source: wikipedia

text: 450. je šesto desetletje v 5. stoletju med letoma 450 in 459. D-0450.


Vikend za nadarjene – 1. del – Osnovna šola Raka Vikend za nadarjene – 1. del avtor Nina Pirc dne 14. septembra, 2019 15. septembra, 2019 v Obvestila Naš vikend se je začel z dolgo vožnjo proti morju. Med vožnjo smo se pogovarjali, smejali in spali. Veseli smo bili, da se ne peljemo v nasprotno smer, saj je bila tam zaradi nesreče okoli 20 kilometrska kolona. Ob prihodu čez predor Dekani smo se zelo razveselili morja. Do Seče nas je čakalo še malo vožnje. Ob prihodu nam je bil ambient res všeč. Pričakal nas je topel morski zrak in seveda večerja. Po večerji smo se nastanili v bungalovih in sobah in nato odšli na sprehod po polotoku Seča. Kljub svetlobnemu onesnaženju in ščipu smo poiskali veliki voz in zvezdo severnico ter preizkusili vid na daleč. Ugotovili smo, da nas kar nekaj zelo dobro vidi (opazili smo zvezdico jahač ob srednji zvezdi na ročaju velikega voza). Nato smo za trenutek zaprli oči in umirili svojo dušo ob poslušanju bučanja morja. Po prihodu v bungalove smo se še malo podružili, nato pa je sledil zasluuuuuuuužen počitek. Danes smo se po zajtrku razdelili v dve skupini. Ena skupina je šla raziskovat forma vivo, kjer so razstavljeni kipi iz apnenca. Videli smo veliko abstraktnih in nekaj realističnih skulptur. Vsaka je bila po svoje zanimiva. Ogledali smo si tudi delavnico v naravi, kjer te umetnine nastajajo. Nato si je vsak učenec izbral svojo skulpturo in narisal njeno miniaturo. Nato smo kip pobožali in prisluhnili, kaj nam je »prišepnil«. Izpovedi kipov smo v skupini drug drugemu predstavili in še zapisali. V drugi delavnici smo osmošolci in devetošolci raziskovali, kaj pomeni biti aktiven državljan. Opazovali smo risbo mesta in ugotavljali, kaj vse v mestu ne deluje prav. Nato smo se usmerili na naše okolje in razpravljali, kaj bi želeli spremeniti pri nas ter kaj lahko pri tem naredimo sami. Sledil je »coffee break« za učiteljice in »sirovka break« za učence. Nato je druga skupina odšla v forma vivo, mlajši učenci pa so pustili domišljiji prosto pot ob risanju smešne ribe in jo nato še angleško opisali. Zdaj pa na kosilo. Yummy. Prejšnji prispevek Seznam osnovnih šol, v katerih se bo preverjalo znanje z nacionalnim preverjanjem znanja iz določenega tretjega predmeta v 9. razredu v šolskem letu 2019/2020 Naslednji prispevek Vikend za nadarjene – 2. del


Apartmaji Novalja - Apartmaji Direkt.com Apartmaji Hrvaška, Slovenija, Črna Gora > Kategorije > Apartmaji Pag > Novalja Novalja je turistično mesto in glavno pristanišče na otoku Pag. Poleg naravne lepote mesta, izstopajo tudi z lepimi plažami, apartmaji Novalja, prijetnim podnebjem, ki je ugodno za vse starostne skupine, z bogato kulturno dediščino in športnimi dejavnostmi. Ljubitelji zgodovinskih najdišč si bodo lahko najdbe ogledali v različnih krajih. Mesto je zaradi svoje geografske lege že dolgo časa zaželena destinacija za dopust. Poleg atraktivnih aktivnostih, apartmaji Novalja ponujajo lepe in moderno opremljene namestitve. Na spletni strani Apartmaji Direkt preverite, kaj vam ponujajo apartmaji Novalja in si že danes zagotovite mesto v apartmajih. Iskanje v kategoriji apartmaji Novalja. Villa Maestral Hot Vjenceslava Novaka bb, 23251 Novalja, Pag Lepo opremljeni apartmaji LOVRIĆ vas pričakujejo na otoku Pagu v mestu Novalja. Od centra mesta in plaže so oddaljeni 500 m. V najlepšem delu mesta Novalja vas pričakujejo Apartmaji PIER *** . Nahajajo se tik ob morju z lepo urejeno zelenico na dvorišču in direktnim pogledom na morje. Do mirne plaže primerne za družine z otroci z otroškimi igrali in narvano senco je le 250 m.


Gradovi južne Bohemije - SLO Tours Pokličite nas+386(0)31 211 111 NaslovDunajska 158 | Ljubljana Evropa Gradovi južne Bohemije Z OGLEDOM PIVOVARNE BUDVAR 168€ na osebo Gradovi južne Bohemije Program popotovanja po gradovih južne Bohemije je presežek v spoznavanju arhitekture, srednjeveške zgodovine, kulturne zapuščine in kulinarike. V dveh dneh bomo raziskovali fascinantne destinacije kot so Češki Krumlov, Češke Budjeovice, Jindrichuv Hradec in Telč. V program smo vključili tudi obisk in degustacijo svetovno znane pivovarne Budweiser - Budvar. Češke Budjejovice Več o Češke Budjejovice Vstopna mesta se določijo po dogovoru z naročnikom. Zaključek destinacije po dogovoru z naročnikom. Kulinarika po programu Češki Krumlov in Češke Budjeovice Odhod iz dogovorjenega mesta v zgodnjih jutranjih urah. Vožnja v smeri Linza in po krajših postankih prihod v Češki Krumlov. Ogledali si bomo staro srednjeveško mestno jedro, ki slovi po več kot 500 let stari arhitekturi. Mestno jedro vsebuje preko 300 zgodovinskih zgradb, od starega mlina, orožarnice, pivovarniške ulice, do cerkva in trga. Številne mestne ulice, ki se “zlivajo” v mestni trg, tvorijo pravi arhitekturni biser, ki je uvrščen na seznam UNESCO svetovne kulturne dediščine. Ogledali si bomo grad, ki izvira iz 14. stoletja, v njem pa najdemo elemente gotike, visoke gotike, renesanse in baroka. Po ogledu gradu si bomo privoščili tradicionalno kosilo in se podali v bližnje Češke Budjejovice. Po ogledu mestnega jedra, ki ga krasi osrednji Trg Otokarja Premisla II, se bomo namestili v hotelu. Češke Budjeovice slovijo po pivovarski tradiciji, zato bomo bomo spoznali zgodovino in si ogledali proizvodnjo piva v pivovarni Budweiser Budvar (1895). Sledi prosti čas za druženje in samostojne oglede mesta, Naš prvi dan bomo zaključili z odlično večerjo v tradicionalni mestni pivnici. Hluboka nad Vltavo in Telč Po zajtrku se bomo podali odpeljali na grad Hluboka (nad Vltavo) iz 13. stoletja, ki je po mnenju poznavalcev s svojo bogato arhitekturo in urejenim parkom eden najlepših gradov na Češkem. Popotovanje bomo nadaljevali v simpatično mestece Jindrichuv Hradec s slikovito graščino, cerkvijo in Kryzovimi jaslicami, ki s skoraj 1.400 podobami sodijo med največje mehanske jaslice na svetu. Ob koncu našega popotovanja si bomo ogledali mesto Telč, ki leži ob številnih manjših jezerih in slovi po svojem glavnem trgu. Trg obkrožajo številne renesančne hiše s slikovitimi, v sgraffito tehniki okrašenimi fasadami. Po tradicionalnem kosilu se bomo vrnili mimo Dunaja domov, kamor bomo prišli v večernih urah. Več o Češke Budjejovice Glavno mesto Češke pokrajine Južna Bohemija. Mesto ustanovljeno s strani Otokarja II. Přemysla v letu 1265. Mesto je v 13. in 14. stoletju imelo dve prekrasni cerkvi in obzidje. V požaru, leta 1641, je bilo večina mesta uničenega. Danes mesto predstavlja pomembno industrijsko središče Južne Češke, pri čemer v svetovnem smislu izstopa pivovarna Budweiser Budvar. Mesto je tudi pomembno univerzitetno središče pokrajine Južne Bohemije. Danes šteje nekaj manj kot 100.000 prebivalcev. Glavni atrakciji mesta sta pivovarna Budweiser Budvar in trg Otokarja II. Přemysla v centru mesta z baročno modro-belo mestno hišo. Mesto tudi predstavlja eno od glavnih prizorišč Haškove novele Dobri vojak Švejk. Namestitev 1 2 3 4 5 Advent v Bratislavi V tri dežele Rezervacija Pošljite poizvedbo


Glass Shaker -steklen šejker - Vitja.si Glass Shaker -steklen šejker - Vitja.si Prostornina: 650ml Velikost 260mm x 90mm 100% steklo in medicinski silikon Brez škodljviih sestavin Barva Izberi možnostbelabelo-zelenačrnačrno-belapinkpink-rumena Počisti Glass Shaker -steklen šejker količina Šifra: glass-shake Kategorija: Športna oprema Spoznajte odlične lastnosti glassshaker-ja Glassshaker prinaša veliko prednosti vašemu aktivnemu in zdravemu načinu življenja Brez vonjav – pri kombinaciji stekla in medicinskega silikona ne pride do neprijetnih vonjav Enostavno čiščenje – preprosto čiščenje v pomivalnem stroju Brez skrbi – steklo in medicinski silikon ne vsebujetea škodljviih sestavin, ki lahko povzročajo raka ali druge zdravstvene težave Odporen na udarce in praske – zaradi trpežnega stekla in silikona težko pride do poškodb Sistem za mešanje – edinstvena oblika omogoča enostavno mešanje vseh shake-ov Ergonomski ustnik – Zaradi ergonomskega ustnika je pitje še zabavnejše


Kako so Švedi zgradili luksuzno znamko? - pro.finance.si Kako so Švedi zgradili luksuzno znamko? Luksuzni avtomobili so pogosto opisani kot avtomobili, ki presegajo meje potrebnega, nujnega. V naši zavesti sodijo med stvari, ki jih v resnici ne potrebujemo, vendar pa ne moremo živeti brez njih, ko jih enkrat izkusimo. Na luksuz pa pomislimo tudi ob besedi Volvo. Švedski Volvo je večino svoje 90-letne zgodovine znan kot proizvajalec, ki naredi dovolj trdne in varne avte, pri izdelavi pa uporablja najkakovostnejše materiale. Avtomobili znamke Volvo so bili tako med ljudmi že od prvega modela ÖV4 z vzdevkom Jakob zaželeni ne le zaradi svoje vzdržljivosti, ampak tudi kakovosti. Posluh za stil, eleganco in udobje Volvo pa se ni ustavil pri varnosti, kakovosti in vzdržljivosti, ampak v svoje avtomobile že dolga desetletja vnaša tudi močan pridih skandinavskega luksuza. Vse se je začelo z modelom PV 654 leta 1933, ko so notranjost opremili s plišem, avtomobil opremili z dvema rezervnima pnevmatikama ter mu dodali luč za vzvratno vožnjo. Avtomobil je poganjal zmogljivi šestvaljni motor, pozneje pa so v dražje različice svojih vozil za večje udobje vgrajevali neodvisno prednje vzmetenje. Ko je leta 1968 na ceste zapeljal model 164, so ljudje ostali odprtih ust. Notranjost je bila odeta v vrhunsko krojeno usnje najvišje kakovosti, pozneje pa so za najzahtevnejše kupce in kronane glave predstavili tudi podaljšano različico modela 264. Na novo definirano skandinavsko razkošje Prefinjene linije, vrhunska izdelava, močan pridih skandinavskega oblikovanja ter luksuz na najvišji ravni so danes zaščitni znak Volvovih vozil. Modeli XC90, S90 in V90, kmalu pa tudi novi XC60, izbrane naravne materiale povezujejo s sofisticirano intuitivno tehnologijo. V umirjeni in elegantni kabini tako diši po luksuzu, izbranih materialih, domiselnem upravljanju, kirurško natančni izdelavi in seveda minimalizmu. V skrbno izdelani notranjosti se prepletajo perforirano usnje iz najboljše nape, premium dekorativni vložki iz aluminija, pravi skandinavski les, povsem digitalni 12,3-palčni merilniki ter velik devetpalčni in pokončno postavljen osrednji zaslon na dotik. Ta je srce novega avtomobilskega nadzornega sistema in velja za najsodobnejšega ta hip. Seveda zna slovensko, premore veliko funkcij in nastavitev, a se jih človek kaj hitro priuči. S »tablico« tako uravnavamo tudi delovanje štiripodročne klimatske naprave, navigacije, infotainmenta, ambientalne osvetlitve, prikaz merilnikov pred voznikom ..., vse skupaj pa je precej preprosto za uporabo. BI ODPOTOVALI NA ŠVEDSKO? ODDAJTE MNENJE O AVTONOMNI VOŽNJI IN ZADENITE POT V DOMAČE MESTO VOLVA! Pridružite se razpravi o prihodnosti vožnje in zadenite nagrado – potovanje v Gothenburg! Vaše mnenje lahko oddate tu. Ročno izdelani detajli kot pika na i Švedi so v svoje avtomobile vtkali tudi nekaj ročno izdelanih detajlov, kot so diamantno brušene kontrole za glasnost in vžig ter v sedež všita švedska zastavica. Za dodatne vzdihe v najdražjih modelih poskrbi kristalna prestavna ročica, delo priznanega švedskega steklarja Orrefors, pri tem pa ušesa boža glasbeni sistem Bowers & Wilkins s kar 19 zvočniki. Sedeži v najnovejših Volvovih avtomobilih so oblikovani tako, da zagotavljajo več prostora in ustvarjajo občutek odprtosti, ki spominja na švedski dom. Za čist zrak v vozilu skrbi poseben integriran ionski klimatski sistem CleanZone, ki deluje tako, da daje pozitiven naboj elektronom in sesa leteče delce, kot sta prah in dim, ter jih izloča iz kabine. Za večino ljudi je zgodovina švedske znamke tesno povezana s kakovostjo, varnostjo in praktičnostjo, vendar pa je Švedom uspelo, da ljudje ob besedi Volvo gotovo pomislijo tudi na luksuz. Članki Nordijska obzorja Volvo z omejeno serijo avtomobilov, ki nosijo oznako Nordic, omogoča zanimivo vstopnico v svet nordijske trajnosti.


source: fineweb

text: predelava mesa in mesnin Aktivnosti na kmetijikonjeništvo Informacije o obratovanju : Po predhodnem dogovoru. Šport in prosti časježa Jeziki sporazumevanjaslovenski, angleški Domačija Gorc se nahaja na Dolenjskem v občini Trebnje. Na kmetiji se ukvarjamo z rejo konj hladnokrvnih pasem (Slovenska hladnokrvna pasma in Originalni noričan). Na kmetiji smo se sprva ukvarjali z govedorejo, nato pa so govedo zamenjali konji. Sedaj smo na Domačiji Gorc z dušo in telesom predani reji konj, čeprav se intenzivneje z rejo konj slovenske hladnokrvne pasme ukvarjamo šele od leta 2005. Pred tem pa smo imeli križane konje in konje Posavske pasme. Največja prelomnica v naši reji je bila leta 2005, ko smo se odločili za nakup lastnega žrebca (originalni Noričan) iz Avstrije. Od takrat, so nas izkušnje, ki smo si jih pridobili v Avstriji in drugod, popeljale do tega, da bi si bolj prizadevali k večji uveljavitvi hladnokrvnih konj tudi v športu in rekreaciji. Slovenski hladnokrvni konj, tako kot noriški konj, spada med srednje težke hladnokrvne konje, kar pomeni, da so ti konji vsestransko uporabni. Odlikuje jih miren in preudaren karakter, dobra učljivost, dovolj dober temperament, velika volja do dela in so tako lahko odlični partnerji za šport in rekreacijo. Na kmetiji imamo več plemenskih kobil in žrebic ter dva plemenska žrebca, ki sta na voljo za pripust kobil. Obenem se na kmetiji Gorc ukvarjamo tudi s staro obrtjo, to je kovaštvo, ki se prenaša iz roda v rod. Gorc Anton je aktiven član združenja, prav tako pa je tudi član upravnega odbora združenja in tako sodeluje pri izvajanju rejskega programa. Na kmetiji imamo interes, da promoviramo slovensko hladnokrvno pasmo v najboljši možni luči, ter da jih predstavimo kot konje, ki so lahko odličen partner za šport in rekreacijo. Pri delu na kmetiji aktivno sodelujejo vse tri generacije, trije bratje z družinami, ter ata in mama, ki za konje poskrbita v dopoldanskem času, ko so ostali v službah. S skupnimi močmi skrbimo za čredo konj, ter tako vsak nekaj pripomore k razvoju kmetije. Ljubezen do konj nam daje zagon in veselje za nadaljnje delo na tem področju. GPS Northing (N) : 45,8984 GPS Easting (E) : 14,936 Fotografije Skrbnik : Občina Trebnje | 07 348 11 38 |


text: 1759 (MDCCLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 27. april - Mary Wollstonecraft, angleška pisateljica, filozofinja in feministka († 1797) 26. oktober - Georges-Jacques Danton, francoski revolucionar († 1794) 10. november - Johann Christoph Friedrich von Schiller, nemški pesnik, dramatik, zgodovinar in filozof († 1805) Neznan datum William Cary, angleški optik († 1825) Smrti 12. marec - Valentin Metzinger, slovenski slikar (* 1699) 27. julij - Pierre-Louis Moreau de Maupertuis, francoski matematik, astronom in filozof (* 1698) 24. avgust - Ewald Christian von Kleist, nemški pesnik in konjeniški častnik (* 1715) Neznan datum Anton Wilhelm Amo, gansko-nemški filozof (* 1703)


text: Tiger Hotel, ki se nahaja v Patong, Phuket, je popularna izbira med popotniki. Ker je od centra mesta oddaljen samo 15. Km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Phuket. Receptor, kavarna, dvigalo, Wi-Fi na javnih mestih, nočni klub so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Tiger Hotel ločijo od drugih hotelov v mestu. V Tiger Hotel se nahaja 73 okusno opremljenih spalnic, ki nudijo z hladilnik, sušilnik za lase, kopalni plašči, brezplačna ustekleničena voda, kuhalnik za čaj/kavo maksimalno udobje. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Kakšen je že vaš razlog za obisk Phuket, boste v Tiger Hotel našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


Nanine karikature: Marilyn Monroe - domžalec.si Nanine karikature: Marilyn Monroe Karin Božič Zupančič 3. julij, 2020 66 Manj, kot minuto za branje Prišel je petek in z njim nova portretna karikatura v naši rubriki Nanine karikature, za kar poskrbi domžalska karikaturistka Nana Guberinič. Prejšnji teden smo objavili karikaturo švedske okoljske aktivistke Grete Thunberg, danes pa je na vrsti filmska igralka in pevka Marilyn Monroe. Nana Guberinič živi v Domžalah, njen hobi pa je risanje portretne karikature. Imela je tudi več dobro obiskanih razstav po Sloveniji in Srbiji. Digitalno karikaturo ustvarja z elektronskim peresom na elektronskem zaslonu Wacom v različnih tehnikah in programih. Dela si lahko ogledate na njeni spletni strani in FB profilu. Intervju z Nano, ki smo ga pred kratkim objavili na našem portalu, si lahko ogledate na povezavi tukaj. Norma Jeane Mortenson ali umetniško Marilyn Monroe je bila filmska igralka in pevka, rodila se je 1. junija 1926 v Los Angelesu in umrla 4. avgusta 1962. Marilyn velja za nesmrten seks simbol in pop ikono dvajsetega stoletja. Ta naziv je prejela zaradi svojega privlačnega izgleda, vročekrvnih nastopov ter tudi nenadno smrtjo. Marilyn Monroe je prepoznavna po svojih komičnih stereotipnih vlogah zapeljivih blondink v filmih. Najbolj znan film v katerem je igrala nosi naslov Nekateri so za vroče. Za vlogo v tem filmu je prejela tudi zlati globus. Umrla je zaradi predoziranja z uspavali. domžalske novice Greta Thunberg karikatura Marilyn Monroe Nana Guberinič Nanine karikature


Katalo�ka �t.: 307481 Proiz. oznaka: 1148230000 | EAN: 4032248934201 ATT.INT.POLE_NO_TOTAL7BarvaČrnaIndustrijsko blagoDaIzolacijski material100 % poliesterIzvedba vtičnega spojnikaRavni moški konektorKontaktna površinaPokositranoMaterial kontaktaBakrena zlitinaMaterial ohišja100 % poliesterMera, dolžina8.5 mmMera, višina15.2 mmMera, širina35.6 mmNazivna napetost400 VNazivni tok24 AOsnovna mreža5.08 mmPriključek (komponente)Za tiskano vezjeProizvajalčeva številka delov1148230000Temperatura (maks.)+100 °CTemperatura (min.)-50 °CTeža1.734 gTip (tip proizvajalca)1148230000Tip vtične letveOhišje vtiča za tiskano vezjeVsebina50 STŠtevilo pozicij na vrsto1Število vrst1


text: Slovenija je tako pestra in raznolika država, da jo je vredno spoznavati dlje časa. Pridite jo spoznavati zdaj, ko vas še nikjer ne bodo pričakale množice turistov. Morda se nasmehnete temu povabilu in ga imate za bistroumni nesmisel, a lepote Slovenije so nedvomno vabljive za čedalje več ljudi. Najbolj priljubljene znamenitosti Slovenije resda lahko spoznate v nekaj dneh, a na voljo je še toliko neodkritih lepih kotičkov, da imate lahko teden dni ali več pestro zapolnjen potovalni načrt . Na lastno pest ali pod vodstvom Potovanje po Sloveniji z avtobusom ali vlakom je preprosto med večjimi mesti in turističnimi kraji. Če želite spoznati še podeželje in nekoliko bolj odročne znamenitosti, pa je nedvomno boljša izbira prevoz z lastnim ali najetim avtomobilom . Če sami natančno ne veste, kako bi si uredili potovalni načrt, poglejte ponudbo večdnevnih potovanj regionalnih turističnih organizacij. Ti načrti vključujejo sezname znamenitosti , ki jih je vredno obiskati, priporočilo določenega gostinskega obrata z dobro hrano in vinom ter primerne nastanitve . Potovalni načrt lahko seveda priredite po lastnih željah in potrebah. Če želite povsem brezskrbno potovanje in organizacijo prepustiti nekomu drugemu, preverite ponudbo večdnevnih potovanj turističnih agencij. Te praviloma vodijo manjše skupine v kombijih ali mini avtobusih. Čeprav je potovalni načrt že vnaprej določen, se pri številnih agencijah prilagodijo željam in potrebam članov skupin. Tuje specializirane agencije za Slovenijo Podobno kot pri vodenih izletih vas na potovanje po Sloveniji popeljejo tudi vodniki več tujih turističnih agencij, ki so specialisti za Slovenijo. Preverite, če je v vaši državi taka agencija .


text: Al-Išbili Abu Mohamed Ibn-Džabir Aflah (; ), špansko-arabski astronom, matematik in izumitelj, * okoli 1100, verjetno Sevilla, Španija, † okoli 1150. Življenje in delo V svojem delu Knjiga o astronomiji (Kitab al-Hay'ah), ki jo je prevedel tudi Gerard, je Aflah ostro kritiziral Ptolemeja in pravilno trdil, da notranja planeta Merkur in Venera nimata nobene vidne paralakse. Tudi drugače je ta njegova knjiga pomembna zaradi poglavja o trigonometriji v prostoru in ravnini. Okoli 200 let prej je Albatani našel prve oznake trigonometričnih funkcij, katere so poznane danes. Aflah je izumil opazovalno mehansko napravo, znano kot torkvet, za pretvarjanje med sferičnimi koordinatnimi sistemi. Cardano je poročal da je Regiomontan v sferni trigonometriji črpal iz Aflahovega dela. Sklici Zunanje povezave Stran o Aflahu Univerze svetega Andreja Španski astronomi Španski matematiki Španski izumitelji Arabski astronomi Arabski matematiki Arabski izumitelji


kot bi bral Janšev cv, sta delala partijsko kariero skupaj z Jasničem?


V začetku 16. stoletja je bilo najpomembnejše umetnostno središče Italije toskansko glavno mesto Firence. Takrat sta v službi družine Medici, ki je tam vladala, delala največja renesančna umetnika: slikar, kipar, arhitekt in vsestranski znanstvenik Leonardo da Vinci ter slikar in kipar Michelangelo Buonarroti. Umetnika sta nekako tekmovala med seboj, kateri od njiju bo ustvaril lepše umetnine. Perugino je pogosto zahajal v Firence in ob neki priložnosti je vzel s seboj svojega najljubšega učenca Raffaella. Mladega umetnika je mesto s svojimi lepotami tako prevzelo, da se je v pozni jeseni leta 1504 iz Perugie preselil tja.


text: Za število e, ki se lahko tudi imenuje Eulerjevo število, glej članek: e (matematična konstanta) Eulerjeva števíla [òjlerjeva ~] so v matematiki členi zaporedja En celih števil, razvitega s Taylorjevo vrsto: kjer je hiperbolični kosinus, oziroma z: kjer je Eulerjev polinom, ali z: Prva Eulerjeva števila so : Nekateri avtorji štejejo tudi lihe indekse, ki so vsi enaki nič, sodi pa izmenično pozitivni ali negativni. Tukaj smo šteli samo sode in prikazali tudi tistih nekaj Eulerjevih števil, ki so praštevila 0Em. Eulerjeva števila se pojavljajo v Eulerjevih polinomih, v razvoju Taylorjevih vrst za trigonometrično funkcijo sekans, hiperbolični sekans in v kombinatoriki. Kombinatorika Leonhard Euler ru:Число Эйлера (физика)


text: Fízika (: phusikḗ (epistḗmē) – poznavanje narave, : phúsis – narava) je naravoslovna veda, ki vključuje proučevanje snovi in njeno gibanje v prostoru in času, skupaj s povezanimi pojmi kot sta energija in sila. V najširšem pomenu je to veda o naravi prikazana na način, ki omogoča razumevanje obnašanja vesolja. Fizika je ena izmed najstarejših akademskih disciplin, verjetno celo najstarejša zaradi vključene astronomije. Zadnjih dva tisoč let je bila fizika del naravoslovja skupaj s kemijo, določenimi vejami matematike in biologije, toda med znanstveno revolucijo v 17.-tem stoletju so se v naravoslovju začeli razvijati samostojni raziskovalni programi. Fizika je povezana z interdisciplinarnimi vedami kot sta biofizika in kvantna kemija, ločnice med njimi niso strogo določene. Fizika pomembno prispeva pri razvoju novih tehnologij. Na primer, napredek v razumevanju elektromagnetizma ali jedrske fizike je neposredno privedel do razvoja novih izdelkov, ki so bistveno preoblikovali sodobno družbo, kot so televizija, računalniki, gospodinjski aparati, in jedrsko orožje; napredek na področju termodinamike je privedel do razvoja industrializacije in na področju mehanike je napredek navdihnil razvoj infinitezimalnega računa. Skupščina Organizacije združenih narodov je proglasila leto 2005 za Svetovno leto fizike. Zgodovina Fizika je temelj vseh naravoslovnih znanosti, ki se je razvila iz proučevanja narave in filozofije, do okoli konca 19. stoletja je bila poznana kot »filozofija narave«. Fizika je v nekaterih pomenih najstarejša in najbolj čista znanost; njena odkritja se uporabljajo v vsem naravoslovju, saj je snov in energija osnovni gradnik naravnega sveta. Fizika se danes ohlapno deli na klasično fiziko in moderno fiziko. Starodavna astronomija Astronomija je najstarejša izmed naravoslovnih znanosti. Najstarejše civilizacije, ki izvirajo izpred 3000 pred našim štetjem (kot so Sumerci, stari Egipčani in Indska civilizacija), so znale napovedovati in so v osnovi tudi razumele gibanje Sonca, Lune in zvezd. Zvezde in planeti so bili pogosto predmet čaščenja, verjeli so da predstavljajo bogove. Čeprav so razlage teh pojavov bile pogosto neznanstvene in jim je manjkalo dokazov, so bila ta zgodnja opazovanja temelji kasnejše astronomije. Danski zgodovinar astronomije in matematik Asger Aaboe je v svojih delih napisal, da lahko izvor Zahodne astronomije najdemo v Mezopotamiji, in da vse kasnejše delo Zahoda v eksaktnih vedah izhaja iz pozno Babilonske astronomije. Egipčanski astronomi so za seboj zapustili spomenike, ki prikazujejo znanje o ozvezdjih in gibanje nebesnih teles. Grški pesnik Homer je pisal o različnih nebesnih telesih v svoji Iliadi in Odiseji; kasneje so grški astronomi dali nebesnim telesom ime, ki se jih sedaj rabi (za večino vidnih ozvezdij severne poloble). Filozofija narave Filozofija narave ima svoje korenine v Grčiji v arhaičnem obdobju (650 pr. n. št. – 480 pr. n. št.), ko so filozofi pred Sokratom kot je Tales zavrnili ne-naturalistične razlage naravnih pojavov in razglasili, da ima vsak dogodek svoj naravni vzrok. Mnogo njihovih hipotez so uspešno dokazali s poskusom; na primer, atomízem je bil dokazan 2000 let potem, ko sta ga prva predlagala Levkip in njegov učenec Demokrit. Klasična fizika Fizika je postala ločena znanost, ko so zgodnji moderni Evropejci začeli za raziskovanje uporabljati eksperimentalne in kvantitativne metode, ki so danes poznane kot zakoni fizike. Glavni razvoj v tem obdobju vključuje: zamenjavo geocentričnega modela Osončja s Kopernikovim heliocentričnim modelom, zakone, ki opisujejo gibanje planetov, ki jih je določil Johannes Kepler v letih 1609 do 1619, pionirsko delo na teleskopih in Galilejeva opazovalna astronomija v 16. in 17. stoletju, ter Newtonova odkritja in poenotenje zakonov gibanja in splošnega gravitacijskega zakona, ki bosta kasneje dobila njegovo ime. Newton je razvil tudi infinitezimalni račun, matematično analizo, ki zagotavlja nove matematične metode pri reševanju fizikalnih problemov. Odkritja novih zakonov v termodinamiki, kemiji in elektomagnetizmu so izhajala iz potrebe po raziskovanjih zaradi povečane porabe energije med Industrijsko revolucijo. Zakoni, ki sestavljajo klasično fiziko, so široko uporabni pri vsakdanjih objektih, ki potujejo pri nerelativistični hitrosti, ker zagotavljajo natančni približek. Nenatančnost v klasični mehaniki pri zelo majhnih objektih in velikih hitrostih je vodila razvoj moderne fizike v 20. stoletju. Moderna fizika Moderna fizika se je pričela razvijati v zgodnjem 20. stoletju z delom Maxa Plancka na področju kvantne teorije in Albert Einsteinove teorije relativnosti. Obe teoriji sta nastali zaradi ugotovljene nenatančnosti v klasični mehaniki v določenih situacijah. Klasična mehanika je predvidela spremenljivo hitrost svetlobe, ki ni bila rešljiva s konstantno hitrostjo, ki so jo predvidele Maxwellove enačbe elektromagnetizma - hitrost svetlobe je v Maxwellovih enačbah konstanta neodvisna od opazovalnega sistema; to neskladje je popravila Einsteinova splošna teorija relativnosti, ki je nadomestila klasično mehaniko za hitro premikajoča se telesa in hkrati dovolila uporabo konstantne hitosti. Teorija relativnosti je predvidela tudi mnoge druge, še ne odkrite pojave kot na primer črne luknje in gravitacijske valove. Še en problem klasične fizike je sevanje črnega telesa, ki ga je pojasnil Planck s svojo idejo, da je svetloba prihaja iz posameznih delcev fotonov. Te teorije so skupaj z fotoelektričnim pojavom (za katerega je Einstein dobil Nobelovo nagrado) in teorijo, ki predvideva energijske nivoje elektronskih orbital, vodile do teorije kvantne mehanike, ki je prevzela klasično mehaniko za zelo majhne delce. Pionirji kvantne mehanik so Werner Karl Heisenberg, Erwin Schrödinger in Paul Dirac. Iz teh zgodnjih del in del na sorodnih področjih je bil izpeljan Standardni model fizike delcev. Z odkritjem delca z lastnostmi, ki ustrezajo Higgsovemu bozonu (CERN, leta 2012), so popisani vsi osnovni delci, in izgleda, da ima Standardni model svojo končno podobo; vendar se razvoj s tem ni ustavil - danes že obstajajo nove teorije kot je supersimetrija. Filozofija Fizika v več pogledih izvira iz starogrške filozofije. Od Talesovega prvega poskusa opredelitve snovi do Demokritovega sklepanja, da sestavljajo svet samo nespremenljivi atomi, do Ptolemajevega geocentričnega modela vesolja in Aristotelove knjige Fizika (zgodnja knjiga o fiziki v kateri poskuša analizirati in opredeliti gibanje iz filozofskega stališča), do različnih grških filozofov, ki so razvijali lastne teorije narave. Do 18. stoletja je bila fizika poznana kot filozofija narave. Do 19. stoletja se je fizika ločila od filozofije in ostalih znanosti. Fizika se, tako kot ostale znanosti, pri opisovanju znanstvene metode opira na filozofijo znanosti. Znanstvena metoda vključuje a priori razmišljanje (neodvisno od izkustva) kot tudi a posteriori (iz izkustva), ter uporablja Bayesovo sklepanje za merjenje veljavnosti dane teorije . Razvoj fizike je na eni strani odgovoril na marsikatero vprašanje zgodnjih filozofov, na drugi strani pa odprn nova vprašanja. Proučevanje filozofskih tem o fiziki, filozofije fizike, vključuje probleme kot so narava prostora in časa, determinizem, in metafizične nazore kot so empirizem, naturalizem in realizem. Veliko fizikov je napisalo dela o filozofskih posledicah svojega dela, na primer Laplace, ki je zagovarjal vzročni determinizem, in Erwin Schrödinger, ki je pisal o kvantni mehaniki. Matematičnega fizika Rogerja Penrose je Stephen Hawking zaradi v svojiih pogledov v knjigi Pot k resničnosti (The Road to Reality, 2005) imenoval platonist. Veje fizike Fizika se ukvarja s snovjo in energijo. Ukvarja se z različnimi sistemi za katere so bile razvite različne teorije. V splošnem se teorije večkrat eksperimentalno preskušajo, preden so sprejete kot pravilne. Te teorije se dalje aktivno raziskujejo: kot kaos znano območje klasične mehanike je na primer bilo odkrito v 20. stoletju, to je tri stoletja po izvirni formulaciji Isaaca Newtona (1642–1727). Predstavljajo pomembna orodja v raziskavah bolj specializiranih tem; od fizikov se ne glede na njih specialno področje pričakuje, da so jim te teorije znane. Spodnja razpredelnica vsebuje temeljne fizikalne teorije, skupaj z nekaj osnovnimi koncepti, ki jih vsebujejo. Glej tudi nerešeni problemi v fiziki seznam fizikalnih vsebin Opombe Sklici Viri Zunanje povezave Fakulteta za matematiko in fiziko, Univerza v Ljubljani Naravoslovje Izposojenke iz grščine


SymBiotic+ kids Prehransko dopolnilo z mlečnokislinskimi bakterijami. pozitiven vpliv na prebavo in imunski sistem otrokom primerna oblika - prašek Pakiranje: 10 vrečk z zrnci za pripravo peroralne raztopine Probiotiki so specifični živi mikroorganizmi, ki imajo pozitiven učinek našo prebavo in zdravje. Probiotiki so že naravno prisotni v tankem in debelem črevesju, kjer vzdržujejo kislinsko-bazično ravnovesje. To je potrebno za optimalno delovanje prebavnih encimov, gibanje črevesja in odvajanje blata, ter za normalno delovanje imunskega sistema. Najbolj znani probiotiki so mlečnokislinske bakterije, med katere spada Lactobacillus rhamnosus GG in kvasovkeSaccharomyces boulardii. Prebiotiki so kompleksni ogljikovi hidrati, ki pozitivno vplivajo na črevesno mikrofloro. Eden izmed najbolj poznanih prebiotikov je inulin. Ko zaužijemo inulin ta potuje skozi želodec in tanko črevo popolnoma nespremenjen. Tako je v celoti na voljo bakterijam v debelem črevesju. Tam selektivno spodbuja rast, zdravju koristnih bakterij in zavira razmnoževanje patogenih bakterij. Izdelek, ki vsebuje kombinacijo probiotikov in prebiotikov imenujemo simbiotik. Od tod tudi ime izdelka SymBiotic+ kids. Sočasno uživanje probiotikov in prebiotikov ima sinegistični učinek in tako zagotavlja boljši učinek izdelka, kot če bi probiotike ali prebiotike uživali posebaj. Izdelek ne vsebuje laktoze in je primeren za vegetarijance in vegane ter ljudi, ki ne prenašajo laktoze. uravnava kislinsko-bazično ravnovesje v debelem črevesju, ščiti prebavni trakt pred naselitvijo patogenih mikroorganizmov, podpira aktivnost in razmnoževanje naravne črevesne mikroflore, krepi regeneracijo črevesne sluznice, spodbuja absorpcijo življenjsko pomembnih mineralov (kalcija, magnezija, železa) in pozitivno vpliva na optimizacijo prebave. Uživanje izdelka SymBiotic priporočamo: ob sočasnem zdravljenju z antibiotiki in po njegovem zaključku. Priporočljivo je, da izdelek uporabljate vsaj dva tedna po končanem zdravljenju z antibiotiki. kadar ste preobčutljivi na hrano in ob pojavu nezaželenih učinkov, pri uživanju hrane (driska, kožni izpuščaji). V primeru prebavnih motenj, kot so driska, zaprtje in napenjanje. Način uporabe: Otroci od 3. leta dalje: 1 vrečka dnevno. Odrasli: 1 – 2 vrečki dnevno. Vsebino vrečke je potrebno raztopiti v mlačni ali hladni vodi. Zaužiti neposredno po pripravi. Priporočljivo je uživanje izdelka med obrokom. Glede na individualne potrebe zdravnik lahko priporoči drugačno odmerjanje izdelka. Pomembno obvestilo: Priporočenega dnevne količine oziroma odmerka se ne sme prekoračiti. Prehransko dopolnilo ni nadomestilo za uravnoteženo in raznovrstno prehrano. Pomembna je raznolika in uravnotežena prehrana ter zdrav način življenja. Previdnostni ukrepi in kontraindikacije: Izdelka ne raztapljajte v mleku in sokovih. Shranjevanje:Shranjevati nedosegljivo otrokom! Shranjujte v dobro zaprti embalaži na suhem mestu pri temperaturi od 4 - 25 oC. Sestavine: kristalinična glukoza, bakterije Saccharomyces boulardii, kremna aroma, inulin, bakterije Lactobacillus rhamnosus Živila za čiščenje črevesja


source: CulturaX

text: "Ena najbolj neumnih potez vseh časov" | Žurnal24 110004 ogledov 2. Avgust 2021, ob 9:16 2. Avgust 2021, ob 9:16 Jamajška atletinja je zavoljo lastne nepazljivosti in arogance ostala brez možnosti za drugo olimpijsko odličje v Tokiu. Shericka Jackson, dobitnica bronaste kolajne v teku na 100 metrov, se ni uvrstila v polfinale druge sprinterske discipline (200 m), potem ko je pred ciljem namerno upočasnila in preizkušnjo končala šele na četrtem mestu. Jamajčanka, letos nosilka tretjega najhitrejšega izida na 200 metrov na svetu, se je z domišljavo potezo oropala možnosti za drugo kolajno na olimpijskih igrah v Tokiu. Jacksonova je bila trdno prepričana, da ji polfinala nihče več ne more odvzeti, zato je začela na ciljni ravnini popuščati, kar je s pridom izkoristila Italijanka Dalia Kaddari, ki se je v poslednjih metrih zavihtela na tretje mesto. "Povsem napačno je ocenila situacijo in plačala visok davek. Na 200 metrov nima veliko izkušenj. Pričakoval sem, da bo boljša. Iz tega se bo veliko naučila," je komentiral trener Stephen Francis. "Shericka Jackson se je igrala z ognjem," je dejal komentator prenosa na Eurosportu Martin Gillingham. "Zavirala je povsem po nepotrebnem. Kot da se sploh ne obremenjuje. To je bilo zelo nepremišljeno. S takšnim upočasnjevanjem tempa se poveča tudi tveganje za poškodbo," je dodal. Svojim očem ni mogel verjeti niti Steve Cram, nekdanji britanski tekač na srednje proge. "Shericka Jackson je izgledala, kot da je šla na lahkoten tek. Zakaj, za vraga? Zakaj bi tako tvegala? Sem opravičujem, ker sem tako iz sebe, ampak... To je bilo tako nepotrebno," je dejal olimpijski podprvak v teku na 1500 metrov iz Los Angelesa (1984). Precej razburjenja je bilo tudi na družbenih omrežjih. "Ena najbolj neumnih potez vseh časov," je zapisal nek gledalec. "Sploh ne morem verjeti, kaj se je zgodilo. Težko za razumeti," je dodal drugi. "Mora biti poškodovana. Sicer je nemogoče pojasniti, zakaj je to storila," je ugibal tretji. Osramočena atletinja se je kasneje oglasila na družbenih omrežjih. "Včasih se iz boleče izkušnje naučimo pomembne lekcije," je zapisala.


V Ugandi je več kot milijon in pol beguncev. Nekateri živijo v begunskih taboriščih, drugi pa so urbani begunci. Ena izmed njih je Jackie, ki prihaja iz Ruande in prebiva v kraju Ndejje, v bližini glavnega mesta Kampale. Mineva drugo leto, odkar je vključena v FER-ov projekt mednarodnega razvojnega sodelovanja Republike Slovenije, namenjen zagotavljanju prehranske varnosti v Ugandi, ki je vedno bolj prizadeta zaradi podnebnih sprememb. S pomočjo projekta ima Jackie dostop do njive, kjer prideluje krompir, kasavo, zelenjavo in v zadnjih mesecih tudi sadje. Poleti je bil na njivi zgrajen tudi vodnjak, ki omogoča dostop do pitne vode za Jackie in njene otroke. Naučila se je kmetovanja, predvsem pa je spoznala pomen raznolike prehrane tako z vidika potrebe po uživanju različnih živil s čim večjo hranilno vrednostjo kot tudi z vidika potreb posameznikov v različnih življenjskih obdobjih. Preden je bila vključena v projekt, ni razmišljala o tem, kako pomemben vpliv ima neenakost med spoloma na prehranjevalne navade in s tem zdravje ter kakovost življenja. Več o projektu na www.forumfer.org. Preberite celotne Najboljše novice iz sveta na temo enakosti spolov ali pobrskajte po dodatnih vsebinah na spletni strani. Aktivnosti Najboljših novic iz sveta potekajo v sklopu projekta Trajnostno. Lokalno. Globalno., ki ga finančno podpira Ministrstvo RS za zunanje zadeve. Izražena vsebina je v izključni odgovornosti avtorjev in ne odraža stališč Ministrstva RS za zunanje zadeve.


Letošnji Letni kino Minoriti je vse bolj priljubljen med meščani. Ekipa z Žigo Brdnikom na čelu je prepričana, da filmskega okusa meščanov ni podcenjevati, saj njihov fantastičen odziv priča o prepoznavanju kakovostnega filma. Letni kino v Mariboru, ki je letos štartal sezono prvo soboto po Festivalu Lent, je postal središče pogovorov med meščani. Ne le fantastičen ambient v okrilju Lutkovnega gledališča, ki poleg tribune za filmofile vključuje tudi gostinski lokal s posebno boemsko atmosfero, obiskovalce privabi predvsem smetana med filmi. Jagodni izbor je rokah ekipe Letnega kina Minoriti, z Žigo Brdnikom na čelu. Fantastičen odziv obiskovalcev, ki prepoznajo kvaliteto Kot nam je zaupal Rene Puhar, producent Letnega kina Minoriti, je letošnji odziv obiskovalcev fantastičen. Doslej izpeljanih 14 projekcij je obiskalo več kot 3500 filmofilov, oziroma približno 250 ljudi na projekcijo. Letos jim je dobro služilo tudi vreme. Danes ob 21. uri se prične premiera Lars von Trierjeve Hiše, ki jo je zgradil Jack. “Fantastičen odziv obiskovalcev dokazuje, da si ljudje želijo takih vsebin. Obenem so dobili prostor, kjer se lahko ljubitelji filma tudi družijo. Govorimo o prostoru, ki je posvečen filmu, pogovoru o kvalitetnem filmu,” pravi Puhar. Po filmu prijetno druženje z glasbo iz Tarantinovega opusa Njihova posebnost so tudi uprizoritve kratkih predfilmov pred samim celovečercem, ki so namenjeni sodelovanju in promociji okolikih filmskih festivalov ter formi kratkega filma. Kratki filmi so prav tako dober nadomestek reklam. Prva projekcija (menda) zadnjega Tarantinovega filma “Nekoč je bilo v Hollywoodu” je bila preko spleta razprodana že v nekaj urah. Tudi na samih tribunah se je trlo ljudi, ki na koncu več niso imeli kam sesti, zato so film spremljali izven avditorija. Prijetno presenečenje je bilo tudi druženje po filmu v že prej omenjenem “hip” lokalu pod samo tribuno, kjer so vrteli glasbo iz Tarantinovega opusa, ljudem pa dali priložnost premleti “kaj za vraga” so pravkar sploh videli. “Smo garant za dober film” “Imamo neke kvalitativne standarde filma, pod katere ne gremo. Znotraj teh standardov zbiramo program. Funkcija kuriranja je namreč zelo pomembna. Za primerjavo, nekatera kina recimo te funkcije nimajo. Naša ekipa pa dobro premisli kaj je kakovostno in ljudje slednje prepoznavajo kot našo posebnost. Smo garant za dober film,” nam je zaupal producent Letnega kina Minoriti. Pred njimi je še 5 projekcij, ena že danes, potem se letni kino za letos zaključi. “Drugo leto nas vidim v istem partnerskem sodelovanju z Lutkovnim gledališčem Maribor, Mariboxom in Vetrinskim. Vsak partner je dal nek pridonos.” Mestni kino v kletni dvorani za 80 ljudi? “Bojimo se, da je ta rešitev neambiciozna” Pred časom smo že pisali, da župan MOM Saša Arsenovič ob obnovi Rotovške knjižnice cilja na hkratno vzpostavitev mestnega kina. Na občini so se odločali med dvema lokacijama – v kolikor mestnega kina ne bi vzpostavili ob ureditvi knjižnice, bi ga najbrž umestili v novo Umetnostno galerijo. Takole so zapisali za Maribor24: »Vizija MO Maribor je, da bo objekt knjižnice na Rotovškem trgu deležen tudi drugih mesto-tvornih vsebin, seveda s poudarkom na sami knjižnici. Ena izmed na novo predvidenih programskih vsebin je tudi »art kino« – dvorana z do 80 sedeži, ki bo služila avtorskim projekcijam.« Nedvomno uspešna in izkušena ekipa Letnega kina se ob tem sprašuje, ali nemara občina ne dela na lastno pest, brez vključevanja glavnih akterjev art kina s preostale Slovenije. “Želimo biti bolj vključeni v te razmisleke, saj se bojimo, da je rešitev vzpostavitve nekega malega kina v kleti za 80 obiskovalcev precej neambiciozna. Želimo si da se problematika kina v mestu reši, kakor je treba, na nekem nivoju. Univerzitetno mesto, kot je Maribor, si to zasluži,” meni Puhar. Poziv županu in podžupanu Želijo si predvsem neke strokovne debate, argumentov, vključevanja strokovne javnosti iz mesta in širše. V te pogovore bi bilo dobro vključiti tudi filmske strokovnjake iz Art kino mreže Slovenije, meni Puhar. Zadeve namreč ni jemati zlahka, saj je lahko učinek obraten od želenega. “Dobro bi bilo, če bi se župan Saša Arsenovič in podžupan Gregor Reichenberg pred vzpostavitvijo mestnega kina pomenila tudi z Nino Ukmar in Petrom Groznikom, predsednico in podpredsednikom Art kino mreže Slovenije, ki sta vsekakor pripravljena pomagati.”


text: KAJ JE ZDRAVILNI ČAJ IN KAKO DELUJE Sestava 100 g zdravilnega čaja Sestavine: zel ozkolistnega trpotca (Plantaginis lanceolatae herba, Plantago lanceolata), korenina golostebelnega sladkega korena (Liquiritiae radix, Glycyrrhiza glabra), plod grenkega navadnega komarčka (Foeniculi amari fructus, Foeniculum vulgare), zel vrtne materine dušice (Thymi herba, Thymus spp.), cvet lipe (Tiliae flos, Tilia spp.), korenina jegliča (Primulae radix, Primula spp.). Lastnosti in delovanje Korenine sladkega korena, korenine jegliča in plodovi komarčka vsebujejo učinkovine, ki redčijo sluz v dihalnih poteh in olajšajo izkašljevanje. Učinkovine zeli trpotca, plodov komarčka in zeli materine dušice delujejo protibakterijsko. Zel trpotca vsebuje tudi učinkovine, ki varujejo sluznico ust in žrela pred draženjem. Spojine zeli materine dušice pomirjajo krče v dihalnih poteh in hkrati olajšajo izkašljevanje. Čaj iz cvetov lipe pospešuje znojenje pri vročinskih prehladnih obolenjih. Za kaj se zdravilni čaj uporablja Prsni čaj pomaga pri vnetjih dihalnih poti in prehladnih obolenjih, ki jih spremlja moker, produktiven kašelj. KAJ MORATE VEDETI, PREDEN UPORABITE ZDRAVILNI ČAJ V katerih primerih ne smete uporabljati zdravilnega čaja Ne uporabljajte zdravilnega čaja, če ste preobčutljivi na katero od sestavin. Previdnostni ukrepi in opozorila Če se stanje v nekaj dneh ne izboljša, ali se celo poslabša, se posvetujte z zdravnikom! Nosečnost in dojenje Posvetujte se z zdravnikom ali farmacevtom, preden vzamete katerokoli zdravilo. KAKO UPORABLJATI ZDRAVILNI ČAJ Eno čajno žličko mešanice prelijte s skodelico vrele vode (ca. 150 ml), pokrito pustite stati 10 minut in nato precedite. Pijte večkrat dnevno po eno skodelico sveže pripravljenega čaja. MOŽNI NEŽELENI UČINKI V redkih primerih se lahko pojavijo prebavne težave (razdražen želodec, slabost) in preobčutljivost. Če opazite katerikoli neželen učinek, ki ni omenjen v tem navodilu, obvestite svojega zdravnika ali farmacevta. SHRANJEVANJE IN ROK UPORABNOSTI Zdravilo shranjujte nedosegljivo otrokom! Shranjujte na suhem mestu, pri temperaturi do 25°C! Zdravilnega čaja ne smete uporabljati po datumu izteka roka uporabnosti, ki je naveden na ovojnini.


Kako gostiti čudovito pomlad zbiranje | Magazine Rumena Kruh Kako gostiti čudovito pomlad zbiranje Z uradnim začetkom pomladi in učinkom poletnega prihranka, ki se začenja bolj opazno, smo tako pripravljeni, da se vrnemo zunaj in uživamo v novi sezoni. Ne glede na to, ali vaš koledar vključuje gostovanje velikonočnega kosila ali pa samo prijatelje, da bi se udeležili nekakšnega tržnega nagradnega sklada, kanal duh spomladi z enostavno in osupljivo nastavitvijo mize. Pogled skozi središče Pomlad je čas za osvetlitev in razsvetlitev vašega doma, en preprost način, da to zavijete, ko se zabavate, je, da pri nastavljanju vaše mize obrnete k prozornim kosom. Zbirka jasnih steklenih svečnikov z različnimi višinami se lahko uporablja v izobilju navzdol po sredini mize, medtem ko ohranja celoten občutek svetlobe in zračnega. Ne bojte se zabavne mešanice visokih in nizkih - ker so vsi narejeni iz istega materiala, videz bo še vedno povezan. Spuščena paleta Če izberete eno barvo, na primer grah zelen, in ga seznanjate z belimi in čisti kosi za vsako nastavitev kraja, boste ustvarili to neutrudno, lahkoten občutek, ki ga želite, tudi ko boste zlomili najboljši kristal. Uporabite ta isti pristop, ko gre za vaše cvetje. Odločite se za samo eno vrsto čudovitega spomladanskega cvetja (uporabili smo rumene mimoze) in jih razporedili navzdol po sredi mize, s čimer smo pustili, da so stebla malo ohlapne in divje. Prinesi v zaprtih prostorih To je čas leta, ko se linije med notranjim in zunanjim prostorom začenjajo zamegliti. Vrtna blato lahko v zimskem času živijo v zaprtih prostorih, toda čas je, da ga spravite zunaj kot dodatna površina za pladnje ali cvetlične aranžmaje, ki morajo biti pripravljeni za hrano. Če se vreme ne preveč ogreje, kolikor želite, se prepričajte, da imate nekaj prijetnih zimskih metov, ki vam ponujajo goste. Nakup tega pogleda v One Kings Lane. F. Scott Fitzgerald's St. Paul Home je za prodajo 15 Najbogatejših izmišljenih znakov kdajkoli Dobro urejena: razstava Bulgari v muzeju de Young 4 lepe vrtne ideje oblikovanja od William Shakespeare Korak znotraj Outdoor Oprtnice Oprah Winfrey, The Rose Garden Na njenem Montecito Home


Inštitut za družbene vede je organizacijska enota znanstveno - raziskovalne dejavnosti, v okviru katere se izvajajo raziskovalni projekti fakultete.


text: Lisa Jewell: DRUŽINA NAD NAMI - 3skelion Domov Leposlovje Kriminalke Lisa Jewell: DRUŽINA NAD NAMI Mike Annesley in Steve Nobel: MIRNOST BIVANJA 21,00 € Lisa Jewell: DRUŽINA NAD NAMI Ena hiša, dve družini, tri trupla Lisa Jewell: DRUŽINA NAD NAMI količina Pazite, koga spustite v hišo. Pred petindvajsetimi leti je nekdo sporočil policiji, da iz hiše na Cheyne Walku številka šestnajst sliši dojenčkov jok. Policisti so našli zdravo desetmesečno dojenčico, ki je veselo grulila v otroški posteljici. Spodaj so v kuhinji ležala tri trupla, oblečena v črno, poleg njih pa je bilo v naglici načečkano sporočilo. Drugih otrok, ki naj bi tudi živeli na tem naslovu, ni bilo nikjer. Libby Jones se nekaj dni po petindvajsetem rojstnem dnevu vrne iz službe in najde pismo, ki ga čaka že vse življenje. Odpre ovojnico in razmišlja samo o nečem: končno bo izvedela, kdo je. V pismu pa ne odkrije le tega, kdo so njeni biološki starši, ampak tudi to, da je edina dedinja več milijonov vrednega zapuščenega dvorca na bregu Temze v prestižni londonski soseski Chelsea. Življenje se ji v trenutku spremeni. Ne zaveda pa se, da so na ta dan čakali tudi drugi in da bo prej ali slej trčila vanje. »Roke se ti tresejo. Loviš sapo. Srce ti razbija. Zdravstvene težave ali občutki ob branju romanov Lise Jewell? Le malo pisateljev psiholoških trilerjev zasnuje tako spretne, zvite zgodbe; še manj pa jih oplemeniti s tako človeškimi in kompleksnimi liki. Družina nad nami se blešči kot rezilo in zareže še globlje.« – A. J. Finn, avtor romana Ženska na oknu »Srhljivo, čustveno branje, ki ti ne da miru. Na vso moč sem si želela razrešiti vse zapletene uganke v Družini nad nami, plast za plastjo. Strašljivo, napeto branje, ki te popolnoma pritegne.« – Megan Miranda, avtorica romana Izginuli dekleti LISA JEWELL je vrhunska avtorica devetnajstih romanov, kot so Brez nje, Družina nad nami, Invisible Girl in Watching You, ki so prodajne uspešnice z lestvice The New York Times in ene najbolj komentiranih knjig na Amazonu. Po vsem svetu je prodala več kot pet milijonov izvodov svojih del, njene knjige pa so prevedene v devetindvajset jezikov. Na Twitterju jo najdete na @LisaJewellUK, na Instagramu na @LisaJewellUK in na Facebooku na @ LisaJewellOfficial.


1. Embalaža: notranja vreča z vašimi umetninami (naša zasnova je na voljo za vas), zunanji škatli ali oblikovanje poli vrečk so brezplačne.


text: 1993 (MCMXCIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki Januar – junij 1. januar – z razdelitvijo Češkoslovaške postaneta Češka in Slovaška samostojni neodvisni državi. 3. januar – ameriški predsednik George H. W. Bush in ruski predsednik Boris Jelcin podpišeta drugi dogovor o omejevanju strateške oborožitve (START II). 13. januar – podpisana je Konvencija o kemičnem orožju, ki prepoveduje razvoj, izdelavo, uporabo in delanje zalog kemičnega orožja. 20. januar – Bill Clinton nasledi Georgea H. W. Busha na mestu predsednika Združenih držav Amerike. 3. februar – Sečoveljske soline so kot prvo slovensko območje vpisane med mokrišča mednarodnega pomena po Ramsarski konvenciji. 5. februar – Belgija spremeni državno ureditev iz unitarne monarhije v federalno. 19. februar – ustanovljena Slovenska škofovska konferenca. 26. februar – v bombnem napadu na newyorški World Trade Center umre šest ljudi, več kot tisoč je ranjenih. 12. marec – kriminalna združba izvede koordiniran bombni napad na več zgradb v indijskem Mumbaju, v katerem umre 257 ljudi, več sto je ranjenih. 22. marec – podjetje Intel prične dobavljati procesorje Pentium. 27. marec – Jiang Zemin postane predsednik Ljudske republike Kitajske. 8. april – Makedonija postane članica Organizacije združenih narodov pod imenom »Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija«. 12. april – vojna v Bosni in Hercegovini: letala zveze NATO pričnejo z operacijo Deny Flight da bi uveljavila prepoved vojaških poletov nad Bosno in Hercegovino. 16. april – vojna v Bosni in Hercegovini: srebreniška enklava je razglašena za »varno območje« pod nadzorom sil OZN. 30. april – obsesiven ljubitelj Steffi Graf z nožem zabode Moniko Seleš na teniškem turnirju v Hamburgu. 1. maj – samomorilski napadalec iz vrst Tamilskih tigrov ubije predsednika Šri Lanke Ranasingeja Premadaso. 9. maj – Juan Carlos Wasmosy postane prvi demokratično izvoljeni predsednik Paragvaja po 39 letih. 12. maj – Slovenija sprejeta v Svet Evrope, skupaj z Estonijo, Litvo, Češko, Slovaško in Romunijo. 24. maj – Eritreja postane neodvisna država. 25. maj – z resolucijo Varnostnega sveta OZN je ustanovljeno Mednarodno sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije. 1. junij – s prvimi večstrankarskimi parlamentarnimi volitvami v Burundiju se konča obdobje vojaške vladavine Tutsijev v državi. 27. junij – ameriški predsednik Bill Clinton ukaže zračne napade na Bagdad kot povračilo zaradi razkritja iraškega načrta atentata na njegovega predhodnika Busha. Julij – december 19. julij – ameriški predsednik Bill Clinton razglasi doktrino »ne vprašaj, ne povej« glede homoseksualcev v ameriški vojski. 21. julij – Mariborska orožarska afera: predstavniki ministrstva za obrambo RS odkrijejo 130 ton pehotnega orožja v zabojnikih na mariborskem letališču z deklaracijo da vsebujejo humanitarno pomoč. 22. julij – eden od vrhuncev obleganja Sarajeva, na mesto je izstreljenih rekordnih 3.777 granat v enem dnevu. 9. avgust – Albert II. postane kralj Belgijcev po smrti svojega brata Baudouina I. 31. avgust – zadnji ruski vojak zapusti Litvo. 13. september – izraelsko-palestinski konflikt: voditelj PLO Jaser Arafat, izraelski premier Jicak Rabin in ameriški predsednik Bill Clinton v Washingtonu podpišejo prvi sporazum med sprtima stranema. 17. september – zadnji ruski vojak zapusti Poljsko. 24. september – v Kambodži je ponovno vzpostavljena monarhija pod vladavino kralja Norodoma Sihanuka. 30. september – v hudem potresu z močjo 7,4 po Richterjevi lestvici v indijski zvezni državi Maharaštra umre 20.000 ljudi. 3. – 4. oktober – državljanska vojna v Somaliji: med operacijo Gotska strupenjača s ciljem zajetja vodstva Somalske narodne zveze se vname obsežen spopad med ameriškimi silami in protivladnimi uporniki. 4. oktober – vojaški poseg in aretacija Jelcinovih nasprotnikov končata ustavno krizo zaradi spora med parlamentom in predsednikom v Rusiji. 21. oktober – atentat na predsednika Burundija Melchiorja Ndadaya sproži državljansko vojno v Burundiju. 1. november – v veljavo stopi Maastrichtska pogodba, s čimer je uradno ustanovljena Evropska unija. 9. november – v hrvaškem tankovskem obstreljevanju Mostarja je uničen znameniti Stari most. 21. november – na strežniku Instituta Jožef Stefan je objavljena prva slovenska spletna stran. 2. december – v akciji kolumbijskih oblasti je ubit šef narkomafije Pablo Escobar. Rojstva 4. januar – Jure Ferjan, slovenski ekonomist, novinar in politik 7. januar – Jan Oblak, slovenski nogometaš 13. januar – Andrej Hoivik, slovenski politik in kemik 17. februar – Marc Márquez, španski motociklistični dirkač 26. februar – Taylor Marie Dooley, ameriška filmska in televizijska igralka 26. junij – Ariana Grande, ameriška pevka in igralka 27. junij – Gabriela Gunčíková, češka pevka 26. julij – Maša Grošelj, slovenska dramska igralka 3. avgust – David Amaro, slovenski glasbenik Smrti 6. januar – Dizzy Gillespie, ameriški trobentač (* 1917) 19. januar – Eleanor Hibbert, angleška pisateljica (* 1906) 20. januar – Audrey Hepburn, britanska igralka (* 1929) 22. januar – Kobo Abe, japonski pisatelj (* 1924) 23. januar – Robert Sutton Harrington, ameriški astronom (* 1942) 26. januar – Robert Jacobsen, danski kipar in slikar (* 1912) 1. februar – Desanka Maksimović, srbska pesnica in pisateljica (* 1898) 11. februar – Robert W. Holley, ameriški biokemik, nobelovec (* 1922) 20. februar – Ferruccio Lamborghini, italijanski industrialist (* 1916) 20. marec – Polykarp Kusch, nemško-ameriški fizik, nobelovec (* 1911) 26. marec – Anton Peterlin, slovenski fizik (* 1908) 31. marec – Brandon Lee, ameriški igralec (* 1965) 23. april – César Estrada Chávez, mehiško-ameriški delavski aktivist (* 1927) 24. april – Tran Duc Thao, vietnamski postkolonialni marksistični filozof (* 1917) 4. maj – France Štiglic, slovenski režiser (* 1919) 8. maj – Debiprasad Chattopadhyaya, indijski filozof (* 1918) 7. junij – Dražen Petrović, hrvaški košarkar (* 1964) 19. junij – William Golding, britanski pisatelj, nobelovec (* 1911) 21. junij – Miško Baranja, slovenski gostinec in cimbalist, član Beltinške bande (* 1920) 3. julij – Walter Markov, nemški zgodovinar slovenskega rodu (* 1909) 6. julij – John Gatenby Bolton, angleško-avstralski astronom (* 1922) 10. julij – Ivan Maček, slovenski general in politik (* 1908) 31. julij – Baudouin I., kralj Belgijcev (* 1930) 16. avgust – René Dreyfus, francoski dirkač Formule 1 (* 1905) 23. avgust – Edvard Ravnikar, slovenski arhitekt (* 1907) 16. september – Rok Petrovič, slovenski alpski smučar (* 1966) 20. september – Erich Hartmann, nemški vojaški pilot (* 1922) 29. september – Vladimir Pavšič - Matej Bor, slovenski pesnik, pisatelj in dramatik (* 1913) 25. oktober – Vincent Price, ameriški igralec (* 1911) 28. oktober – Jurij Mihajlovič Lotman, ruski jezikoslovec (* 1922) 31. oktober – Federico Fellini, italijanski filmski režiser (* 1920) 1. november – Severo Ochoa, špansko-ameriški biokemik, nobelovec (* 1905) 20. november – Ferdinand Chesarek, ameriški general slovenskega rodu (* 1914) 22. november – Anthony Burgess, angleški pisatelj, jezikoslovec in kritik (* 1917) 2. december – Pablo Escobar, kolumbijski mafijec in tihotapec (* 1949) 4. december – Frank Zappa, ameriški kitarist in skladatelj (* 1940) 7. december – Wolfgang Paul, nemški fizik, nobelovec (* 1913) 20. december – William Edwards Deming, ameriški fizik in statistik (* 1900) Nobelove nagrade Fizika – Russell Alan Hulse, Joseph Hooton Taylor Jr. Kemija – Kary Mullis, Michael Smith Fiziologija ali medicina – Richard J. Roberts, Phillip Allen Sharp Književnost – Toni Morrison Mir – Nelson Mandela in Frederik Willem de Klerk


17. maj 2009 20:25 Proxy, ti si ena taka humanistka, da me usta bolijo od smeha..... Vendelina jr. 17. maj 2009 21:04 :)) guilty as charged... 17. maj 2009 23:19 Pojma nimam. To je tak fin ritual, majska evrovizijska soboota ob 9. uri zvečer, dober šov, hude bejbe in depilirani dečki, vsa možna tehnika naenkrat, nič globokega, vendar veliko pozitivnega.Od otroštva dalje.Vendelina jr. Evo tole je bil včasih tudi moj užitek - ampak od kadar so začeli s temi "predfinali" oz. polfinali sredi tedna, enostavno ne obvladam več vse te logistike (beri tempiranja gledanja TV). In tako sem (zaradi čveka pod našimi limonovci na dvorišču do desete zvečer) na sobotni grande show skoraj pozabila. In pojma nisem imela, kdo je sploh v izboru. Potem sem ulovila še zadnjih par nastopajočih in kratek pregled vseh pesmi. P.S.(danes sem na ljubem YouTube ponovila zamujeno). Na prvo žogo mi je padla v uho in oko Britanka, za katero se mi zdi, da je poleg Islandke edina izvajala "festivalsko" skladbo. Vse "kao" etno hop cup skladbe mi gredo že močno na živce, prepotentni skakajoči tipčki, kot je bil letošnji Grk tudi ... v glavnem, postajam stara, tečna in klasična Oblek ne bom komentirala (mogoče jutri, zdaj bi bilo predolgo, ker je bilo vsega preveč - če citiram dear Vendy "too much information", bi pa dodala, da se absolutno strinjam z letošnjim Britanskim konceptom izbora kandidata za nastop. Meni, zoprni tečki, je bila tudi (kljub popolnoma predvidlivi, ziheraški a vseeno lepi skladbi) prisotnost gospoda skladatelja A.L. Webbra na odru zelo všečna! Tokrat dajem Britancem klobuk dol. Pa kot že rečeno - lepa mlada Islandka (v grozni obleki) mi je bila tudi všeč, pa Estonka (punca in pesem tudi še kar), Malta in njena pevka - od moških tekmovalcev pa mi na žalost prav nihče ni ostal v spominu - ne zaradi glasa in ne zaradi stasa . Jih ni čez nogometaše ! Aja -pa še ena mojih najljubših Evrovizijskih zmagovalk zadnjega petnajstletja - Norveška (pa ne letošnja) http://www.youtube.com/watch?v=dfJA3wvcxC8&featu Pa ne me preveč resno jemat - trenutno sem močno pod vplivom angleških resničnostnih šovov in je zato moja presoja malo zamegljena . 17. maj 2009 23:25 a ste vsi čisto brez glasbenega okusa? ;) itak, da je bila (in bo) francoska pesem edina poslušljiva! @vendelina v živo je šele tisto pravo! ;) cellnet 17. maj 2009 23:29 MamaF, tole pesem v linku poznam iz drugega vira, namreč prvega Shrek filma... 18. maj 2009 1:09 Jaz sem najbolj tripnila na Albanko (sicer menim, da bi bilo treba njenega stilista razcetveriti, koreografa pa ustreliti ob zori), takoj za njo pa GB (ravno dovolj prepoznavni ALW).lp, proxima Proxima, slučajno veš, a tisti Povodni mož, ki se je Albanki motal pod nogami je del scene, koreografije ali česa drugega? Čisto zaradi kazni sprašujem , hehe. Vsekakor bi scenaristi Evrovizijskega šova morali nujno prepovedati vstop na oder vsem pošastim, pravljičnim grdobcem, stripovskim junakom in takelim povodnim možem s kapuco čez glavo 18. maj 2009 7:32 Jaz pa že dva dni jočem, ker ni zmagala Danska, daleč najboljša za moje okuse, takoj za Dansko pa bi uvrstila Estonko, lepa pesem in tudi lepa izvajalka! Tudi nemška skladba je bila nekaj posebnega. Norveška pa žal sem jo že patktat posušala pa mi ne gre in mi ne gre, izvajalec pa nič posebnega . Ni kej, drugo leto se moram prijavit... da bo Evrovizija podobna Evroviziji... 18. maj 2009 7:58 Anamarija ne jočeš se samo ti , tudi moja hčerka je navijala za Dance. Moj vrstni red pa je bil: Norveška, Azerbedjžan, Danska . Sem prav vesela , da je zmagal moj favorit. Mi je že na predizboru padla v uho. Vsak ima svoj okus. lp STANEJ 18. maj 2009 8:27 Evrovizijo gledam vsako leto, tudi meni je to nek ritual. Ponavadi potem še 3 dni obupujem nad kvaliteto pesmi in okusom Evropejcev, ampak vseeno, brez tega ne gre :) Tudi meni so bile letos pesmi še kar presenetljivo prebavljive, ene malo manj, druge bolj. Hvala bogu letos ni bilo nekih wannabe metalcev iz skandinavskih dežel, čeprav so Finci namesto tega poslali slabo kopijo DJ-Boba ... Porazno. Pa še kaka cvetka bi se našla. Edini komad, ki mi je takoj prišel v uho je bila Bosna - nekako mi ta melos paše :) Vrhunec vsega, pa je že nekaj let zapored naš Peter Poles, ki je v zadrego spravil oba voditelja :) Njegova minuta tišine je bila fenomenalna :) Če že ne pridemo v finale, imamo vsaj Polesa, da malo razburka dogajanje. Gigi_84 18. maj 2009 9:14 Meni je dobra tista muzika, kjer začnem pozibavati z nogo/rameni/boki... To se je zgodilo pri Azerbajdžanu. Začetnica skuta lešniki / vanilje sladoled / čokolada s kokosovim maslom / curry sladka smetana / piščančja jetra z jajci / hladne bučke / kaj so krhlji / orehovo krhko testo / v kisli smetani / skuta smetana listnato testo / kasa ajdova / paradiznikova omaka z baziliko Na Kulinarika.net je zdaj obiskovalcev. Danes je bilo prikazanih že 1.042, ta mesec pa 1.470.207 receptov in odprtih 5.151.316 strani.


text: 590. je deseto desetletje v 6. stoletju med letoma 590 in 599. D-0590.


text: Gaj Cecilij Sekund Plinij starejši (latinsko Caius (Gaius) Cecilius Secundus Plinius major), rimski pisec, učenjak in častnik, * 23, Novum Comum, danes Como, Lombardija, Italija, † 24. avgust 79, Stabiae pri Neaplju ob izbruhu Vezuva. Plinij je napisal velikansko delo, zbirko okoli 40.000 obdelanih pojmov, popoln povzetek staroveškega znanja o svetu, v 37 knjigah Naravoslovje (Naturalis historia). Kar 5 knjig te »najstarejše enciklopedije« (izšla je leta 77 n. št.) je opisovalo dragulje in poldrage kamne ter minerale. V tem velikem delu je Plinij uporabil svoje in znanje svojih predhodnikov Kalistrata, Satirja, Sotaka, Ismenija, Nikija - (vrača carja Pira). To delo so ponatisnili leta 1819 v Sankt Peterburgu v ruskem jeziku, v izvirnem zaporedju vsebine. Naslov knjige je Естественная история ископаемых тел, uvod in dodatna pojasnila pa je napisal ruski akademik Vasilij Mihajlovič Severgin. Opombe Literatura Plinius Caecilius Secundus, Gaius, »Naravoslovje : izbrana poglavja«, Ljubljana : Modrijan, 2009 Plinij Starejši (Gaius Plinius Secundus Maior), »Naravoslovje 1. Knjige 1-6. Kozmologija in geogragrafija«, Ljubljana: Založba ZRC, ZRC SAZU, 2012. Zunanje povezave Rimski pisatelji Rimski častniki Rimljani v 1. stoletju


text: Ekipa24.si - Fifa 'pozabila' na Oblaka, igralci NE: Slovensko hobotnico doletela velika čast, tekmeci POVEDALI SVOJE! 1 05.09.2019 14:23:27 Jan Oblak je med kandidati za najboljšega vratarja po izboru profesionalnih nogometašev. FIFPro že od leta 2005 izbira najboljšo enajsterico sezone, tokrat pa se je med kandidati znašel tudi Jan Oblak. Slovenski vratar iz vrst Atletica že nekaj časa navdušuje v Španiji, po mnenju profesionalnih nogometašev, ki sodelujejo pri tem izboru, pa si je prislužil svoje mesto med kandidati. Poleg Oblaka so se na seznamu znašli še vratarji Alisson Becker, David De Gea, Ederson in Marc-Andre ter Stegen, poleg njih pa je na seznamu še 50 nogometašev, ki se bodo potegovali za svoje mesto v najboljši enajsterici lanske sezone. Najboljšo enajsterico bodo razglasili 23. septembra na podelitvi Fife za najboljšega nogometaša leta, pričakovano je med 55 kandidati največ igralcev iz angleške premier lige (21), enega manj ima španska liga. Fifa bo 23. septembra podelila nagrado tudi najboljšemu vratarju sezone, to pa zagotovo ne bo Oblak, saj ga svetovna nogometna organizacija ni uvrstila niti med kandidate.


NOVEMBERSKI POZDRAV – Vrtec pri OŠ Solkan Avtor: Branka Blagonja · 11. 11. 2020 Danes je Martinovo. Sicer to ni praznik, je pa v preteklosti pomenil nekakšno časovno prelomnico med jesenjo in zimo. Pospravili smo pridelke, vino je dozorelo, na kmetijah so imeli koline ... ljudje smo se pripravljali na zimo in dela zaključili s praznovanjem v krogu prijateljev, sosedov, znancev, sorodnikov, kjer se je pelo, veselilo, načrtovalo in predebatiralo temne in svetle strani tedanjega časa. In bolj kot se je nočilo bolj glasni so postajali argumenti za ali proti. Danes je krog naših stikov omejen. Med nami so ograje, ceste in zidovi. Vsakdo išče načine, kako bi lahko bili bliže svojim dragim. Pogrešamo se. Tako zelo. Z Nevenko pogrešava vrtnarske škrate. Načrtovane dejavnosti so na odstavnem pasu in čakajo čas, ko bomo znova skupaj in nadaljevali tam, kjer nas je virus ustavil. V kolažu fotografij so posnetki praznovanja Tedna otroka, pohoda na Kekec, raznih likovnih, glasbenih, matematičnih delavnic, lutkovnih predstav in igranih improvizacij, čas pravljic, starih ljudskih iger in plesov ... pa še in še. Od konca septembra do Martinovega v novembru nas spremlja jesen, kostanj, ježki, jabolka in hruške, gozdni plodovi, želod, lešniki in orehi ... Vaši otroci presenečajo. Zmorejo veliko več kot se od njih pričakuje in to nama dokazujejo vedno znova. Ko jim postaviš novo stopničko na lestvi, ki je malce višja od prejšnje in jo je potrebno osvojiti. Poizkusijo enkrat, dvakrat in tretjič. Vse dokler ne stojijo varno in se veselo razgledujejo naokoli za novimi izzivi. Dragi starši. Želiva vam strpnosti in potrpljenja. Veliko naročje sončnih dni in prijaznih ljudi. Če karkoli potrebujete, sva tu za vas in vaše otroke. Samo en telefonski klic ali sporočilo stran. Dragi otroci (Vrtnarski navihančki). Ne pozabite: – na besedi hvala in prosim, – na vesele pozdrave, objeme in smeh, – kako se obuje čevlje in uredi oblačila ter obleče bundo, – na pesmi in zgodbe ter igre, ki smo se jih igrali, – da vas IMAMO RADI vsak dan. Imejte se lepo .... (upam da) kmalu nasvidenje. Heidi in Nevenka Naslednji prispevek DECEMBRSKO VOŠČILO Prejšnji prispevek NUJNO VARSTVO OTROKA OD 1.2.2021 DO 5.2.2021


text: Potresi v Sloveniji - Cangura.com Potres v naši prestolnici je pomemben predvsem zato, ker nas vedno znova opozarja na potencialno nevarnost sproščanja potresnih sil pod samim mestom ali pa blizu njega. V svetovnem merilu pri potresu leta 1895. leta niti ni šlo za kak izjemen dogodek, saj beleži potresna zgodovina na tisoče močnejših in za ljudi usodnejših. Človeški naravi je pač dano, da gleda na vse takšne dogodke iz svojega zornega kota


text: Minuli petek so v Podčetrtku obeležili kar dva velika dogodka – slavnostno sejo s podelitvijo občinskih priznanj in 50 let termalnega turizma. Dogodka so se poleg župana občine Podčetrtek Petra Misje in občinskih nagrajencev ter svetnikov udeležili tudi predsednik vlade Miro Cerar, nekdanji dolgoletni direktor term, aktualni gospodarski minister Zdravko Počivalšek, župani sosednjih občin in številni drugi visoki gostje. Ključno za uspeh je vsestransko sodelovanje Na prireditvi, ki je potekala v Wellness centru Orhidelia, je uspešno turistično zgodbo predstavil direktor Term Olimia Florijan Vasle. Zanjo so po njegovih besedah zaslužni bivši direktorji, ki so se slovesnosti tudi udeležili, prav tako pa tudi delavci in krajani. Seveda pa gredo zasluge odličnemu sodelovanju z lokalnim okoljem. Po nagovoru Vasleta pa je Drago Bulc, znan novinar in poznavalec turizma, na oder povabil nekdanje direktorje Term Olimia, ki so prav vsi po vrsti pustili pečat v podčetrteškem turizmu. Peter Misja, župan občine Podčetrtek in predsednik Turistične zveze Slovenije, je v nagovoru izpostavil odlično sodelovanje med Občino in Termami ter seveda lokalnim okoljem. Po njegovih besedah je ključ do uspeha "brcanje na isti gol". Zbrane nagovorila tudi gospodarski minister Počivalšek in premier Miro Cerar Počivalšek je v nagovoru izpostavil, da je tako za turizem kot za ostale panoge na nacionalni ravni še kako pomembno, da znajo ključni akterji stopiti skupaj, za Terme Olimia pa je pomembna tudi zgodba, ki je nekoliko drugačna in je po njegovem ena ključnih vodil za uspešen preboj turizma. Uspeh in vizijo Term Olimia pa je pohvalil tudi predsednik vlade Miro Cerar, ki je večkrat koristil njihovo ponudbo. V govoru je izpostavil, da za uspešno zgodbo stojijo tako Terme Olimia kot celotna turistična destinacija. Zahvalil se je ključnim akterjem, saj po njegovem ravno ti Slovencem omogočajo zdravje, ob tem pa še dodatno aktivno življenje, katerega skupni imenovalec je kakovost. Na Slavnostni seji podelili priznanja in plakete Ob obeležitvi 50-letnice termalnega turizma pa je župan Peter Misja podelil občinska priznanja, letos kar šest. Za 25 let uspešnega dela na vzgojno-izobraževalnem področju in aktivno vsestransko delovanje v lokalni skupnosti je plaketo občine je prejel nekdanji ravnatelj OŠ Podčetrtek Darko Pepevnik. Priznanje občine je za večletno aktivno sodelovanje v Krajevni skupnosti in na drugih področjih prejel Martin Vrenko. Športni klub Virštanj je ob 10-letnici delovanja prejel denarno nagrado. Posebni priznanji sta prejeli Srednja šola za gostinstvo in turizem Celje in Daniel Sovinc. Seveda pa je župan Misja za 50 let uspešnega delovanja in za njihov prispevek k vsestranskemu razvoju občine in širše Termam Olimia podelil posebno plaketo občine kot najvišje občinsko priznanje.


text: Gibálna količína je fizikalna količina, enaka zmnožku mase in hitrosti točkastega telesa. Pri razsežnem telesu se upošteva hitrost težišča. Gibalna količina je naboj Noetherjeve za translacijsko invariantnost. Kot taka lahko imajo gibalno količino tudi polja in druge stvari in ne samo delci. V ukrivljenem prostoru-času, ki ni asimptotično enak prostoru Minkowskega, gibalna količina sploh ni definirana. Gibalna količina v klasični mehaniki V klasični mehaniki je gibalna količina (navadno se jo označuje z G, v angleških virih tudi s p) vektorska količina, enaka produktu mase in hitrosti telesa. V mednarodnem sistemu enot se meri gibalno količino v newton-sekundah, kar se lahko izrazi z osnovnimi enotami: kg·m/s. Izrek o gibalni količini pove, da je skupni sunek zunanjih sil enak spremembi gibalne količine. Diferencialno obliko tega izreka se lahko zapiše kot: Gibalna količina telesa je enaka produktu mase telesa in njegove hitrosti: Po analogiji z gibalno količino za premo gibanje je vpeljana tudi vrtilna količina za vrtenje. Gibalna količina v relativistični mehaniki Splošno mnenje je, da morajo biti fizikalni zakoni invariantni na premik. Definicijo gibalne količine je treba zato v posebni teoriji relativnosti nekoliko prilagoditi, da bo ostala invariantna. Zato se definira četverec gibalne količine: Ali, v komponentah: . Pri tem je mirovna masa, c hitrost svetlobe, v = (v1, v2,v3) vektor hitrosti, pa relativistični Lorentzev faktor: Časovni del četverca gibalne količine se lahko zapiše kot , s čimer se je vpeljala polna energija: Skalarni produkt tako definiranega četverca je res invarianten: Pri tem je metrični tenzor, pa skalarni produkt krajevnega dela četverca gibalne količine s samim seboj: Tudi za četverec gibalne količine se lahko zapiše, da je njegov odvod po času enak sili, če se vpelje silo Minkovskega: Gibalna količina v kvantni mehaniki V kvantni mehaniki ustreza gibalni količini operator gibalne količine, ki deluje v prostoru valovnih funkcij: . Heisenbergovo načelo nedoločenosti podaja omejitev, kako točno se lahko obenem pozna vrednost lege in vrednost hitrosti oz. gibalne količine. To zvezo v matematični obliki podaja nekomutativnost operatorjev gibalne količine in lege: Pri tem je i-ta komponenta operatorja gibalne količine j-ta komponenta operatorja lege, Planckova konstanta, deljena z 2π, δij pa Kroneckerjeva delta. Glej tudi d'Alembertovo načelo posplošena gibalna količina posplošena sila spor Abrahama in Minkowskega Fizikalne količine Osnovni fizikalni koncepti Mehanika kontinuumov Kvantna mehanika Relativnost Hitrost


O novih komentarjih me obvesti preko e-pošte


text: Marmor cipollino Karistijski marmor ali marmor cipollino je dobil ime v dobi renesanse po čebuli (italijansko: cipolla) , današnje ime pa ustreza latinskemu imenu marmor carystium ali marmor iz Karystosa in tudi marmor styrum. Vsebina Geološki opis[uredi | uredi kodo] Ta vrsta marmorja ima belo-zeleno osnovo, prepreden pa je z vijugasto zeleno žilnatostjo, ki se nagiba k modrikastemu odtenku. S petrografskega vidika je to metamorfna kamnina in sicer kristalni marmor (kristali so velikosti med 0,2 in 0,6 mm) z ožiljem obarvanim z epidotom in klorom. Nahajališča[uredi | uredi kodo] Že od nekdaj je znano, da je območje Styre na Evbeji bogato s kameninami in minerali. Marmor cipollino izhaja iz številnih jam, ki se nahajajo ob morskem pasu na jugozahodu Evbeje v Grčiji med mesti Karystos in Styra. Jame različnih vrst temu podobnega marmorja pa se nahajajo na Iberskem polotoku (votlina Anasol), V Apeninskih Alpah in v severovzhodni Grčiji ter Srbiji. Čas uporabe[uredi | uredi kodo] Uporabljali so ga že Grki, v Rim pa je bil uvožen v 1. stoletju n. št., kjer naj bi bil domnevno tudi prvi barvni marmor. Plinij starejši v svojem delu Naturalis Historia pripoveduje, da so bili stebri v hiši Claudia Mamurre, inženirja v Cezarjevi vojski v Galiji, okrašeni s tem marmorjem. Ko so nahajališča postala last imperija, se je marmor razširil po celem imperiju. Marmor je bil najbolj cenjen v času Hadrijana, uporabljal pa se je še tudi v bizantinskem obdobju v 5. stoletju. ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| Kamnolomi[uredi | uredi kodo] Na Evbeji gre za dva kamnoseška območja: I. območje Styre II. območje gore Pyrgari. Obe skupini kamnolomov sta si v marsičem tako podobni kot tudi različni. Kamnolomi na gori Pyrgari ležijo pod 400 m nad. viš., kamnolomi na Krio Neru pa preko te višine, le ti pa so tudi najbolje ohranjeni. Kamnolomi v obeh skupinah imajo obliko konjske podkve s tem, da skupina na Pyrgariju zunanjo obliko pahljačasto. Za obe skupini je tipična prisotnost višjih in nižjih skalnih sten, kar je rezultat stratigrafije kamnolomov. Izhodi iz jam so vedno ogromni, za lažjo pridobitev marmorja na plan. Razlika je v tem, da imajo kamnolomi na Pyrgariju pogosteje skupne stene kot kamnolomi iz Styre. V obeh skupinah so bili najdeni sledovi cepinov na skalnih stenah. Na obeh območjih, še posebej pa na Pyrgariju je bilo najdenih tudi veliko opuščenih monolitov in stebrov med odpadnim materialom v jamah, predvsem v okolici izhoda ali ob cestah, nekateri nedotaknjeni drugi razbiti ali v fragmentih. Najtežji blok se nahaja na Pyrgariju in sicer tehta 6 ton, najdaljši med njimi meri 7.80 m, največji premer znaša 2.15m. Povsod so uporabljali več različnih tipov škripčevja za dvigovanje marmorja, ki so se razlikovali po dimenzijah in zmožnostih glede na težo materiala, ki so ga morali dvigovati in je tehtal od 100 kg do 25 ton. Sledovi svetišč so bili najdeni v obeh skupinah, gotovo povsod posvečeni Herkulu. I. območje Styre Znotraj tega območja sta znani 2 kamnoseški skupini in sicer Haghios Nikolas in Krio Nero-gorska veriga, ki povezuje Haghios Nikolaos z Myteri. Prva skupina kamnolomov leži na bočni strani Haghios Nikolaosa in nosi ime Klavdijanova skupina, katerega je dobila po zelo velikem kamnolomu imenovanem Latomeia Claudiana (to ime je bilo vklesano na enem od stebrov ležečem tam). Skalne stene kamnoloma segajo do 16 m visoko nad današnjimi tlemi, ki je prekrito z debelo plastjo razbitkov in ruševin. Zato lahko domnevamo, da so bila originalna nižja in tako sama višina kamnoloma še večja. V drugi skupini gre za več kamnolomov na vzhodnem pobočju Krio Nero (približno 467 m nad. viš.). To skupino lahko razdelimo na Krio Nero spodnjo vzhodno skupino (kamnolomi od številke 2- 6), s približno 440/450 m nad. viš. In na Krio Nero zgornjo vzhodno skupino (kamnolomi od številke 7 naprej) s približno 465/475 m nad. viš. Obe skupini vsebujeta manjše in večje kamnolome v večini katerih, so še danes vidne sledi orodja, ki so jih pustili antični lomilci kamna. Kar je zanimivo na območju Styre je med drugim tudi to, da ni bilo odkritih nobenih naselbinskih sledi glede na to, da je delovna sila (delavci, sužnji, kamnoseki, nadzorniki) morala nekje stanovati. Poleg tega ni bilo razen malenkosti v Latomeiji Claudiani najdenih nobenih napisov. Malo verjetno je, da bi obratovalnice v 19. stol. ali pa zob časa uničila popolnoma vse. II. območje gore Pyrgari Gre za območje na gori, ki je posejano s kamnolomi in je veliko približno 43.750 m2 (ca. 4.4 ha). Kompleks zavzema 9 velikih delovnih področij (A, B, C, D, E, F, G, H, I), ki se nahajajo okoli glavne ceste. Kamnolomi ležijo na nadmorski višini od 314 do 394 m, nad zalivom Animborio in v neposredni bližini drug od drugega. Čeprav je večina jam nepravilnih oblik imajo v glavnem deloma obliko podkve. Nekatere kamnite stene iz katerih je bil marmor klesan so zelo visoke, druge ne. Nekateri še vsebujejo sledi orodja- cepina in koničastega dleta. Veliki kupi odpadnega kamenja kažejo na to, da je tukaj proizvodnja kamnoseštva trajala dolgo časa, zato so dobili naziv stalni kamnolomi- tip kamnolomov, ki je imel posebno infrastrukturo, temelječo na racionalni bazi. Tudi v večini teh kamnolomov so tla prekrita s plastjo ruševin in razbitki. Kamniti bloki in monoliti, ki ležijo na mestu, kjer so bili izklesani, na vhodu v kamnolom ali ob cesti, pričajo o opustitvi kamnolomov v določeni fazi. Ena največjih posebnosti pokrajine so kupi kamenja. Ti so morali biti premaknjeni daleč stran od delovnega območja, da niso ovirali delavcev in cest. Na nekaterih mestih sežejo ti kupi v višino tudi 20 m na drugih mestih pa so bili uporabljani z namenom kot neke vrste utrdbeni zid. Veliko število lukenj na vrhu kamnolomov in ob cestah je bilo najdenih za škripčevje dvigal. Najdeni so tudi ostanki manjših svetišč, kovačnic oziroma topilnic, hladilnih ali vodnih bazenov. Vse to kaže na to, da je bilo tu kamnoseštvo sistematično organizirano in je trajalo dalj časa. Na večini mest se metode in tehnike kamnoseštva lahko izbere iz sledi, ki so ostale na kamnu. Točen vpogled v posamezne faze kamnoseštva pa je lahko viden iz posameznih monolitov, ki še ležijo in situ. Na prvi pogled izgleda kot da kamnolome niso začeli izkoriščati v istem času. Pri nekaterih vse kaže na to, da ko so prenehali z njegovim izkoriščanjem, so ga uporabljali kot odlagališče, čemur v prid govori tudi planiranje cestišča. Kamnolom A Ta kamnolom je lociran na desni takoj nad glavno cesto (M6) na točki, kjer se cesta vključi v območje kamnolomov. Ta kamnolom je največji od devetih. V njem so še vedno dobro vidne meje delovnega območja. Vhod je orientiran proti JZ. Desno od njega je viden bazen za napajanje živine za tovorjenje. V bližini vhoda so bili najdeni tudi velik steber in 15 grobo oblikovanih pravokotnih marmornih plošč. Ti bloki se precej razlikujejo po velikosti; največji meri 2.26m3, najmanjši pa 0.544m3. Štirje od njih imajo prostornino večjo od 1m3, 10 pa jih je manjših od 1m3. Monolita ni mogoče videti v celoti, ker sta oba konca zakopana v zemljo, del ki je viden, pa meri 7.80 m po dolžini in približno 1 m v premeru. Ves ta material je bil pripravljen za transport. Na sredini jame oziroma kamnoloma leži ogromen kup odpadnega materiala v stožčasti obliki. Le ta gotovo spada k drugemu kamnolomu, kateri je bil v rabi v še tudi v sedanjem času. Na večini marmornih blokih so vidni ostanki lukenj od svedrov za razstrelni smodnik, česar ni nikjer drugje. V tem kamnolomu so tudi ostanki majhnega svetišča izklesanega iz kamna z reliefom, ki predstavlja boga, kateremu je bilo svetišče posvečeno- Herkulu. Kamnolom B Območje tega kamnoloma je polno razbitkov in ruševin. Plast le teh je tako visoka, da je nemogoče določiti nivo tal antičnega kamnoloma. Je dosti manjši od kamnoloma A. Nobena stena kamnoloma ni ohranjena tako dobro, da bi lahko prepoznali metode lomljenja kamna tukaj. Vidnih je le nekaj sledi orodja na višini treh metrov. Niti ni sledu o nobenem monolitu ali bloku. Kamnoloma B in C loči le ena vmesna stena. Kamnolom C Ta majhen kamnolom pravokotne oblike je nadvse zanimiv. Je odlično ohranjen; dobro so vidne sledi uporabljanega orodja in opreme, namestitve dvigovalnega škripca in vhod v kamnoseško območje kamnoloma. Ker je kamnolom tako dobro ohranjen in ker so njegove meje tako dobro razvidne so lahko izračunali približen volumen odpeljanega materiala (upoštevali so, da nivo antičnih tal ni točno znan), kar znaša približno 3.500 m3. Jasno pa je, da tla niso bila dosti nižja kot pri drugih kamnolomih. Vhod v kamnolom leži proti zahodu, izhod pa je lociran 35 m od ceste M. Na tem delu leži eden od blokov, ki meri 2.20 x 0.90 m, in nakazuje smer v katero je bil material odpeljan. Kamnolom D Ta kamnolom ima pravilno pravokotno obliko, s površino 1000 m2. V tem kamnolomu je težko določiti točne višine sten, ker so antična tla prekrita s tako debelo plastjo razbitkov in ruševin, s katerim je pokrit tudi vrh kamnoloma. Material pridobljen iz kamnoloma je bil lociran SV proti kamnolomu C in JZ od kamnoloma D. Dva zapuščena stebra po vsej verjetnosti nakazujeta smer proti kateri je bil material transportiran. Kamnolom E Izkoristek tega kamnoloma je bil daljši a bolj nereden kot pri kamnolomu D. Del kamnoloma kjer je stena visoka 14 m je popolnoma zasut. Material pridobljen v tem kamnolomu je bil po vsej verjetnosti prav tako prenesen na južno stran preko kamnoloma D. Dva stebra ležita s spodnjim delom še spojena s podlago, zgornja dela pa sta že izoblikovana. Kamnolom F Leži med kamnolomoma E in G. V jami leži velik marmorni blok, ki je očitno nedokončan dvojni steber. Na spodnji strani se že lepo vidi oblika dveh stebrov, zgornja stran bloka pa je še ploska. Skalne stene v kamnolomu so visoke od 4 do 5 m in tudi tu nivoja antičnih tal ni mogoče določiti. Skalne stene kažejo ostanke preperevanja in obdelave. Ta kamnolom je vezan na glavno cesto M. Kamnolom G Kamnolom leži čisto blizu kamnoloma F, loči ju le ena vmesna stena. Jama je majhna, dolga in ravna s širino komaj 13 m, celotna njena površina pa meri približno 312 m2. Trije stebri so bili delno izklesani iz skale. Na zgornjem delu so zaokroženi, spodnji del pa je ostal spojen s skalno osnovo. Prvi steber je dolg 4.60 m, kamniti breg iz katerega naj bi bil odrezan pa je visok 1.20 m. Drugi meri 3.40 m oziroma njegov del, ki je viden na površini, saj del njega leži skrit pod kamenjem. Tretji steber pa je najmanjši. Neizkoriščeni deli stebrov in blokov so zbrani na eni strani jame iz česar se predvideva, da je material zapustil kamnolom na južni strani v smeri glavne poti M. Razbitki in ruševine ležijo povečini na zahodu in jugu in so do danes zdrsnile proti kamnolomu H. Kamnolom H Ta kamnolom leži najzahodneje od te celotne skupine kamnolomov. Jama ima obliko konjskega kopita. Antična tla prekrivajo rastlinje, drobci kamenja in zemlja. Na sredini jame ležijo 4 stebri, orientirani proti izhodu. Material iz tega kamnoloma je bil transportiran na jug, vendar ne po glavni poti ampak po eni od stranskih. Velike količine odpadnega materiala so bile deponirane na JZ del jame. Kamnolom I Lociran je čisto blizu glavne ceste M. Vidnih je le 17 m zahodne skalne stene in 42 m vzhodne. Cestna povezava[uredi | uredi kodo] Vsi ti kamnolomi so med seboj povezani s skrbno narejenimi cestnimi povezavami. Celotni cestni sistem je možno rekonstruirati na podlagi orientacije kamnolomov, jam za lesene stebre in na podlagi samih ostalin cest. Na obeh območjih je bil zgrajen sistem cest, v katerem so se vse stranske ceste združile v glavno, ki pelje do končne destinacije- morja, po katerem je tovor potoval naprej. Sledi ceste so lahko zelo slabe; le kot skromna sled kolovoza ali pa se vidi cesta skoraj še v vsej svoji popolnosti. Skupna lastnost vseh cest je, da so vse sledile zahtevnosti terena in se mu prilagajale, s tem da so morale biti ravno prav strme. Situacija na Pyrgariju je bila malo bolj zapletena, saj se je naklon ceste bolj strmo spuščal proti morju, ker je bila tudi razdalja krajša. Na območju Styre je transport skoraj zagotovo potekal z vozmi, za razliko od Pyrgarija, kjer je bil edino možen prevoz s posebnimi sankami. Kolovoz na Pyrgariju je relativno plitek in raven s profilom v obliki črke U, na Styri pa so pogosto širši in globji in različnih tipov. Iz tega lahko sklepamo, da so bili uporabljani povsem različni tipi transporta. I.območje Pyrgari Najbolj pomembna in impresivna je cestna povezava na gori Pyrgari. Le-ta sestoji iz glavne ceste (M), ki se prične v kamnolomu F in G in iz številnih stranskih cest vse stekajoče se k glavni cesti. Kamnoloma I in H ležita zahodno od te glavne ceste, ostalih 5 (E, D, C, B in A) pa so situirani vzhodno od nje. Je 1002 m dolga; njenih 295 m se vleče po območju kamnolomov, ostalih 707 m pa vodi do morja. Cesta se spusti iz začetnih 385 m na višino 77.18m. zadnji del ceste do morja je dolg 762 m z majhnim naklonom. Naprej se sledi izgubijo, vendar se da cesto izslediti z zadnjim vidnim delom kolovoza s pristaniščem. Cestišče je na tem območju zgrajeno pogosto iz velikih kamnov ali iz delov po dolžini razbitih stebrov. Na določenih mestih so morale biti ceste zelo močno utrjene, saj se je po njih prevažalo nekaj ton težko blago. Cestno površje kaže oboje- kolesnice, ki so izklesane v cesto ali kolesnice, ki so vklesane. Na vzhodni strani, kjer cesta poteka po grapi, cesta včasih teče po utrjenem zidu, ki je podprt z zidovi zgrajenimi na terasah. Prostor med zidovi je napolnjen s kamenjem. II.območje Styre Temu območju so služile štiri ceste: Via Claudiana, glavna cesta, ki je vodila od Latomeie Claudiane, sekala celotno območje spodnje skupine in izginila preko sedla med Krio Nerom in Myteri, kjer se prične spust proti morju. Cesti A in B sta služili zgornji skupini. Obe sta deloma prekriti z ruševinami, kar zelo otežuje določitev njune točne lokacije in njuno končno destinacijo. I. Via Claudiana Začetna točka ceste je gotovo pokopana pod ruševinami zahodno od Latomeie Claudiane. Prvih 175 m ceste je služilo samo kamnoseškemu kompleksu Latomeia Claudiana. Naprej se je vila proti Krio Neru, kjer je vstopila v kamnolom št. 2. Ta prvi del ceste sestoji na umetno grajeni terasi, utrjeni z zidom, ki je ponekod še ohranjen. Narejen je iz drobnih kamnov s srednje velikimi, podlaga pa je bila iz velikih kamnitih plošč, ki so bile gotovo material z nekimi napakami ali kako drugače neuporabni. Isti način gradnje je bil zasleden tudi v Pyrgariju, kjer so bili celotni stebri vdelani v cesto. In sicer iz dveh razlogov; zaradi trdne podlage in gospodarskih razlogov (varčnost). Temelji tega zidu so ohranjeni do višine 0.60/0.70 m do nekaj metrov. Približno 850 m ceste Via Claudiana od Latomeije Cluaudiane do sedla med Krio Nerom in Myteri, je bilo odkrite in pregledane. Ta cesta, ki vodi do kamnolomov št. 1, 2, 4 in 6 je izpolnjevala eno glavno poslanstvo in sicer po njej se je vršil ogromen del transporta. Cesta je spretno zgrajena glede na zahtevnost terena, ki vsebuje kamnite police, ki se spuščajo v obsežne nizke in vzporedne stopnice. V prvem delu ceste (A-L), ni bilo na nobeni točki opaženih lukenj za lesene stebre, ki bi kontrolirali hitrost transportnih vozil. Od točke L naprej pa se struktura spremeni: velika večina cestišča ali vsaj notranja stran ceste je del trdne podlage oziroma žive skale. Tudi na tem delu ni bilo odkritih nobenih lukenj za stebre. Kolovoz ima med točkama L in O profil U- oblike, med O in Q pa V- obliko. II. Cesta A Ta cesta se pojavi na točki AA izpod ruševin kamnoloma št. 7, pod slemenom na vzhodnem pobočju Krio Nera, kjer zapuščeni marmorni bloki in fragmenti stebrov ležijo zapuščeni in neizkoriščeni. Kmalu na začetku poti je ohranjen del kolovoza. III. Cesta B Ta cesta se prične v kamnolomu št. 7 nekaj metrov nad cesto A. Njen prvi del je prekrit z ruševinami in je bil delno uničen od sodobnega poseganja. Prve jasne sledi so najdene na delu, kjer cesta prečka del kamnoloma. Tu je bil tudi najden dvojni podporni zid (na vzhodni strani proti dolini); širok okrog 0.80 m in 1 m visok. Na koncu se pot združi s cesto Via Claudiana. Od vseh treh cest v območju Styre je cesta B najbolj problematična in s tem najzanimivejša. Njena dolžina je približno 490 m. Cesta teče vijugasto v smeri proti Vii Claudiani. Je najbolj skrbno zgrajena cesta, na vsaki točki, kjer je bila potreba po zvišanju nivoja, je bil zgrajen masiven zid. Celotna konstrukcija te ceste kaže, da je bila celotna podlaga prekrita s plastjo emplektona, več kot 1 m debeline na določenih mestih. Sama sestava tal ni bila nič zahtevnejša kot pri ostalih dveh. Neverjetno se zdi, da bi cesta takega tipa lahko zdržala močne pritiske, ki so nastali ob transportu težkih kamnov. Možna hipoteza je, da je bila cesta namenjena praznim vozovom ali vozovom, ki so prevažali opremo in hrano do kamnoloma št. 7 in drugih. Ko je Latomeia Claudiana prišla v uporabo je morda promet po Vii Claudiani postal pregost. Ne glede na možnosti in verjetnosti pa ni mogoče zagotovo reči, zakaj je bila cesta B tako skrbno zgrajena, ko pa zgleda da je imela le sekundarno vlogo. Cestna povezava kamnoseškega območja Styre je dokaz odličnih organizacijskih spretnosti tistih, ki so jih zgradili in njihove volje. Vse skozi so metode gradnje skrbno izbrane glede na zahteve samega terena in prevozna sredstva, ki so uporabljala cesto. Uporaba marmorja[uredi | uredi kodo] Marmor cipollino so uporabljali predvsem za gladke stebre velikih dimenzij, baze, plošče in obloge sten. Uporabljan pa je mnogokrat tudi kot eden od kamnov v tehniki opus sectile. Marmor cipollino krasi npr. naslednje komplekse: Hadrijanova knjižnica v Atenah, Tempelj Serapeo iz Pozzulija (latinsko ime je Puteoli), preddverje templja Antonina in Favstine v Rimu, Hadrijanova vila v Tivoliju, mavzolej na Karystosu. V Rimu je danes ohranjenih preko 500 stebrov iz tega marmorja. Fragmenti pa so bili najdeni tudi v ruševinah Kartagine in ostalih antičnih mestih severne Afrike. Viri[uredi | uredi kodo] - http://www.it.wikipedia.org/wiki/Marmo_cipollino - http://www.marble.com - http://icampiflegrei.it - http://romeartlover.tripod.com/Castelrosso.html - http://www.francoermarmista.com/antique_marble/cipollino.html - http://www.ancientcoins.biz.pages/marble Literatura[uredi | uredi kodo] D. Vanhove, 1996, Roman marble quarries in southern Euboea and the associated road networks, v: Monumenta Graeca et Romana, Vol. VIII.


text: Messi ostal brez rekorda, novi vladar je Mbappe - siol.net četrtek, 10. 12. 2020; 11.23 Osveženo: 4 mesece Najmlajši strelec 20 zadetkov v ligi prvakov Messi ostal brez rekorda, novi vladar je Mbappe Kylian Mbappe je v sredo dvakrat premagal vratarja turškega prvaka Merta Gunoka. Foto: Reuters Francoski zvezdnik Kylian Mbappe bo prihodnji teden dopolnil šele 22 let, a se že lahko pohvali z imenitnimi uspehi tako v klubskem kot tudi reprezentančnem nogometu. Hitronogi napadalec PSG je v sredo popravil tudi rekord lige prvakov, ki si ga je pred njim lastil Lionel Messi. Postal je najmlajši udeleženec lige prvakov z 20 doseženimi zadetki. Francoski prvak PSG, aktualni evropski klubski podprvak, se je v zadnjem krogu skupinskega dela na praznem Parku Princev znesel nad Istanbulom Basaksehirjem. Parižani so zmagali kar s 5:1, v napadu pa sta blestela Neymar in Kylian Mbappe. Brazilec je dosegel tri zadetke, Francoz pa dva. Ko je Mbappe v 42. minuti zadel v polno z bele točke, sodnik je nanjo pokazal po prekršku nad Neymarjem, se je galski petelin vpisal v zgodovino. Mladi napadalec, ki je tako mlad, da bi lahko prihodnje leto nastopil tudi za reprezentanco Francije do 21 let na evropskem prvenstvu, ki ga bosta gostili Madžarska in Slovenija, je postal najmlajši nogometaš z 20 doseženimi zadetki v ligi prvakov. Popravil je dosežek Argentinca Lionela Messija, ta je v dresu Barcelona prebil omenjeni mejnik z 22 leti in 266 dnevi. Mbappe je za dosežek potreboval skoraj leto dni manj. Ko je pomagal Parižanom do prepričljive zmage nad turškimi prvaki, s katero si je PSG zagotovil prvo mesto v zahtevni skupini H, je bil star 21 let in 355 dni. Prihodnji teden bo dopolnil 22 let, zanimivo pa je, da je na nov zadetek v ligi prvakov čakal skoraj leto dni. Pred srečanjem z Istanbulom je bil namreč nazadnje strelec v najmočnejšem klubskem tekmovanju na svetu 11. decembra 2019. Pred Brazilcem le trije Poleg Mbappeja je novi mejnik v ligi prvakov na tekmi s Turki, ta je bila zaradi znanih zapletov po sporni rasistični opazki četrtega sodnika končala šele dan pozneje od načrtovanega, postavil tudi Neymar. Kylian Mbappe in Neymar sta skupaj prispevala vseh pet zadetkov PSG. Foto: Reuters Brazilec je z novim trojčkom povečal število doseženih zadetkov v ligi prvakov na 40. Dosegel jih je v 65 nastopih v ligi prvakov. V zgodovini tekmovanja so se v ''klub 40'' hitreje od njega vpisali le trije nogometaši, to so Ruud van Nistelrooy (45 tekem) ter Lionel Messi in Robert Lewandowski (oba 61 tekem).


text: Popolnoma prenovljen Scott Spark, lažji, izboljšana kontrola, nov sistem vzmetenja izboljša odzivnost, izboljšana race geometrija, Boost tehnologija za večjo togost in več prostora za gumo, vse strnjeno v daleč najboljše polnovzmeteno XC kolo na tržišču, ki ima že v lasti 2 zlati na svetovnem prvenstu in 2 zlati na olimpijskih igrah. Scott Contessa Spark 920 serija je namenjena najbolj zahtevnim, superlahki in izjemno togi okvirji ter najboljša oprema. Žensko Gorsko Kolo Scott Contessa Spark 920 2022 s HMF karbonskimi vlakni je eden izmed najlažjih polnovzmetenih koles na trgu! Opremljen s custom FOX Nude amortizerjem ter patentirano Twinlock ročko, ki vam omogoča hkratno upravljane vilice in amortizerja s tremi stopnjami, da imate vedno optimalno nastavitev neglede na teren. Syncros Fraser 2.0 DC Alloy 6061 D.B. mini Rise / back sweep 8° / 760mm Syncros Women Pro lock-on grips