text: » 2007 » Oktober vesnina bluzenja daj mi 15 sekund, da te prepričam da nujno rabimo eno ta pravo deklišno, kar pomeni, da bi ti nekako moral pred mojo prijateljico na kolena s prstanom v roki... ker striperje mamo že rezervirane 7 komentarjev | moje babe | Permalink babe, žal vam bo če boste delale, kot nas večina dela zajebe na začetku zveze ali na začetku skupnega bivanja. vsa v luftu sem tudi sama (čeprav sem vedno, ampak res vedno zatrjevala, da meni se pa to ne bo zgodilo) dopustila, da prve pol leta, ko sva bila skupaj, kar ni bilo časa za prijateljice in prijatelje. če zdaj gledam nazaj, vem, da sem naredila napako, ker sem zanemarila kar nekaj dobrih odnosov, vendar so mi k sreči vsi bolj ali manj odpustili moje najstniško obnašanje. takrat pa sem samo želela biti z njim in mi je bilo škoda vsake minute, ko je on imel čas zame, da bi jo zapravila brez njega. če sem se že dobila s svojo klapo, sem ga vlekla zraven, da ja ne bi kaj zamudila (ali kaj sem že imela v glavi?) se pa sprašujem, zakaj temu podležemo ponavadi predsvem ženske? in zakaj sploh pride do tega, predvsem pa pri 25-ih? zakaj ženske nehamo hodit ven s svojo družbo, ko spoznamo "pravega"? določene situacije razumem, kot na primer, če se vidita samo za vikend, ker ne živita skupaj in med tednom nimata časa, rje nekako logično, da med vikendom počneta vse, kar počneta, skupaj. pa tudi v tem primeru ga ne bo konec, če boš šla enkrat na mesec ven v petek (go, girl!) ne razumem pa dejstva, da se z drago zmeniva na pijački, potem se pa, če pride na obisk the man, sploh ne javi na telefon. tudi po več dni ne vrne klica. tako lahko točno vem, kdaj gospod odpeketa nazaj domov - takrat šele pokliče nazaj ali odpiše sms. bi se zamislila, če bi bilo tako samo z mano, ampak kaže, da kar izklopi telefon (v resnici ga ne, morda izklopi zvok in potem čez tri dni vidi 25 zgrešenih klicev) in je za vse razen z a n j totalno nedostopna... prav tako mi ni jasno, zakaj stara dopušča, da se po skupni vselitvi mora držati neke policijske ure, če prej, ko nista živela skupaj, marsikdaj niti pod razno nista vedela, kdaj kdo pride domov ali celo, da je sploh kam šel. zdaj pa se ji ne zdi fer, da enkrat na pol leta pride domov ob 3h zjutraj, ker pač on nikoli ne žura... babe, samo zdaj smo MLADE, in čeprav se vse (pre)večkrat ravnamo po naših tipih, bi bilo prav, da se, kar se teh stvari tiče, malo zgledujemo prav po njih: ko pokliče kolega:"gremo na pir?", so že na vratih in niti približno ne vejo, kdaj bojo prišli domov... ne maram deževnih nedelj pravzaprav tudi sončnih ne preveč. nedelje so že od nekdaj rezervirane za dolgčas. ko sem nosila še otroške čeveljčke, smo ponavadi šli v nedeljo na rožnik, nato pa domov na župco in nedeljsko kosilo. goveje juhe še danes ne morem niti duhati, kombinacije meso pa krompir se zdijo popolnoma zastarela kuhinja. ob nedeljah sem v šolskem času vedno poslušala: "a si naredila nalogo?" "a imate ta teden kakšno kontrolko?" "a si naredila seminarsko?" ... skratka, priprave na šolski teden – je kaj lahko še bolj bedno in dolgočasno? občasni vikend izleti so bili še najbolj svetla točka nedelj, ali pa morda kratek čas, ko sem ob nedeljah delala v lokalu. takrat je bila nedelja žur. in danes? spet ena tista smotana nedelja... premišljujem o norem petku, ko smo po dolgem času vse štiri zažurale kot nekoč. no sort of kot nekoč, ipak nas moti gužva, smrad in tipi, ki se vsiljujejo vsepovsod... heh, leta, leta popoldne naj bi šle na izlet, na kavo, na grog, na nekaj skratka, ampak že kar vidim, da se nobeni ne bo dalo premakniti iz toplega doma.. kako da so nedelje vedno tako lene in tako nič-se-mi-ne-da monotone? všeč mi je, ko vidim, kako moj maček uživa ob takem vremenu: ko se zbudi, opazuje kapljice, ki polzijo po oknu in jih poskuša ujeti. čez pet minut pa si spet najde nov mehek topel kotiček, kjer se zvije v kepico in uživa lenobno nedeljsko vzdušje. 6 komentarjev | moje babe, moji trenutki, vceraj, danes..., žverce | Permalink spet bolj blond včeraj sem šla po novo dozo peroksida (in blanža, zmešanih skupaj, če smo natančni, v prav točno dolečnem razmerju, vsak odmerek odtehtan), za kar je bil že skrajni čas. res dober občutek je, ko mi frizerka pocasto, a gladko maso neonsko sinje modre barve packa na pramene in jih zavija v folijo. obožujem, kako bujno grivo imam na glavi, ko je vsak drugi pramen obdan s folijo, in kako mi postaja pod folijami vroče, in čutim, kako mi peroksid razjeda lase in mi megli razum. počasi, a vztrajno... skupaj z narastkom izginja tudi inteligenca. spet bom lahko z neumnim pogledom & nasmeškom m a n i p u l i r a l a. who else but DeeDee 5 komentarjev | krneki, zgodbice | Permalink jutri barca ne bo dobila gola ob takem golmanu že ne.. s Kahnom lahko Valdesa primerjajo glede vodenja obrambe, nikakor pa ne po videzu 8 komentarjev | fuzbal cukri, vceraj, danes... | Permalink kupila sem mu nove copate ker so mi prejšnji šli blazno na živce. ko je hodil gor in dol po sobi, so spuščali tak zoprn drsajoč zvok, pravzaprav je bil to najbolj zoprn zvok v najinem domu. še posebej, če je šel sredi noči v hladilnik ali kaj podobnega. poleg tega so bili grdi. navadni natikači, v čudni barvi, s še bolj čudnim robom. ja, in bili so na poti k zaudarjanju... tako sem mu pred kakimi 10-imi dnevi kupila nove. natikače, ampak kvadratne oblike. kulske. lepe, črne, z jabolčno zelenim podplatom iz materiala, ki ob drsajoči hoji ne spušča prav nobenega zvoka, poleg tega pa veže nase prah. in zdaj ko jih gledam, kako že drugi dan mirujejo pri vratih, ugotavljam, da mi grejo ravno tako na živce, čeprav ni z njimi nič narobe.


source: CulturaX

text: Lepota kozmetike > Kaj se nahaja v kozmetičnih izdelkih? KAJ SE NAHAJA V KOZMETIČNIH IZDELKIH IN KAKŠEN JE POMEN IZRAZOV, KI JIH SREČAMO V KOZMETIKI? Se sprašujete, kaj pomenijo oznake na vaših kozmetičnih izdelkih? Poiščite njihov pomen v spodnjem »slovarčku«. Absorpcija kemikalij Kozmetični izdelki so zasnovani tako, da zagotavljajo dostavo učinkovin na ustrezno mesto na koži in laseh. Koža predstavlja učinkovito bariero pred vdorom tujih snovi, zato je danes večina zdravil v obliki tablet, ki jih pogoltnemo, ali pa injekcij. Nekatere učinkovine srečamo tudi v obliki dermalnih obližev, a se skozi kožo absorbirajo v zelo majhnih količinah. Seveda nekatere snovi lahko prodirajo v kožo ali pa jih nehote v manjših količinah tudi zaužijemo, a se hitro metabolizirajo in izločijo. Te snovi se ne akumulirajo v telesu do morebitnih nevarnih vrednosti. Vsi ti dejavniki se morajo upoštevati pri izdelavi ocene varnosti izdelka. Sposobnost substance, da prodira v kožo, je kompleksna in odvisna od lastnosti posamezne snovi, kot sta lipofilnost in molekulska masa. Molekulska masa posameznih snovi se izraža z enoto »Dalton«. Morda ste kdaj zasledili izraz »Daltonovo pravilo«, ki pravi, da snovi z molekulsko maso nad 500 Daltonov ne prehajajo zlahka v kožo, medtem ko snovi z molekulsko maso pod 500 Daltonov v kožo lažje prodirajo, a le če imajo nizek električni naboj in če so srednje lipo/hidrofilne. To se nanaša na nepoškodovano kožo - praske, vnetja in ostale poškodbe kože namreč lahko povzročijo večjo prepustnost kože. Ocena varnosti, ki se za vsak kozmetični proizvod izdela preden gre ta na tržišče, upošteva kakršnekoli možnosti penetracije v kožo, vključno z uporabo na poškodovani koži. S tem se zagotovi varna uporaba izdelka brez tveganja za uporabnika. Nekaj nasvetov za varno uporabo aerosolov (več priporočil ponujata British Aerosol Manufacturer's Association (BAMA) in Royal Society for the Prevention of Accidents): Vedno preberite navodila za uporabo in opozorila ter poskrbite, da jih v celoti razumete. Aerosole vedno uporabite v prezračenem prostoru. Če jih uporabite v zaprtem in manjšem prostoru, po uporabi vedno odprite okna in vrata. Aerosoli so vsebniki pod tlakom. Ne prebadajte in ne zažigajte jih. Shranjujte jih zaščitene pred neposredno sončno svetlobo in vročino. Aerosoli so izredno vnetljivi. Ne uporabljajte jih blizu ognjenih plamenov ali potencialnih virov vžiga, kot so npr. cigarete. Shranjujte aerosole izven dosega otrok. Aerosoli so običajno namenjeni kratkotrajnim aplikacijam, razen če navodila za uporabo pravijo drugače. Namerno vdihavanje topil, ki jih najdemo v vsakdanjih gospodinjskih proizvodih, vključno z aerosoli, je lahko zelo škodljivo ali celo smrtno nevarno. Po predlogu BAMA so aerosoli označeni z oznako SACKI, ki pomeni »Solvent Abuse Can Kill Instantly« oz. »zloraba topil je lahko smrtno nevarna«. Ostale informacije o zlorabi substanc so na voljo tukaj. AHA se nahajajo v grozdju in limonah, pa tudi v sladkornem trsu in mleku. Pogosto se navajajo kot sadne kisline in se uporabljajo v nizkih koncentracijah kot eksfolianti. Pospešijo proces luščenja odmrle plasti celic in tako povečajo gladkost kože. V višjih koncentracijah lahko povzročajo iritacijo in luščenje. Aluminij v antiperspirantih Antiperspiranti vsebujejo kozmetično aktivne sestavine, ki se imenujejo aluminijeve soli (tudi aluminijeve/cirkonijeve soli). Te se raztopijo v znoju in tvorijo gelast čep, s čimer zaprejo žleze znojnice. Posledično se za nekaj ur zmanjša količina izločenega znoja na površino kože. Alum, aluminijeva sol, je kristal, ki se pogosto uporablja tudi v t.i. »naravnih deodorantih/antiperspirantih« in deluje podobno. Aluminij je v naravi tretji najpogostejši element, ki se nahaja v hrani, vodi in zdravilih, pa tudi v mnogih ostalih potrošniških izdelkih. Zaenkrat na voljo še ni nikakršnih dokazov, ki bi predstavljali nevarno uporabo aluminija v antiperspirantih. Čeprav za to ni zadostnih dokazov, se porajajo vprašanja ali bi lahko antiperspiranti vplivali na nastanek raka dojk. Zakaj? Odgovor na to vprašanje leži v mnogih študijah, ki so dokazale zanemarljiv potencial aluminijevih soli za prodiranje v kožo. Tudi če bi se majhne količine res absorbirale v kožo, bi bilo to zanemarljivo v primerjavi s količinami, ki jih v telo vnesemo s hrano. Navsezadnje pa so antiperspiranti zasnovani za delovanje na površini kože in bi torej ob absorpciji v kožo izgubili svojo učinkovitost. Številne vodilne organizacije za raziskave raka podpirajo ta vidik in poudarjajo, da ni verjetnega biološkega mehanizma, po katerem bi antiperspiranti lahko povzročili nastanek raka na dojkah. Res je, da so v preteklosti v javnost prišle tovrstne lažne navedbe in s tem preusmerile pozornost stran od ukrepanja proti tistim dejavnikom, ki so znani povzročitelji raka na dojkah, kot sta npr. kajenje in neustrezna prehrana. Breakthrough Breast Cancer je na to temo objavila koristen informativni katalog. Leta 2008 je svet vodilnih kliničnih onkologov zaključil, da ni znanstveno dokazano, da bi deodoranti ali antiperspiranti prispevali k nastanku raka. Preberite več o raziskavi. Podobno so se pojavile navedbe, da aluminij lahko posnema delovanje estrogena. Moč vsakega takšnega učinka bi bila izredno nizka in zaznavna le v eksperimentalnih pogojih, ki pa jih ne moremo prenesti na resnično življenje. Veliko snovi ima sposobnost, da posnema delovanje estrogena in te se nahajajo v veliko višjih koncentracijah v hrani, ki jo zaužijemo. V praksi nekaj, kar ima potencial za posnemanje hormonske aktivnosti, še ne pomeni, da lahko škoduje zdravju. Aluminij in Alzheimerjeva bolezen Nekateri raziskovalci so domnevali, da bi lahko obstajala povezava med aluminijem in nastankom Alzheimerjeve bolezni, a za to povezavo ni ustreznih dokazov. Na tem področju se je v zadnjih 40 letih izvedlo veliko raziskav. Leta 1997 je Svetovna zdravstvena organizacija potrdila, da ni našla nikakršnih dokazov, da bi aluminij povzročal tveganje za zdravje ljudi, ki so z njim v kontaktu na delovnem mestu in prav tako ni dokazov, da je aluminij primarni povzročitelj Alzheimerjeve bolezni. Epidemološke študije ne kažejo povečane incidence za Alzheimerjevo bolezen pri delavcih v rudnikih in talilnicah aluminija, kjer po pričakovanjih v večjih količinah to substanco tudi vdihavajo.Prevladujoče zdravstveno in strokovno mnenje je, da sedanje ugotovitve ne dokazujejo vzročne povezave med aluminijem in Alzheimerjevo boleznijo. Za več informacij obiščite stran združenja za Alzheimerjevo bolezen. Snovi, ki telesu pomagajo izločati in se boriti proti prostim radikalom in, ki pomagajo preprečevati oksidacijo (t.j. razpad zaradi izpostavljenosti kisiku v zraku) drugih sestavin v formulaciji, zlasti lipidov. Oksidacija lipidov namreč lahko vodi v žarkost in neprijeten vonj. Arzen v dekorativni kozmetiki Arzen je strogo prepovedan za uporabo v kozmetičnih izdelkih in se torej v kozmetiki ne uporablja kot sestavina. Azbest ni dovoljen za uporabo v kozmetiki. To je sicer v naravi prisoten mineral, ki je zgrajen iz vlaken. Izpostavljenost azbestu je strogo kontrolirana zaradi tveganja za zdravje, ki je z njim povezano. Včasih se zaradi nepoznavanja razlike med smukcem in azbestom namenja negativna pozornost smukcu v kozmetiki. Res je, da sta obe snovi hidratirana magnezijeva silikata, a kozmetični smukec nima enake vlaknaste strukture kot azbest. Potencialno nevarni učinki azbesta izvirajo prav iz njegove strukture. Smukec, ki se uporablja v kozmetiki, pa mora biti zelo visoke kakovosti in čistote ter brez vlaken. Podobne alfa hidroksi kislinam in se uporabljajo v enak namen - za odstranjevanje vrhnje plasti odmrlih celic kože in s tem izboljšanje izgleda in občutka kože. Belilna sredstva/vodikov peroksid v izdelkih za beljenje zob Izdelki za beljenje zob lahko delujejo na principu abrazije, pri čimer majhni grobi delci pomagajo z zob zdrgniti zabarvane madeže, ali pa na principu belila, kot je npr. vodikov peroksid. V izdelkih, ki vsebujejo belilna sredstva, je njihova koncentracija omejena na 0.1% glede na evropsko kozmetično zakonodajo. V preteklosti so se na tržišču Velike Britanije pojavili tudi izdelki z višjo vsebnostjo peroksida. Ti so nezakoniti, zato je priporočljivo, da tovrstne izdelke kupujete v uglednih drogerijah ali pri zobozdravniku. To je pojav, ko organizem absorbira snov z večjo hitrostjo, kot jo izloča. Tu torej ne gre le za prisotnost ali detekcijo substance. Vendar pa niti prisotnost kemikalije niti njena bioakumulacija ne pomenita nujno škode in tveganja za organizem. Bisfenol A je od novembra 2006 prepovedan za uporabo kot kozmetična sestavina. Uporablja pa se kot izhodni material za premaze notranje plasti vsebnikov, vključno z aerosoli, in sicer za preprečevanje korozije. Čeprav je večina bisfenola A uporabljena v procesu izdelave premazov, pa ga običajno nekaj ostane tudi v končnem premazu. Preprečevanje korozije je bistveno za zaščito vsebine pred kontaminacijo ter za zagotavljanje integritete vsebnika, v izogib tveganju za zdravje uporabnika. Bisfenol A se uporablja tudi kot gradnik za nekatere vrste plastike. Kozmetična zakonodaja priznava, da se lahko neizogibne sledi nekaterih substanc (tudi tistih, ki so prepovedane) najde v nekaterih proizvodih kot posledica uporabe na drugih področjih, npr. pri izdelavi embalaže. Zakon zahteva, da morajo biti takšni zaostanki snovi upoštevani pri izdelavi ocene varnosti in da njihova prisotnost ne sme vplivati na človekovo zdravje. Minimalne količine bisfenola A, ki so lahko prisotne v nekaterih kozmetičnih izdelkih kot posledica izločanja iz embalaže, ne predstavljajo tveganja za zdravje uporabnikov. »Brez dišav« Nekateri uporabniki radi posegajo po izdelkih, ki navajajo »ne vsebuje dišav« ali »brez dišav« in podobno, večinoma zato, ker se želijo izogniti dišavam ali pa morebitni interakciji kreme ali antiperspiranta s parfumom. Če kupite odišavljen kozmetični izdelek, običajno pričakujete, da bo po uporabi pustil vonj. V nasprotju pa po aplikaciji izdelka, ki navaja, da ne vsebuje dišav, vonj ne bi smel biti prisoten. Vendar pa tudi neodišavljeni izdelki lahko vsebujejo manjše količine dišav, zgolj za prekritje naravnega vonja nekaterih sestavin v izdelku. Če se želite dišavam povsem izogniti, morate vedno prebrati seznam sestavin, ki se nahaja na ovojnini izdelka. Kakršnekoli dodane dišave so namreč vedno vključene pod izrazom »parfum« v seznamu sestavin. Izogibajte se v takšnem primeru tudi eteričnim oljem, saj imajo močan vonj in pogosto vsebujejo enake naravne sestavine, ki se uporabljajo v dišavah. »Brez kemikalij« Noben izdelek ne more biti brez kemikalij, saj praktično vse snovi spadajo med kemikalije, bodisi naravne bodisi sintezne. Butil benzil ftalat v šminkah Butil benzil ftalat je prepovedan za uporabo v vseh vrstah kozmetičnih izdelkov na področju Evrope. To vključuje izdelke, proizvedene in prodajane na področju EU kot tudi proizvode, ki so v EU uvoženi za prodajo. Prepoved je stopila v veljavo avgusta 2006, ko so se pojavili pomisleki nad varnostjo BBP. Kozmetična industrija je v celoti podprla predloge za prepoved. Ceramidi so maščobne molekule, ki na kožo in lase delujejo emolientno. Dajejo lesk in sijaj koži in lasem. So naravne sestavine kože, dodajajo pa se tudi v nekatere kozmetične sestavine. Clearcast je ena izmed nadzornih organizacij Velike Britanije, katera mora predhodno odobriti vse oglase, ki se predvajajo na televiziji ali radijskih postajah. Predvajane in tiskane oglase pa nadzoruje ASA oz. Organ za oglaševalske standarde. Te organizacije za utemeljitev vseh navedb zahtevajo zanesljive strokovne dokaze. Za več informacij obiščite: www.clearcast.co.uk. Delci na milijardo in delci na milijon (ppm in ppb) Veliko snovi, katere se sicer smatra za škodljive ob zaužitju v prevelikih količinah, so povsem varne v zelo nizkih vrednostih, ki jih včasih lahko zasledimo v kozmetičnih proizvodih. Vse kar je pomembno, je odmerek. Strokovnjaki uporabljajo enote, kot so delci na milijardo ali delci na milijon, ko merijo zelo majhne količine. 1000 delcev na milijardo je enako enemu delcu na milijon, oboje pa je primerljivo s približno enim vedrom na 80 000 kadi. En delec na milijardo je ekvivalenten eni sekundi v 30 letih. Za izraz »dermatološko testirano« ne obstaja uradna definicija, v primeru, ko gre za kozmetični izdelek. V splošnem »dermatološko testirano« pomeni testirano na koži. Na voljo so številne metode za vrednotenje kompatibilnosti s kožo. Ni bistveno, da je pri tem vključen zdravnik ali dermatolog, čeprav so bili uporabljeni protokoli pregledani s strani zdravstveno kvalificirane osebe. Detekcija sledi Znano je, da naše telo absorbira substance, ne glede na to, ali so naravnega ali sinteznega izvora. Današnja tehnologija omogoča detekcijo in merjenje neverjetno majhnih vrednosti snovi v človeških vzorcih. Snovi vstopajo v naše telo z vnosom hrane in pijače, z dihanjem in tudi ob direktnem stiku. Po vstopu v telo se snov porazdeli po telesu in metabolizira, nato pa izloči. Snovi, katerim smo dnevno izpostavljeni, vključno s tistimi v kozmetiki in hrani, so tako dobro preučene in ovrednotene, da so njihovi kombinirani učinki v velikem obsegu predvidljivi. Navedbe kozmetične industrije o varnosti kozmetičnih izdelkov temeljijo na zanesljivih znanstvenih podatkih, ki spoštujejo stroge smernice za varnost. V nekaterih primerih določene snovi v telesu ostanejo v sledovih. Vendar pa, le zato ker nekaj lahko detektiramo v urinu ali krvi, še ne pomeni, da je tudi škodljivo. Možno je, da se vse snovi iz našega okolja lahko ob določenem času nahajajo v krvi, urinu ali tkivih. Na podoben način lahko analizna kemija zazna zelo majhne sledi številnih substanc v proizvodih. Ocena varnosti, ki se izdela za vsak kozmetični izdelek, upošteva kakršnekoli sledi in zagotavlja, da le-te niso v vrednosti, ki bi lahko povzročila neželene učinke. Oglejte si tudi: Absorpcija kemikalij Ta snov je zakonsko prepovedana za uporabo kot sestavina za kozmetične izdelke, na področju EU. Vendar pa so neizogibni zaostanki, čeprav prepovedanih snovi, katerih ni možno odstraniti v procesu proizvodnje sestavin ali kozmetičnega izdelka samega, dovoljeni pod pogojem, da ne predstavljajo tveganja za zdravje. Vsi kozmetični izdelki so podvrženi oceni varnosti. DHA je najbolj pogosto uporabljena kozmetično aktivna sestavina v izdelkih za samoporjavitev. Deluje tako, da kemijsko interagira z aminokislinami v roženi plasti in povzroči spremembo barve. DHA je pred kratkim pod drobnogled vzel Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov, kateri Evropski komisiji med drugim svetuje o varnosti kozmetičnih sestavin. ZOVP je potrdil varno uporabo DHA v kozmetičnih formulacijah. Občasno se v medijih pojavlja polemika v zvezi z uporabo DHA v samoporjavitvenih izdelkih in sprejih. Nekateri napačno navajajo celo povezavo med DHA in nastankom raka. Ta namreč ne obstaja. Takšne domneve običajno izvirajo predvsem iz ZDA. Ti članki se pogosto sklicujejo na FDA in kritizirajo delovanje salonov, ki niso odobreni s strani FDA. Vsi kozmetični izdelki, ki so na voljo na področju Evrope, so podvrženi kozmetični zakonodaji in FDA na tem področju nima pristojnosti. Ravno zato je to vprašanje pomembno le za ZDA. Pomembno pa je vedeti, da običajno samoporjavitveni izdelki ne ponujajo UV zaščite, zato ob izpostavitvi soncu ne pozabite na izdelke za sončenje. Material, ki gradi elastična vlakna v usnjici kože, katera so odgovorna za prožnost in elastičnost kože. Sestavina, ki mehča in gladi kožo. Velik delež emolientov predstavljajo olja, ki delujejo okluzivno in nudijo zaščito pred izhlapevanjem vode iz kože. »Endokrini motilci« Kot »endokrine motilce« poimenujemo določene kemikalije, ki domnevno delujejo oz. interferirajo kot človeški hormoni in tako vodijo do škodljivih učinkov. Sem spadajo tudi snovi, ki motijo delovanje spolnih hormonov (zlasti estrogena). To je široka skupina substanc, ki vključuje tudi določene snovi, klasificirane kot obstojna organska onesnaževala (npr. dioksin, poliklorirani bifenili, DDT in klorirani pesticidi.). Epidemiologija je študija o pogostosti in vzrokih pojava bolezni v določeni skupini ljudi. Glavna značilnost je merjenje incidence bolezni glede na rizično populacijo. Rizična populacija je skupina zdravih ali bolnih ljudi, ki bi se šteli kot primeri, če bi trpeli za boleznijo, katera se preučuje. V zaključku, raziskovalci izračunajo stopnjo povečanega tveganja. Ker številnih faktorjev v epidemoloških študijah ni možno nadzorovati se stopnja tveganja 2.0 ali manjša običajno upošteva kot posledica vpliva ozadja in tako ni prava vrednost povišanja tveganja. Preberite več o tem, kako razbrati in razumeti mešana sporočila, ki jih ponujajo mediji. Estrogen je močan hormon, ki se v telesu nahaja povsem naravno in poseduje različne učinke. Prav zaradi tega so naravni in sintezno pridobljeni estrogeni prepovedani za uporabo v kozmetičnih izdelkih na področju EU. Ta prepoved je le ena izmed strogih pravnih določil v zvezi s kozmetičnimi izdelki, ki jih postavlja evropska kozmetična zakonodaja. Fenoksietanol je pogost konzervans v kozmetičnih izdelkih – šamponih, kozmetičnih robčkih in losjonih za telo. Je tudi konzervans izbire za nekatere zasebne organe, ki podeljujejo naravne in ekološke certifikate. Že vrsto let se namreč uporablja varno v potrošniških izdelkih, najdemo pa ga lahko tudi v zelenem čaju. Konzervansi so pomembni pri ohranjanju varnosti kozmetičnih izdelkov, saj ščitijo pred kontaminacijo z mikroorganizmi vseskozi čas shranjevanja in uporabe izdelka. Največja dovoljena koncentracija fenoksietanola v kozmetičnih izdelkih je 1%, vendar se v splošnem konzervansi dodajajo v čim nižjih koncentracijah, ki še zagotavljajo ustrezno delovanje in zaščito izdelka. Samo tisti konzervansi, ki so odobreni, se lahko uporabljajo v kozmetičnih izdelkih. Dobro počutje in zadovoljstvo uporabnikov je največja prioriteta kozmetične industrije in varnost vseh kozmetičnih proizvodov in sestavin je zagotovljena z evropsko kozmetično zakonodajo, katera zahteva, da se za vsak izdelek oceni varnost, preden je ta na voljo za prodajo. Bolj podrobna ocena varnosti se zahteva za izdelke, ki so namenjeni otrokom do treh let starosti. Ocena upošteva končen izdelek, vse sestavine, način in mesto uporabe ter tudi kdo in kako pogosto ga uporablja. Na voljo so tudi ustrezni robustni procesi za nadzor varnosti kozmetičnih sestavin s strani Evropske komisije, držav EU in Znanstvenega odbora za varstvo potrošnikov (ZOVP). ZOVP pregleduje strokovno utemeljitev določenega konzervansa za odobritev njegove uporabe v kozmetiki. Ukrepi francoskih oblasti Morda ste zasledili, da so francoske oblasti izdale poročilo, ki zbuja dvome o uporabi fenoksietanola v izdelkih za dojenčke. Za vsako novo informacijo se podrobno pregleda ali je morda relevantna za uporabo sestavin v kozmetiki in, da se zagotovi posodobitev podatkov. Kakorkoli že, v tem primeru poročilo ne temelji na najnovejših podatkih in ne sledi strogim smernicam o varnosti sestavin, katere je uveljavil ZOVP. Poročilo tudi ne vpliva na že znane podatke o varnosti fenoksietanola in na njegov način uporabe v kozmetičnih izdelkih, vključno z uporabo v robčkih za nego dojenčkov in v ostalih izdelkih za otroke. Formaldehid in določene snovi, ki sproščajo formaldehid so v Uredbi o kozmetičnih izdelkih odobrene kot konzervansi, njihovo varnost pa je preučil Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov. Formaldehid se lahko uporablja tudi v utrjevalcih za nohte in v pripravkih za umetne nohte. Formaldehid se sicer nahaja v naravi, saj je namreč del človeškega metabolizma. Nahaja se v izdihanem zraku, pa tudi rastline in živali ga proizvajajo - nastaja tudi kot stranski produkt ob kuhanju nekaterih vrst zelenjave (brstični ohrovt in zelje). Formaldehid se je pred več leti uporabljal kot prvi biološki konzervans. Ftalati so skupina spojin z raznolikimi lastnostmi in s podobno kemijsko skupino v molekulski strukturi. Nekateri ftalati imajo uporabne lastnosti, nekateri pa tudi neželene, zato vseh ftalatov ne moremo obravnavati kot enake. Nekateri člani iz družine ftalatov so v študijah na živalih izkazali reproduktivno toksičnost pri visokih odmerkih. Ti so za uporabo v kozmetiki prepovedani, čeprav pri tako nizkih odmerkih niso predstavljali prepričljivega tveganja za zdravje. Nekateri ftalati pa se še vedno lahko uporabljajo in moramo poudariti, da te snovi niso strupene za razmnoževanje. Po mnenju strokovnjakov varnost le-teh ni sporna. Najbolj pogosto se izmed ftalatov v kozmetiki in izdelkih za osebno higieno uporablja dietil ftalat (DEP). Vse znanstvene ocene usposobljenih strokovnjakov s tega področja in vladnih agencij so zaključile, da je DEP popolnoma varen za uporabo v kozmetiki in izdelkih za osebno nego. DEP je marca 2007 ocenil tudi ZOVP in odobril njegovo uporabo brez posebnih opozoril in omejitev. Poleg tega je ZOVP potrdil tudi, da so v izdelkih možni zaostanki in sledi ostalih ftalatov (vključno s tistimi, ki so prepovedani), zaradi drugih virov, kot je npr. embalaža. ZOVP navaja, da sledi v količinah do 100 ppm, gledano v celoti ali na posamezno snov, ne predstavlja nevarnosti za zdravje uporabnika. Navedbe, da se ftalati »skrivajo« v dišavah Dišave so običajno sestavljene iz številnih komponent, ki v določenem razmerju dajejo željen vonj. Če kozmetični izdelek vsebuje dišave, so te v seznamu sestavin navedene z izrazom »parfum« in ne vsaka komponenta posebej. Takšno označevanje narekuje in dovoljuje evropska kozmetična zakonodaja. To pa ni le eden izmed načinov za »skrivanje« sestavin, kot se pogosto napačno trdi. Vse snovi, ki dišavo sestavljajo, so podrobno preučene in ocenjene na varnosti. Dietil ftalat je tako včasih povsem zakonito in varno prisoten kot komponenta dišave. Nobena snov, ki je prepovedana za uporabo v kozmetiki, pa se ne sme uporabljati kot sestavina dišave v kozmetičnih proizvodih. GBL je bil 23. decembra 2009 uvrščen med droge skupine C z namenom nadzora nad njegovo ilegalno uporabo in zlorabo. Kljub vsemu, je GBL priznan kot varen za uporabo v kozmetičnih izdelkih. Kozmetična industrija je med vzpostavljanjem nove zakonodaje tesno sodelovala z Ministrstvom za notranje zadeve v Veliki Britaniji in zagotovila, da so bili doseženi cilji nove klasifikacije drog, t.j., da legalna uporaba GBL ni podvržena vplivom nezakonite uporabe. GBL se povsem zakonito lahko uporablja v kozmetičnih izdelkih. Kot del odgovorne kozmetične industrije, so proizvajalci tistih proizvodov, ki vsebujejo GBL, priznali, da čeprav je zelo neverjetno, da bi vsebnost te snovi v proizvodih lahko povzročila učinke droge, vseeno obstaja potencial za zlorabo tovrstnih izdelkov. Posledično, takšni izdelki vsebujejo tudi veliko denatonijevega benzoata, alkoholnega denaturanta, ki povzroči neprimernost za uživanje. Denatonijev benzoat se torej dodaja v izdelke, ki vsebujejo GBL, saj povzroči zelo grenek okus. Za kozmetične izdelke ne obstaja nikakršna specifična pravna zahteva, da se izdelek lahko označi z Halal. Halal se običajno uporablja v zvezi s prehranskimi izdelki, a se pojavlja tudi na področju kozmetike. Vse navedbe morajo biti resnične in ne smejo zavajati potrošnikov, kot to narekuje Zakon o varstvu potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami. Halal izdelek ne vsebuje določene vrste hrane, vključno z deli človeškega telesa ali sestavinami, ki izvirajo iz živali, ki so prepovedane v muslimanski veri. Priprava, predelava, shranjevanje in uporabljena oprema ter vse možne poti kontaminacije morajo biti pri tem upoštevane. Na tržišču se nahajajo izdelki dekorativne kozmetike in izdelki za osebno nego, ki so certificirani kot Halal izdelki in ti ne smejo vsebovati alkohola ali sestavin živalskega izvora. Takšne znamke in proizvodi so označeni z izrazom Halal. Nekatere organizacije ponujajo tudi certifikat za Halal. Hormoni so snovi, ki jih telo naravno proizvaja in so del endokrinega sistema. Delujejo kot »komunikacijski sistem« v telesu. Obstajajo različne vrste hormonov in vsaka izmed njih ima svojo posebno vlogo v telesu. Hormoni vplivajo na našo rast, odziv v različnih situacijah, metabolizem sladkorja in spolni razvoj. Hormoni se v telesu nahajajo v različnih koncentracijah - nekateri v zelo nizkih kot je npr. ppb (delcev na milijardo), upoštevati pa je potrebno tudi jakost učinka, ki ga ima določen hormon. Te snovi potujejo po telesu in opravljajo svojo nalogo, kjer jih telo potrebuje. Tipičen primer naravnega hormona je estrogen. Hormoni so v kozmetičnih izdelkih prepovedani. »Hipo-» pomeni »manj kot« ali »zmanjšan«, zato pri uporabi tega izraza na kozmetičnih izdelkih, navedba »hipoalergeno« označuje zmanjšan potencial za povzročitev alergijske reakcije. Proizvajalci za tak izdelek običajno izberejo kombinacijo posebnih sestavin in ga testirajo na neželenih učinkih. Ti izdelki lahko vseeno vsebujejo dišave, ki so navedene pod izrazom »parfum«. Barvo in ton kože posameznika določa genetsko ozadje, ki vključuje tudi pigment melanin. Melanin proizvajajo celice melanociti, ki se nahajajo v določenih plasteh kože. Produkcija melanina je kompleksen proces. Nastajata dve vrsti melanina: eumelanin, ki daje rjavo in črno barvo, ter feomelanin, ki je odgovoren za rdeče in rumene tone. Barvo kože tako določajo vrsta melanina, količina proizvedenega melanina ter porazdelitev melanina po koži. Melanin je odgovoren tudi za barvo las. Nekateri posamezniki posegajo po izdelkih za posvetlitev kože zaradi estetskih preferenc. Topikalni izdelki za posvetlitev kože so v Evropi uvrščeni med kozmetične izdelke. Preberite več... Ko ste izpostavljeni soncu, je priporočljivo, da uporabite izdelke za zaščito pred soncem, ki nudijo tako UVB (SPF število, minimum je SPF 15) kot tudi UVA zaščito (to je običajno označeno na embalaži. Nikoli ne uporabljajte tovrstnih izdelkov z namenom podaljševanja izpostavitve soncu. Več informacij o neželenih vplivih UV svetlobe in o zaščiti pred soncem lahko izveste na spletnih straneh: Spletna stran Evropske komisije o Izdelkih za sončenje Spletna stran SunSmart Tehnika izvedbe eksperimentov v nadzorovanem okolju izven živega organizma, npr. v epruveti. Tehnika izvedbe eksperimentov v nadzorovanem okolju z uporabo živih organizmov, npr. testiranje na prostovoljcih. Jakost hormonov Hormoni so v telesu prisotni v različnih koncentracijah – nekateri v zelo majhnih vrednostih, kot je npr. »delci na milijardo« (»parts per billion/ppb«). Upoštevati pa je potrebno, da imajo lahko hormoni že v zelo nizkih koncentracijah močan učinek. Estrogen je naravno prisoten hormon, ki je odgovoren za spolni razvoj žensk. »Estrogenski učinek« samega estrogena je milijonkrat večji kot pa učinek snovi, ki jih pogosto označujejo kot endokrine motilce. Verjetno med najpogostejše endokrine motilce spadajo kontracepcija in hormonske terapije, ki so običajno namenjeni zaužitju, zaradi svojega terapevtskega učinka. Celo te substance so pravzaprav precej šibkejše v delovanju kot pa naravno prisoten estrogen, kateremu je naše telo konstantno izpostavljeno. V splošnem se morajo torej takšne snovi jemati v precej večjih odmerkih za dosego želenih učinkov. Kot primer relativne jakosti, je UV filter benzofenon-3, uvrščen med endokrine motilce, kar 1.5 milijonkrat šibkejši v estrogenem delovanju kot pa etinilestradiol, kateri se uporablja v peroralnih kontraceptivih. Če bi npr. aspirin bil v svojem delovanju 1.5 milijonkrat šibkejši, bi morali zaužiti količino aspirina, ki presega 13kratno vrednost telesne teže naenkrat le za zdravljenje glavobola. Seveda to ni mogoče. Na enak način pa tudi ni mogoče, da bi bili izpostavljeni zadostnim količinam endokrinih motilcev, da bi ti povzročili neželene učinke, saj so enostavno prešibki v svojem delovanju. Veliko t.i. »endokrinih motilcev« se v naravi nahaja v velikih količinah. Zaužijemo jih s hrano, in sicer v veliko večjih koncentracijah kot pa bi jih vnesli s kozmetiko ali izdelki za osebno higieno. Med hormonske motilce spadajo tudi fitoestrogeni – estrogenu sorodne komponente, ki se nahajajo v rastlinah. Te zaužijemo z zeljem, sojo in ohrovtom. V zvezi s prehransko izpostavljenostjo ni bilo ugotovljenih neželenih učinkov. Kokamid DEA je površinsko aktivna snov, ki se pogosto nahaja v kozmetičnih izdelkih, kot so šamponi, izdelki za kopel in losjoni. Ta snov je varna za uporabo v kozmetiki, tako kot morajo biti vse kozmetične sestavine. Varnost te učinkovine prav tako ni bila vprašljiva s strani ZOVP ali Evropske komisije. DEA v resnici pomeni dietanolamid, česar pa ne smemo zamenjati za dietanolamin, ki pa je prepovedan za uporabo v kozmetiki. To je blaga površinsko aktivna snov, ki se pogosto uporablja v kozmetičnih proizvodih, kot so šamponi in izdelki za čiščenje kože. Kokamidopropil betain je varen za uporabo, tako kot vse ostale kozmetične sestavine. Varnost te učinkovine prav tako ni bila vprašljiva s strani ZOVP ali Evropske komisije. »Koktajl učinek« Pogosto napačno prepričanje je t.i. »koktajl učinek kemikalij« - ideja, da je skupni učinek kombinacije več kemikalij večji, kot bi pričakovali. Takšno ime je dobila zaradi prepričanja, da je mešanje alkoholnih pijač bolj škodljivo kot pa pitje le ene vrste alkohola (kar pravzaprav ni res). V resnici je, kadar smo izpostavljeni več kemikalijam naenkrat, lahko učinek aditiven ali povečan, lahko pa je tudi zmanjšan, če ena snov nevtralizira učinke druge snovi. Vse te možne interakcije, ki jih imajo lahko sestavine v formulaciji, pa preučujejo strokovnjaki. Rezultati tovrstnih študij se upoštevajo pri izdelavi ocene varnosti proizvoda. Kolagen lahko pojasnimo kot močno mrežo vlaken, ki koži dajejo strukturo, zagotavljajo čvrstost in elastičnost. Kolagen je protein, ki prispeva tudi k večji gladkosti kože. Kozmecevtiki Izraz »kozmecevtik« ne predstavlja uradne zakonite kategorije izdelkov. Je pa pogost izraz, ki se uporablja pri oglaševanju v industriji in v medijih za opis kozmetičnih izdelkov, ki imajo aktivne učinke, kateri presegajo zgolj dekorativno in negovalno vlogo kozmetike. Izdelek je lahko bodisi kozmetični proizvod bodisi zdravilo, ne more pa biti oboje naenkrat. Proizvodnja kozmetike je strogo nadzorovana in zakonodaja EU jasno navaja definicijo kozmetičnega izdelka. Kot na ostalih področjih življenja, tudi tukaj obstaja meja med kozmetiko in zdravili. Podjetje, ki oglašuje izdelek, kateri je po svoji učinkovitosti blizu te meje, se mora odločiti za eno izmed teh dveh kategorij in nato upoštevati ustrezno zakonodajo. Navedbe kozmetičnih izdelkov so uzakonjene na vsaj tri načine: V Veliki Britaniji Trades Descriptions Act (Zakon o trgovanju) pokriva vse opise v zvezi z izdelkom ali njegovimi atributi. Ta zakon ne dovoljuje posrednega ali neposrednega navajanja, da ima proizvod lastnosti, ki jih v resnici ne poseduje. Specifična kozmetična zakonodaja EU zahteva, da morajo biti vse navedbe ustrezno utemeljene. Obstajajo organi za nadzor predvajanih in tiskanih oglasov, ki ga v Veliki Britaniji nadzorujeta ASA in Clearcast (www.asa.org.uk), pri nas pa Tržni inšpektorat RS. Prav vsak kozmetični izdelek ne ustreza vsakemu posamezniku, vsi kozmetični proizvodi pa morajo imeti tak učinek, kot ga navajajo. Osebna izbira in pa dejstvo, da je vsako telo drugačno, narekujejo potrebo po čim širši izbiri proizvodov. Evropski pravni okvir za kozmetiko in zdravila je novodoben, fleksibilen sistem, ki zagotavlja varnost potrošnikov in izpolnjuje zahteve sodobnega gospodarstva, vključno s konkurenčnim trgom. EU kozmetični zakonodajni model je mednarodno zelo cenjen in se uporablja kot vzor v drugih državah in trgovskih blokih ob uvedbi lastne kozmetične zakonodaje V zadnjih letih so nekateri kozmetični izdelki v medijih dobili slab prizvok na račun vsebnosti »kemikalij«. Poudariti je potrebno, da so vse kozmetične sestavine kemikalije, tudi če so naravne. Voda je ena izmed najbolj »naravnih« substanc na zemlji in tudi ta spada med kemikalije. Vse in vsi smo zgrajeni iz kemikalij – kemikalija je namreč katerakoli snov, ki je zgrajena iz atomov in molekul, sinteznega ali naravnega izvora. Dejstvo je, da je narava največji proizvajalec kemikalij in tudi najbolj uspešen proizvajalec naravnih strupov. Ne glede na to, ali je kozmetični izdelek narejen iz naravnih ali sinteznih sestavin, je v vsakem primeru podvržen strogi oceni varnosti, kot to zahteva kozmetična zakonodaja. Za več informacij obiščite razdelek Pogosta vprašanja o kozmetičnih sestavinah. Strukturni protein, ki se nahaja v koži, laseh in nohtih. To so snovi, ki so se nekdaj uporabljale v aerosolih, a danes ne več. So sintezne kemikalije, ki so jih odkrili v prvi polovici 20. stoletja. Kluorofluoroogljikovodiki so se nekaj časa široko uporabljali kot potisni plini v aerosolih zaradi svoje odlične stabilnosti in nevnetljivosti. Razmah se je zaustavil, ko so med leti 1970 in 1980 odkrili, da so povezani s tanjšanjem ozonske plasti. Njihova uporaba je na področju Evrope sedaj povsem prepovedana. Preberite več o deodorantih in antiperspirantih ter o aerosolih in kako jih uporabljati varno. Konzervansi so sestavine, ki ščitijo izdelek in uporabnika pred mikrobiološko kontaminacijo vseskozi čas shranjevanja in uporabe izdelka. Varnost proizvoda je največja prioriteta kozmetične industrije, zato nudi izdelke, ki so formulirani tako, da preprečujejo kontaminacijo z mikroorganizmi. Bakterije, glive in plesni so vedno prisotne na naši koži, v zraku in tudi v pitni vodi. Vse to lahko v izdelek vnesemo že ob povsem normalni uporabi. Kontaminacija izdelkov, zlasti tistih, ki se nanašajo okoli oči in na kožo, lahko povzroči resne probleme. Tu s svojo vlogo nastopijo konzervansi, ki preprečujejo razrast mikroorganizmov v produktu. Uporaba konzervansov je včasih vprašljiva, saj ti lahko dražijo kožo in nekaterim posameznikom povzročajo alergije. Kljub temu, je kozmetična zakonodaja zagotovila, da kozmetični izdelki spadajo med najbolj varne potrošniške proizvode na tržišču. Oglejte si kratek filmček o pomembnosti konzervansov. Preberite več v sekciji Shranjevanje kozmetičnih izdelkov. Za kozmetične izdelke, ki so označeni kot košer izdelki, ni posebnih pravnih zahtev. Košer oznaka se običajno uporablja predvsem v zvezi s prehranskimi izdelki, a se v zadnjem času pojavlja tudi na področju kozmetike. Bistvena lastnost košer hrane je ločitev mleka in mesa, saj je mešanje teh dveh sestavin striktno prepovedano. Hrana, ki ne spada med meso ali mlečne izdelke se imenuje »pareve«. Košer sistem označevanja hrane opredeljuje ali ta vsebuje mesne ali mlečne izdelke. Tudi za kozmetične izdelke s to oznako je torej pričakovati, da so izdelani po tovrstnih merilih. Nekatere organizacije nudijo tudi certifikate za košer izdelke. Vse navedbe morajo biti resnične in ne smejo zavajati, kot to narekuje Zakon o varstvu potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami. Tako kot se ogljik nahaja v obliki grafita, diamanta ali oglja, se tudi krom nahaja v različnih oblikah z različnimi lastnostmi. Krom (VI) se povezuje z nastankom raka in je izrecno prepovedan za uporabo v kozmetiki, medtem ko je Krom (III) pravzaprav bistven za življenje, saj brez njega naše telo ne more metabolizirati glukoze, katera predstavlja glavni vir energije za vse celice. Barve na osnovi kroma, ki so dovoljene za uporabo v kozmetiki, ne smejo vsebovati toksične oblike krom (VI). Limonen je tista snov, ki je ogovorna za vonj limon. Je pogosta dišavna sestavina, ki se uporablja v številnih kozmetičnih izdelkih in proizvodih za gospodinjstvo. Pojavile so se navedbe, da naj bi bil limonen rakotvoren, a niso resnične. IARC (Mednarodna agencija za raziskovanje raka), WHO (Svetovna zdravstvena organizacija) in evropska zakonodaja o rakotvornih snoveh limonena ne uvrščajo med karcinogene snovi. Če je namreč določena substanca spoznana za rakotvorno, se ne sme uporabljati v kozmetičnih izdelkih. Limonen je povsem varen za uporabo v kozmetiki. Lipidi je skupno ime za maščobe, olja in druge snovi, ki se v vodi ne topijo in se z vodo ne mešajo. Liposomi so mikroskopski vezikli, ki se v kozmetiki uporabljajo za dostavljanje učinkovin v plasti epidermisa. Makrofagi so največje bele krvne celice, ki igrajo pomembno vlogo v imunskem sistemu telesa. Njihova naloga je, da potujejo po krvnem obtoku in tkivih, ter odstranjujejo neželene snovi. Med te neželene snovi spadajo tudi hišni prah, smukec, cvetni prah, katere vdahnemo s pljuči, pa tudi bakterije in paraziti, ki vdrejo v tkiva, lahko pa odstranjujejo tudi poškodovane in odmrle celice telesa. Makrofagi te neželene dejavnike zaobjamejo in uničijo ter poskrbijo, da se iz telesa odstranijo preko fecesa. So ključnega pomena za zdravje, saj si ustvarijo spomin ob srečanju s tujki in telesu tako ob naslednjem stiku bolj učinkovito pomagajo pri obrambi. To je statistična metoda, s pomočjo katere združujemo rezultate iz različnih neodvisnih študij. Methylisotiazolinone and Methylchloroisothiazolinone-Metilizotiazolinone in metilkloroizotiazolinone Metilizotiazolinone (MIT oz. MI) in metilkloroizotiazolinone (CMIT oz. CMI) sta konzervansa iz skupine izotiazolinonov, ki se uporabljata v kozmetiki in izdelkih za gospodinjstvo. MIT se lahko uporablja kot samostojen konzervans ali pa v kombinaciji z CMIT. Oba sta odobrena za uporabo kot konzervansa s strani evropske kozmetične zakonodaje. Primarna vloga teh zakonov je, da ščitijo varnost uporabnikov. Načini za dosego tega cilja so prepoved določenih snovi, nadzor snovi z omejitvijo dovoljenih koncentracij in omejitev uporabe določenih substanc le na specifične izdelke. Konzervansi se lahko uporabljajo le, če so navedeni in odobreni v kozmetični uredbi. MIT/CMIT mešanica Če se v kozmetičnem izdelku uporabi mešanica CMIT in MIT, bosta v seznamu sestavin navedena oba. Glede na oceno ZOVP, ki Evropski komisiji svetuje o varnosti izdelkov, sta CMIT in MIT v kombinaciji dovoljena le v izdelkih, ki se s kože sperejo. Pri spreminjanju kozmetične zakonodaje velja utečen proces. Ko ZOVP poda svoje mnenje, je to pregledano s strani Komisije in vseh evropskih držav članic, pred vsakim zakonodajnim ukrepom. Trenutno se takšen proces izvaja za MIT/CMIT mešanico, ki bo v prihodnje dovoljena le za uporabo v kozmetičnih izdelkih, ki se s kože sperejo. MIT se lahko uporablja kot samostojen konzervans. Dermatologi so prijavili povečanje primerov alergij na MIT, zato je evropska kozmetična industrija ocenila razpoložljive informacije o tveganju za razvoj alergijskih reakcij na MIT ter se strinjala, da se ta sestavina ne bi smela več uporabljati v izdelkih, kateri se s kože ne sperejo. To priporočilo je pomemben korak k varnosti in kozmetična industrija ga promovira preko združenja Cosmetics Europe. To poziva vsa kozmetična podjetja, da priporočilo upoštevajo. Ker pa bo potrebno kar nekaj časa, da se formulacije teh izdelkov spremenijo, se morajo uporabniki, ki so alergični na MIT izogibati vsem izdelkom, ki ta konzervans vsebujejo. To lahko storijo tako, da vedno preverijo seznam sestavin. Sestavina se vedno navaja kot methylisotiazolinone, ne glede na to, kje v Evropi se izdelek prodaja. Nekateri mediji so v člankih namigovali, da naj bi obstajala povezava med MIT in nastankom raka. Poudariti moramo, da so takšne obtožbe neresnične in da povezava med uporabo MIT in CMIT v kozmetičnih izdelkih ter nastankom raka ne obstaja. Mineralno olje je tekoča mešanica ogljikovodikov, pridobljena iz nafte. Ogljikovodiki so spojine, ki vsebujejo elementa ogljik in vodik. Običajno nastajajo pri postopku rafiniranja naftnih derivatov, nekatere pa lahko najdemo tudi v rastlinah in živalih. Mineralna olja se v kozmetiki široko uporabljajo kot emolienti in vehikli, prav zaradi svojih oljnatih lastnosti in obnašanja na koži. V izdelkih za nego las spodbujajo prožnost in sijaj las, delujejo pa tudi kot maziva za zmanjšanje luščenja kože in izboljšanje videza kože. Pogosto krožijo govorice o varnosti mineralnih olj, zaradi njihovega naftnega izvora. Vendar pa pozabljamo, da so naftni derivati pravzaprav vir številnih substanc, med katerimi so tudi tiste, ki se uporabljajo v živilski industriji. Skupni strokovni odbor za aditive za živila (JECFA) in Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) sta postavila vrednosti *sprejemljivega dnevnega vnosa zaužitih ogljikovodikov. Pomembno je le vedeti, katere snovi so varne za uporabo.V kozmetiki se uporabljajo le najbolj prečiščena mineralna olja. Za izdelke, ki lahko pridejo v stik z usti (npr. šminke) pa se upoštevajo vrednosti *sprejemljivega dnevnega vnosa, katere določa JECFA. V ZDA morajo biti nekateri izdelki z vsebnostjo mineralnih olj opremljeni z zaporko, varno pred dosegom otrok. V Evropi se izdelki z mineralnimi olji varno uporabljajo že leta in ob pravilnem shranjevanju so povsem varni za domačo uporabo. Kot dodatni previdnostni ukrep, so v Veliki Britaniji otroška olja opremili s posebnimi zaporkami, ki ob aplikaciji omejujejo prevelik pretok izdelka iz embalaže. V izogib nenamernemu užitju izdelka, poskrbite, da bodo vsi proizvodi shranjeni izven dosega otrok. *Sprejemljiv dnevni vnos (AD) je količina, ki jo lahko dnevno varno zaužijemo brez tveganja neželenih učinkov. Mošusi Mošusni vonj je bil v parfumski industriji zelo pomembna pridobitev. Včasih so mošuse pridobivali iz žlez posebnih vrst jelena, ki pa je bil na robu izumrtja. Parfumska industrija je zato razvila sintezne mošuse kot alternativo naravnim virom. Sintezni mošusi so bili tudi ena izmed prvih sinteznih komponent, uporabljenih v parfumeriji. Mošusi se danes sintetizirajo v celoti in strokovnjaki so sposobni identificirati molekule, odgovorne za določen naravni vonj ter jih v celoti sintetizirati. Zaradi njihove široke uporabe so mošusi podvrženi številnim testom na varnosti za okolje in človeka. Zelo nizke količine mošusov so včasih zaznali v materinem mleku, kar je vodilo do celovitega pregleda njihove varnosti v kozmetičnih izdelkih. Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov je zaključil, da so sintezni mošusi varni za uporabo v kozmetičnih izdelkih. Pri tem so upoštevali tudi študije, povezane z zaznanimi sledmi mošusov v materinem mleku. Mošusi, ki se tipično uporabljajo v kozmetiki, so sintezni policiklični mošusi – HHCB in AHTN, ter nitromošusi – mošusov ksilen in mošusov keton. Strokovnjaki Evropske komisije so podrobno preučili tudi okoljski vpliv mošusnih dišav. Policiklični mošusi niso izkazali okoljskega vpliva. Kljub številnim študijam in preučevanju za mošusov ksilen še ni sprejeta dokončna odločitev o njegovem okoljskem vplivu. Kljub temu, je še vedno dovoljen za uporabo. Najbolje uporabiti pred Večina kozmetičnih proizvodov je zasnovanih z dolgotrajnim rokom uporabnosti, čeprav pogosto ni jasno, kakšno časovno obdobje to dejansko pomeni. Če ima izdelek omejen rok uporabnosti (manj kot 30 mesecev - dve leti in pol), mora biti na embalaži označen minimalni rok trajanja. Takšen način označevanja ni pogost, saj ima večina izdelkov daljši rok uporabnosti. Glejte tudi Shranjevanje kozmetičnih izdelkov. Znanost, ki se skriva za inovacijami na področju kozmetike, je skupni prispevek visoko usposobljenih strokovnjakov različnih področij. Le en nov izdelek na policah trgovin, lahko terja kar več kot 5 let načrtovanja in številčno ekipo strokovnjakov. Pravila , ki so uveljavljena na področju kozmetične industrije, so zelo stroga in pokrivajo področje proizvodnje, označevanja, navajanja in ocene varnosti. Glede na pravne okvire in zahteve, morajo biti vse navedbe, ki se znajdejo na ovojnini izdelkov, ustrezno utemeljene. V času razvoja določenega proizvoda, se izvedejo številni poskusi in študije, v katerih se preverja ali ima izdelek res takšne učinke, kot jih navaja. Vse navedbe v oglasih na televiziji, morajo biti predhodno odobrene s strani ustrezne institucije. V Veliki Britaniji je to združenje Clearcast. ASA oz. Organ za oglaševalske standarde prav tako lahko izpodbija vsako oglaševanje in se odziva na pritožbe potrošnikov z ozirom na strokovne dokaze preden se odloči, ali je nadaljnje oglaševanje določenega proizvoda dovoljeno. Preberite več v sekciji Znanost, ki se skriva za kozmetiko. Nanotehnologija je dinamična veja znanosti, ki v prihodnosti ponuja številne revolucionarne možnosti. Beseda »nano« izvira iz grškega izraza »nanos«, ki pomeni izredno majhno. Danes se v znanosti izraz »nano« uporablja za nano lestvico, ki je okoli milijonkrat manjša od metrske. Bakterijska celica je velika okoli 1000 nanometrov. Premer človeškega lasu meri 80 000 nanometrov. Mravlja v dolžino meri več milijonov nanometrov. V splošnem je nanomaterial material, ki ima posamezne dele ali dimenzije na nano skali. Določene kozmetične sestavine spadajo pod nanomateriale in se varno uporabljajo že vrsto let. Navedbe »brez alkohola« in podobne Navedbe kot je »brez alkohola« običajno pomenijo »brez etanola«. V pogovornem jeziku se izraz alkohol pogosto nanaša na etanol oziroma etilni alkohol, ki se zelo pogosto uporablja v kozmetiki kot topilo ali nosilec za parfumska olja. Etanol pa se nahaja tudi v alkoholnih pijačah, kot so pivo, vino in žganje.Če na izraz »alkohol« gledamo s strokovnega vidika, ta pomeni katerokoli snov, ki v svoji kemijski strukturi vsebuje hidroksilno skupino (-OH skupino). Hidroksilno skupino sestavljata kisik in vodik. Takšne kemikalije imajo pogosto izraz »alkohol« tudi v samem imenu, to pa lahko uporabnike zmede, če so prisotne v kozmetičnih izdelkih z navedbo »ne vsebuje alkohola«. V resnici to pomeni, da izdelek ne vsebuje etanola. Etanol je odlično topilo, tudi za olja in maščobe na koži, odtegne pa vodo, zato kožo tudi izsuši. Nekateri uporabniki to lahko občutijo v obliki blage iritacije. Vse navedbe morajo biti točne in ne smejo zavajati potrošnikov, kot to zahteva Zakon o varstvu potrošnikov pred nepoštenimi poslovnimi praksami. SLS in SLES spadata med površinsko aktivne snovi: to so snovi, ki omogočajo, da se tekočina peni. Uporabljata se v mnogih kozmetičnih izdelkih zaradi svojih čistilnih in emulgirajočih lastnosti. Preko elektronske pošte še vedno kroži starejša govorica, ki navaja, da SLS povzroča draženje kože in da lahko celo povzroči nastanek raka. Kot že znano, je največja prioriteta kozmetične industrije varnost in vsi kozmetični izdelki morajo biti pred izdajo na tržišče podvrženi oceni varnosti. Varnost natrijevega lavril sulfata se ne zdi sporna Evropski komisiji in tudi ne Znanstvenemu odboru za varstvo potrošnikov ali državam članicam. Varnost in toksičnost te substance je namreč leta 1983 pod drobnogled vzel strokovni odbor v ZDA, ki se ukvarja s pregledom kozmetičnih sestavin (CIR). Zaključili so, da je SLS povsem varen za uporabo v kozmetiki. Ta sklep so nato ponovno potrdili leta 2002 po dodatno pregledanih 250 študijah. Čeprav lahko ob daljšem stiku z visokimi koncentracijami natrijevega lavril sulfata pride do iritacij, pa to ni mogoče pri nizkih koncentracijah, ki se uporabljajo na področju kozmetike in izdelkov za osebno nego. Natrijev lavril sulfat ima odličen varnostni profil in nikoli ni bil spoznan za rakotvornega, kljub temu da so ga večkrat preučevali povsod po svetu. Pogosto se uporablja ravno zaradi dobrih čistilnih lastnosti in ker združuje varnost z učinkovitostjo. Uporabniki lahko še naprej varno uporabljajo svoje izdelke, ki vsebujejo SLS. Natrijev lavret sulfat se prav tako uporablja kot površinsko aktivna snov. Je povsem varen za uporabo na koži, biorazgradljiv in ima dobre čistilne sposobnosti. Nekomedogeni izdelki so tisti, ki ne mašijo por. Včasih komedoni fizično zamašijo pore, pogosteje pa je razlog povezan z drugimi dejavniki, vključno s produkcijo sebuma. Beli ogrci nastanejo, ko se pore zamašijo z oljnatimi izločki in odmrlimi celicami kože. Črni ogrci pa so zamašene pore, ki ostanejo odprte in vanje se ujamejo nečistoče. »Nevtralen pH« Ta navedba je običajno v kontekstu z izdelkom, a v splošnem jo lahko najdemo na izdelkih za nego kože, katerih pH je blizu vrednosti pH zdrave kože (t.j. rahlo kisel okoli pH 4.5 do 5.0). Nitrozamini so spojine, zgrajene iz dušika in kisika ter včasih tudi ogljika. Večina nitrozaminov je potencialno škodljivih in lahko povzročajo nastanek raka. V naravi so nitrozamini precej razširjeni , a v zelo nizkih koncentracijah. Tvorijo se lahko tudi ob samem prebavnem procesu hrane, največji vir pa je vsekakor tobak. Lahko se tvorijo tudi pod določenimi pogoji, npr. pri kuhanju nekatere hrane. Nitrozamini so prepovedani za uporabo v kozmetiki, tako kot sestavine kot tudi njihov morebiten nastanek kasneje ali kot samostojen izdelek. Tako kot zakonodaja zahteva, da so vsi kozmetični proizvodi varni, so bile industriji posredovane tudi smernice o tem, kako se izogniti nitrozaminom v kozmetiki skozi celoten predviden rok trajanja izdelka. Smernice pokrivajo izbiro in pregled vhodnih surovin, uporabo proizvodnih metod, s katerimi se je moč izogniti nastanku nitrozaminov, ter izbiro kombinacij sestavin, ki minimalizirajo potencial za nastanek nitrozaminov ali aktivno inhibirajo njihov nastanek. Uporabnikom z alergijami na določene vrste oreškov se priporoča, da se izogibajo tistim izdelkom, ki vsebujejo iz oreškov pridobljene sestavine. Kozmetična zakonodaja naroča, da morajo imeti vsi kozmetični izdelki na ovojnini naveden seznam sestavin. Skupno ime za posamezno sestavino je bilo določeno enako po vsej Evropi zato, da lahko uporabniki z alergijami tovrstne sestavine prepoznajo in se jim izognejo. Seznam določenih skupnih imen za nekatere vrste oreškov je na voljo tukaj. Organ za oglaševalske standarde (ASA) V Veliki Britaniji so vse oglaševalske navedbe podvržene strogemu nadzoru s strani več organizacij. Oglasi morajo biti predhodno potrjeni s strani organizacije Clearcast; tako oglasi kot tiskana reklamna gradiva pa morajo preiti strogi nadzor Organa za oglaševalske standarde (ASA). Te organizacije namreč zahtevajo, da so vse navedbe utemeljene z ustreznimi strokovnimi dokazi. Organ za oglaševalske standarde je samostojna organizacija, ki jo je ustanovila oglaševalska industrija, z namenom nadzora in uveljavljanja pravil oglaševalskega kodeksa. ASA ščiti potrošnike in ustvarja enake pogoje za vse oglaševalce. Za več informacij obiščite: www.asa.org.uk. Parabeni se široko uporabljajo kot konzervansi v kozmetiki, prehrani, farmaciji in ostalih izdelkih za gospodinjstvo. Njihova vloga je preprečevanje rasti bakterij, plesni in gliv v izdelku, ki bi lahko vplivale na varnost in učinkovitost proizvoda ter na uporabnikovo zdravje. Parabeni, ki so v naravi prisotni v nekaterih rastlinah in živalih, pridobivajo pa se tudi sintezno, so v Uredbi o kozmetičnih izdelkih odobreni za uporabo kot konzervansi. Bili so tudi ocenjeni in pregledani s strani pristojnih organov vseh držav članic. Parabeni se uporabljajo že več kot 50 let in imajo odlično evidenco varnosti. Palmovo olje in olje palmovih jedrc spadata med naravna olja, pridobljena iz plodov afriške oljne palme (Elaeis Guineensis). Leta 2006 so na svetovnem trgu zabeležili kar 40 milijonov ton palmovega olja in olja palmovih jedrc. Večina naravnih olj in maščob se uporablja v živilski industriji in za kuhanje. V zadnjih letih je velik porabnik postala še industrija biogoriv. Palmovo olje in derivati so postali pomembni tudi kot kozmetične sestavine, zlasti v skladu s trendom naravnih sestavin. Kljub temu, pa je v smislu globalne proizvodnje delež palmovega olja, ki se uporablja v kozmetiki, zelo majhen. Poraja se vse večja skrb o globalnem okoljskem vplivu uporabe palmovega olja kot vhodne surovine in trajnostni razvoj predstavlja izziv, ki zajema celotno družbo. Poiskati je treba sprejemljive in trajne rešitve. To je razlog za iniciativo »Okrogla miza o trajnostnem palmovem olju« (RSPO), ki se nagiba k iskanju rešitev za trajnostno pridobivanje palmovega olja in za preprečevanje uničevanja deževnih gozdov, zlasti v Indoneziji. Kozmetična industrija priznava svojo odgovornost pri spodbujanju trajnostne podjetniške prakse skozi celotno dobavno verigo in pozdravlja dejstvo, da se ta problematika mednarodno poskuša rešiti. Za več informacij obiščite RSPO spletno stran: www.rspo.org. Plastični mikrodelci CTPA se zaveda polemike o okoljskem vplivu majhnih plastičnih materialov v obliki abrazivov ali mikrosfer. Plastični mikroabrazivi se uporabljajo v različnih proizvodih, vključno s kozmetiko in izdelki za osebno higieno, kot so eksfoliantne kreme, geli za tuširanje in zobne paste. Uporabljajo se kot blagi eksfolianti in pomagajo pri odstranjevanju odmrlih celic s površine kože. Razumljivo je, da plastični delci mikrometrskih velikosti v okolju izhajajo iz raznolikih virov, primarno kot razgradni produkt večjih kosov plastike (npr. razpad plastičnih odpadkov v morju ali razgradnja sintetičnih oblačil med pranjem). Čeprav je sicer prispevek kozmetične industrije k plastičnim mikrodelcem zelo majhen, pa ta problem jemljejo resno. Podjetja se sama odločijo o uporabi plastičnih mikrodelcev, a se številna odločajo za ukinitev uporabe le-teh. Seveda bo za popoln umik potrebnega kar nekaj časa, preden se bodo na policah trgovin pojavili izdelki, ki bodo dosedanje nadomestili. Poudariti moramo razliko med plastičnimi delci samimi in drugimi načini, preko katerih se plastika, kot je npr. polietilen, uporablja v kozmetičnih proizvodih. Polietilen je kemijsko del kozmetične sestavine, ima pa raznolike lastnosti in ne povzroča skrbi o vplivu na okolje. Veliko takšnih sestavin je v resnici tekočin, ki pomagajo pri lažji in bolj enakomerni aplikaciji izdelka na kožo in niso pomembni za diskusijo o vplivu mikro plastike na okolje. Zavedati se moramo da, če kozmetični izdelek vsebuje besedo »polietilen« na seznamu sestavin, to ne pomeni, da izdelek vsebuje plastične mikrodelce. Vrhnja plast kože. Površinsko aktivne snovi se v kozmetiki uporabljajo kot emulgatorji, ki omogočajo mešanje ali raztapljanje dveh faz, kateri se sicer ne mešata. Imajo pa tudi druge načine uporabe: kot čistilna sredstva, ki raztapljajo in odstranjujejo nečistoče, sredstva za stabilizacijo suspenzij in kot sredstva za penjenje. PPD-parafenilendiamin Parafenilendiamin je najbolj pogosto uporabljeno trajno barvilo, saj je eno izmed redkih barvil, ki svetle in sive lase uspešno potemni. Obstojne oz. oksidativne barve za lase so običajno sestavljene iz dveh komponent, ki ju zmešamo pred nanosom: prekurzorji barvil in razvijalec barve. Ob mešanju potečejo reakcije, ki tvorijo želeno barvo v lasu in, ker so novo nastale molekule prevelike, so v lasu ujete, zato barva obstoji dokler las ne zraste ali izpade. Ti dve komponenti sta v ovojnini običajno v dveh ločenih embalažah. PPD pa se pogosto povezuje tudi z alergijskimi reakcijami na barve za lase. Preobčutljivost ali alergija na PPD se lahko razvije šele sčasoma, zato je pomembno, da pred vsakim barvanjem las izvedete test za alergije. Varnostni profil parafenilendiamina se že desetletja obširno raziskuje in preučuje. Mnenje strokovnjakov Evropske komisije je, da je PPD varen v barvah za lase in njegova uporaba je strogo nadzorovana. Trenutno še ne obstajajo zamenjave za PPD v barvah za lase, saj nobena alternativa ni tako učinkovita in varna. Pogosto se napačno navaja, da je PPD prepovedan v nekaterih državah po Evropi. To pa ne drži. PPD je dovoljen za uporabo na tržišču EU, saj to dovoljuje evropska kozmetična zakonodaja. PPD se sicer uporablja tudi za izdelavo začasnih tetovaž, čeprav je to nezakonito. Takšna uporaba ni odobrena s strani evropske kozmetične zakonodaje in po priporočilih strokovnjakov Evropske komisije se PPD ne bi smel uporabljati za izdelavo tetovaž. Prenesite si tudi informativno knjižico o varni uporabi PPD v barvah za lase. Propilen glikol ima za seboj dolgo zgodovino varne uporabe. V kozmetiki in tudi farmaciji se uporablja kot vlažilec in sredstvo za nego kože. Njegova uporaba v tovrstnih izdelkih je povsem varna in brez tveganja za človekovo zdravje. Pogosto lahko zasledimo, da se uporablja tudi kot sestavina v sredstvih proti zamrzovanju, kar pa pravzaprav nima veze s področjem kozmetike. Pogosto se ga v tem primeru zamenjuje z etilen glikolom, ki je glavna komponenta v sredstvih proti zamrzovanju za avtomobile. To so zelo reaktivne in potencialno škodljive molekule, ki prispevajo k staranju kože in drugih tkiv v telesu. Proste radikale nevtralizirajo snovi, ki se imenujejo antioksidanti. Retinoidi je splošen izraz za vse oblike vitamina A. Retinojska kislina je zakonodajno prepovedana za uporabo v kozmetičnih izdelkih, druge oblike vitamina A (retinol in retinilni estri, kot sta npr. retinil palmitat in retinil acetat) pa se varno uporabljajo v izdelkih za nego kože, saj pospešujejo celično obnovo. Retinol je alkoholna oblika vitamina A, ki se uporablja v nekaterih izdelkih za nego kože, z namenom pospeševanja celične obnove. Retinilni estri Retinilni estri, med katere spadata tudi retinil acetat in retinil palmitat, se uporabljajo v kozmetiki za pospeševanje celične obnove kože. Spadajo v skupino oblik vitamina A. Glejte najbolje uporabiti pred. Snovi, uvrščene med CMR CMR snovi so tiste, ki so uradno klasificirane kot rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, glede na Uredbo št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi in zmesi. Uradna klasifikacija teh spojin sledi oceni, ki jo opravi Evropska agencija za kemikalije (ECHA). Razvrščanje temelji na nevarnih lastnostih, ki jih ima lahko snov v »najslabšem možnem scenariju«, pri tem pa ne upošteva morebitnega tveganja ob specifični uporabi ali izpostavljenosti. CMR snovi so razvrščene v tri kategorije: 1A: Snov je karcinogena/mutagena/reproduktivno toksična za človeka. 1B: Predpostavlja se, da je snov karcinogena/mutagena/reproduktivno toksična za človeka. 2: Snov, ki lahko povzroča tveganje za človeka zaradi možne karcinogenosti/mutagenosti/ reproduktivne toksičnosti. Snovi iz kategorije 1A in 1B so prepovedane za uporabo v kozmetičnih izdelkih, razen v primeru, da: so v skladu z zahtevami za varnost živil na voljo ni ustreznih alternativnih snovi so namenjene za posebno rabo kategorije izdelkov z znano izpostavitvijo jih je Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP) ocenil kot varne Snovi, ki so uvrščene v kategorijo 2 so v splošnem prepovedane, a se lahko uporabljajo v kozmetičnih izdelkih v primeru, da jih je ZOVP ocenil kot varne za uporabo v kozmetičnih izdelkih. To pa le ni tako slabo kot se morda na prvi pogled zdi. CMR lastnosti se običajno izražajo le pod določenimi okoliščinami in pogoji izpostavljenosti in je torej možno definirati pogoje uporabe in izpostavljenosti, ki ne predstavljajo nikakršnega tveganja za zdravje uporabnikov. Poudariti moramo, da sistem razvrščanja ne vrednoti tveganja in ne upošteva jakosti učinka. Proizvodnjo kozmetičnih izdelkov na področju EU regulira stroga zakonodaja, ki zahteva, da so vsi kozmetični izdelki povsem varni za uporabo. Siloksani ali drugače imenovani tudi silikoni so sintezni materiali z različno uporabnostjo, ki jih najdemo tudi v številnih potrošniških proizvodih. Osnovna struktura je enaka vsem siloksanom: osnova je silikonska in kisikova veriga s pripetimi molekulami ogljika in vodika. Silikoni so bili v zadnjih desetletjih podrobno raziskani in preučeni ter se varno uporabljajo že vrsto let v kozmetiki, prav zaradi svojih odličnih negovalnih sposobnosti za kožo in lase. Najdemo jih lahko v antiperspirantih, izdelkih za sončenje, šamponih, balzamih, vlažilnih izdelkih in losjonih. Pomembno prispevajo k bolj gladki teksturi in lažji aplikaciji izdelka. Študije so pokazale, da silikoni ne spadajo med komedogene snovi. Kozmetična zakonodaja , ki pokriva proizvodnjo kozmetičnih izdelkov dovoljuje prisotnost neizogibnih zaostankov, celo prepovedanih substanc, katerih ni možno odstraniti v procesu izdelave sestavin ali samega kozmetičnega izdelka, v primeru, da ne povzročajo tveganja in neželenih učinkov za uporabnika. Vsi proizvodi so podrobno ocenjeni s strani kvalificiranih strokovnjakov. Te ocene varnosti vključujejo in upoštevajo tudi najmanjše sledi substanc za zagotavljanje varne uporabe izdelka. Sljuda je skupno ime za silikatne minerale (snovi, ki so zgrajene iz silicija in kisika). Sljuda ima zaradi svoje strukture posebne fizikalne lastnosti – tvori se v naravi, v obliki plasti, ki se jih lahko razdeli na tanke lističe. Sljudo se lahko zmelje tudi v prah. Dodaja se kot filter v kozmetične izdelke v prahu, kot so npr. senčila za oči - je namreč izredno gladka snov in olajša aplikacijo senčila, daje pa tudi bleščeč videz. Drugim kozmetičnim izdelkom (maskaram, šminkam, losjonom, šamponom in oljem za kopeli) pa se dodaja za večji lesk in sijaj. Sljuda ustvarja tudi dodatno »globino« nekaterih pigmentov in daje bisernat videz. Smukec je naraven mineral v obliki hidriranega magnezijevega silikata. Kozmetični smukec se varno uporablja že več kot 75 let, a ni enak industrijskemu smukcu. Kozmetični smukec se pripravlja z mletjem smukca iz rudnikov, specifične kakovosti in čistote. Poleg tega, je rudniški smukec večkrat pregledan na čistoti preden se lahko uvrsti v kozmetični razred. Morda ste zasledili, da naj bi smukec povzročal nastanek raka, a za takšno povezavo na voljo ni nikakršnih dokazov. Te navedbe so lažne in povsem neupravičene. Svinec v šminkah V preteklosti so v medijih krožile zgodbe o tem, da šminke za ustnice vsebujejo svinec in so zato škodljive za zdravje uporabnikov. Uporaba svinca v kozmetičnih izdelkih je s kozmetično zakonodajo izrecno prepovedana na področju EU. Potrebno pa je vzeti v ozir, da se svinec nahaja v naravi in našem okolju, zato je ob proizvodnem procesu možen vnos minimalnih sledi svinca v kozmetične proizvode. Te minimalne količine pa se upoštevajo tudi pri izdelavi ocene varnosti, z namenom zagotavljanja, da ne predstavljajo nikakršnega tveganja za človekovo zdravja. Glede na zmožnosti novodobne analitske tehnologije za detekcijo zelo majhnih količin, je pričakovati, da bodo nekatere študije navajale odkritje sledi svinca v nekaterih izdelkih. Takšna poročila občasno na površje pritegnejo tovrstno polemiko z navedbami, da so takšni izdelki nevarni. V odgovor na to je FDA razvila validirano metodo za analizo vsebnosti svinca v šminkah. S to metodo so nato analizirali tudi določene šminke, ki so jih obravnavali v enem izmed takšnih poročil. V nasprotju z mnenji v poročilu je FDA prepričanja, da majhne sledi svinca v šminkah ne predstavljajo nevarnosti. Za več informacij obiščite spletno stran FDA. E-mail potegavščina: Po internetu še vedno kroži stara e-mail potegavščina, ki navaja, da šminke, katere vsebujejo svinec, lahko povzročijo nastanek raka. V sporočilu so navedene celo določene blagovne znamke, sporočilo pa tudi predlaga, da šminko testirate na vsebnosti svinca z uporabo zlatega prstana. Vse domneve, ki so navedene v elektronskem sporočilu so lažne, test z zlatim prstanom pa enostavno ne deluje. Terapije z botoksom Terapije z botoksom in katerikoli drugi tretmaji, ki vključujejo injiciranje pod kožo, ne spadajo med kozmetične izdelke. Botoks je zdravilo, ki se izdaja na recept. Zdravila nadzoruje Javna agencija za zdravila in medicinske pripomočke, katera tudi izda dovoljenje za promet z zdravilom. Pacienti, ki posegajo po terapijah z botoksom, morajo za to obiskati zdravnika ali ustreznega kvalificiranega strokovnjaka. Priporočljivo je, da se za tovrstne terapije obrnete le na priznane klinike z ustreznimi kvalificiranimi strokovnjaki. Tako imenovani »kozmetični postopki z uporabo botoksa« ne spremenijo dejstva, da botoks spada med zdravila in prav tako ne izključujejo zahteve po strokovno usposobljenem izvajalcu. Pogosto se napačno navaja, da je botoks kozmetični proizvod, in kakršnokoli testiranje te učinkovine na živalih je torej v nasprotju s prepovedjo testiranja kozmetičnih sestavin in izdelkov na živalih. Te prepovedi se navezujejo na kozmetično industrijo. Podjetja, ki oglašujejo tretmaje z botoksom, pa morajo pri tem upoštevati ustrezne zakonske zahteve za zdravila, namenjena injiciranju. Kozmetični izdelki, ki jih vsakodnevno uporabljate, NISO testirani na živalih. V Evropi je septembra 2004 v veljavo stopila prepoved testiranja kozmetičnih izdelkov na živalih. Običajno tekočina, ki se uporabi za raztopitev druge snovi. Najbolj pogosto topilo je voda. Triklosan je sestavina kozmetičnih izdelkov in izdelkov za osebno higieno na račun odličnega protibakterijskega delovanja. Dokazano je, da ugodno prispeva k ustni higieni preko zobnih past in ustnih vod ter k osebni higieni preko mil in deodorantov. Učinkovito namreč zavira rast bakterij, kar pa preprečuje širjenje mikrobov, zmanjša tveganje za infekcije, ohranja ustno votlino v zdravem stanju in nadzira telesni vonj. Triklosan je trenutno odobren za uporabo kot konzervans v kozmetiki. Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov je temeljito preučil varnost triklosana in podal dve ločeni mnenji (leta 2009 in 2011), ki obe podpirata varno uporabo triklosana v kozmetičnih izdelkih v koncentraciji do 0.3% v zobnih pastah, milih za roke in telo, gelih za tuširanje, deodorantih, pudrih, korektorjih in odstranjevalcih laka za nohte ter v koncentraciji do 0.2% v ustnih vodah. Triklosan je preučevan v večjem obsegu kot katerakoli druga snov, naravna ali sintezna, ki je danes v uporabi. Te študije zajemajo varnost triklosana za človeka (vključno s kakršnimkoli možnim tveganjem za dojenčke in otroke, med nosečnostjo in po rojstvu ter v času dojenja), živali in okolje, vključujejo pa tudi morebitno nevarnost protimikrobne rezistence. V preteklosti je raziskovanje triklosana ušlo izven konteksta, kar je pod vprašaj postavilo njegovo varnost. Eden takšen eksperiment je združil velike količine triklosana in klora in ugotovljeno je bilo, da so nastale manjše količine kloroforma. Iz tega so sklepali, da bi klor iz vodovodne vode lahko reagiral s triklosanom in proizvajal kloroform. Vendar pa so kemijski strokovnjaki komentirali, da se takšen scenarij lahko povsem izključi ter da tveganje za človekovo zdravje tu ne obstaja. Vse več vemo o procesu celičnega staranja in to znanje strokovnjaki uspešno prenašajo na izdelke, ki pomagajo ublažiti in zakasniti vidne znake staranja. Čeprav ne moremo zavrteti časa nazaj, pa lahko minimaliziramo vpliv in posledice naravnega celičnega staranja. Pomislite na tiste čase, ko ljudje še niso vedeli za škodljive vplive, ki jih na koži povzročijo UV žarki, sedaj pa to lahko preprečimo z uporabno ustreznih kozmetičnih izdelkov za zaščito pred soncem. Področje prostih radikalov je v razvoju in glavni v boju proti njim so antioksidanti. Tudi alfa hidroksi kisline se že leta uporabljajo v izdelkih za nego kože. Proizvajalci si prizadevajo za razvoj kozmetičnih proizvodov, ki so uporabniku prijazni, ter zagotavljajo, da so vse navedbe utemeljene z ustreznimi kliničnimi dokazi. Snov, ki ščiti kozmetični izdelek pred vplivi UV svetlobe. Snov, ki filtrira UV žarke določenih valovnih dolžin in s tem zaščiti kožo in lase pred škodljivimi vplivi UVA in UVB žarkov. Vsi UV filtri, ki so na področju EU dovoljeni za uporabo v kozmetiki, so navedeni na seznamu UV filtrov (Priloga VI Uredbe o kozmetičnih izdelkih). Glavni povzročitelji neželenih učinkov sonca so UV žarki. UV svetloba se deli na UVA, UVB in UVC. UVC žarki običajno ne vplivajo na kožo, saj jih v celoti ujame ozonska plast. UVB žarki prodirajo v zunanje plasti kože in poškodujejo celice. Posledice se kažejo v obliki sončnih opeklin in vnetja. UVA žarki lahko prodirajo globlje v kožo in poškodujejo tudi podporna tkiva, kar pa vodi do učinka staranja kože. Oba tipa žarkov sodita tudi med glavne povzročitelje kožnega raka. Za veganske ali vegetarijanske kozmetične izdelke pravno ni določenih definicij. Angleško združenje vegetarijancev definira vegetarijanca kot: »Oseba, ki se prehranjuje z žiti, oreški, semeni, stročnicami, sadjem in zelenjavo, z ali brez uživanja mlečnih izdelkov in jajc. Vegetarijanec ne uživa mesa, perutnine, rib, školjk ali stranskih proizvodov zakola.« Druge definicije se lahko malce razlikujejo, npr. Združenje veganov in vegetarijancev označuje vegetarijanca kot posameznika, ki se izogiba uživanju rdečega in belega mesa, rib ter vseh ostalih vodnih bitij, kot so kozice in jastogi ter tistega, ki se izogiba tudi uživanju stranskih proizvodov zakola, kot sta želatina in mast. Vegetarijanec se lahko prehranjuje z mlečnimi izdelki, jajci in medom. Proizvajalci lahko včasih navajajo, da določen proizvod vsebuje določeno sestavino živalskega izvora, da proizvod ne vsebuje sestavin živalskega izvora ali pa, da je izdelek »primeren za vegetarijance«. Takšne navedbe so sprejemljive, vendar morajo biti v skladu z zakonodajo ustrezno utemeljene in ne smejo zavajati potrošnikov. Proizvajalci kozmetičnih izdelkov so na voljo za vprašanja potrošnikov v zvezi s primernostjo vrste izdelkov (kontaktni podatki morajo biti navedeni na embalaži), obstajajo pa tudi podjetja, ki se ukvarjajo le z izdelavo proizvodov brez sestavin živalskega izvora. Vitamin A se lahko nahaja v različnih oblikah, najbolj pogosto v obliki kisline, ki pa je v kozmetiki prepovedana zaradi stranskih učinkov v visokih odmerkih. Druge oblike vitamina A, kot so retinol in retinilni estri (retinil palmitat in retinil acetat) so varni za uporabo v izdelkih za nego kože. Njihova glavna lastnost je spodbujanje celične obnove. Vitamin D v koži nastaja pod vplivom sončne svetlobe. Je glaven za ohranjanje zdravja, zlasti za kosti. Vrednosti vitamina D, ki so potrebne za zdravje, pridobimo deloma z izpostavljenostjo sončni svetlobi, lahko pa vitamin D v telo v celoti vnesemo tudi s hrano. Viri vitamina D so namreč jajca, mastne ribe, olje ribjih jeter in nekatere žitarice. Takšna prehrana pa ne ustreza vsakemu posamezniku, zato so tu na voljo tudi prehranska dopolnila. Bistveno je, da se ob izpostavitvi soncu ustrezno zaščitimo z izdelki z UV zaščito. Veliko koristnih informacij v zvezi s tem si lahko preberete na spletni strani angleškega Združenja za raziskave raka SunSmart. Vitamin D se nahaja v različnih oblikah. V Evropi se ne uporablja kot sestavina kozmetičnih izdelkov, saj so njegove glavne oblike prepovedane. Sestavina, ki vsebuje in zadržuje vlago. Proces povečanja vsebnosti vode v koži, kar pripomore k večji gladkosti in mehkosti. To je bistvena vloga večine vlažilnih izdelkov za obraz in telo. Vodikov peroksid v izdelkih za beljenje zob Glejte belilna sredstva/vodikov peroksid v izdelkih za beljenje zob. Vodikov peroksid-varna uporaba v izdelkih za lase Vodikov peroksid je na pogled tekočina bledo modre barve. Uporablja se v več namenov: kot belilo, razkužilo in antiseptik. Varno se uporablja tudi v frizerski industriji za svetlenje las v izdelkih, kot so obstojne oksidativne barve za lase, lasni posvetljevalci, belilna sredstva, izdelki za trajno kodranje in odstranjevalci barvil. Uporaba vodikovega peroksida v kozmetičnih izdelkih je strogo nadzorovana. Izdelki z vodikovim peroksidom za domačo uporabo (barve za lase) običajno vsebujejo nizke koncentracije okoli 3%, izdelki za profesionalno nego v salonu pa do 12%. Ker vodikov peroksid lahko povzroči draženje kože in oči, morate z njim rokovati previdno. Hitro lahko reagira tudi z zrakom in drugimi materiali, kar lahko vodi v eksplozijo, zato je pomembno, da ga hranite v tesno zaprtem vsebniku in zaščitenega pred neposredno svetlobo. Vsekakor pa se izogibajte uporabi ob ognju ali izviri ognja. Za vse salone je bistveno, da sledijo vsem navodilom, ki so navedena na izdelku, ter, da upoštevajo uporabo, shranjevanje in reaktivnost vodikovega peroksida. Pomembno je, da sledite navodilom proizvajalca za zdravje in varnost, vključno z navodili za ustrezno shranjevanje izdelkov, transport in ukrepi ob razlitju. »Za občutljivo kožo« Ta izraz ima podoben pomen kot »hipoalergeno«, vendar se nanaša le na draženje, ne pa na alergijske reakcije. Ta navedba je običajno utemeljena s posebnim izborom sestavin, ki zmanjšajo tveganje za nastanek iritacij ali pa s kliničnimi testiranji izdelka na ljudeh z občutljivo kožo. Zaščitni faktor (SPF) Sončno svetlobo sestavljajo vidna svetloba, infrardeča svetloba ter ultravijolični žarki. Zaščitni faktor (SPF) je podan kot število na izdelkih za zaščito pred soncem in predstavlja zaščito, ki jo nudi določen izdelek za sončenje pred opeklinami, za katere so večinoma odgovorni UVB žarki. SPF število je bilo pobuda industrije, ki je standardizirala način označevanja UVB zaščite izdelka po celem svetu. Večje kot je SPF število, boljša je zaščita. Priporočen minimum je SPF 15. V zadnjih letih so nekateri kozmetični izdelki (razdelek Kozmetika in samopodoba) v medijih dobili slab prizvok na račun vsebnosti »kemikalij«. Poudariti je potrebno, da so vse kozmetične sestavine kemikalije, tudi če so naravne. Voda je ena izmed najbolj »naravnih« substanc na zemlji in tudi ta spada med kemikalije. Vse in vsi smo zgrajeni iz kemikalij – kemikalija je namreč katerakoli snov, ki je zgrajena iz atomov in molekul, sinteznega ali naravnega izvora. Dejstvo je, da je narava največji proizvajalec kemikalij in tudi najbolj uspešen proizvajalec naravnih strupov. Ne glede na to, ali je kozmetični izdelek narejen iz naravnih ali sinteznih sestavin, je v vsakem primeru podvržen strogi oceni varnosti, kot to zahteva kozmetična zakonodaja. Za več informacij obiščite razdelek Pogosta vprašanja o kozmetičnih sestavinah. Kokamid DEA je površinsko aktivna snov (Kaj se nahaja v kozmetičnih izdelkih in kakšen je pomen izrazov, ki jih srečamo v kozmetiki?), ki se pogosto nahaja v kozmetičnih izdelkih, kot so šamponi, izdelki za kopel in losjoni. Ta snov je varna za uporabo v kozmetiki, tako kot morajo biti vse kozmetične sestavine. Varnost te učinkovine prav tako ni bila vprašljiva s strani ZOVP ali Evropske komisije. DEA v resnici pomeni dietanolamid, česar pa ne smemo zamenjati za dietanolamin, ki pa je prepovedan za uporabo v kozmetiki. To je blaga površinsko aktivna snov (Kaj se nahaja v kozmetičnih izdelkih in kakšen je pomen izrazov, ki jih srečamo v kozmetiki?), ki se pogosto uporablja v kozmetičnih proizvodih, kot so šamponi in izdelki za čiščenje kože. Kokamidopropil betain je varen za uporabo, tako kot vse ostale kozmetične sestavine. Varnost te učinkovine prav tako ni bila vprašljiva s strani ZOVP ali Evropske komisije. Izraz »kozmecevtik« ne predstavlja uradne zakonite kategorije izdelkov. Je pa pogost izraz, ki se uporablja pri oglaševanju v industriji in v medijih za opis kozmetičnih izdelkov, ki imajo aktivne učinke, kateri presegajo zgolj dekorativno in negovalno vlogo kozmetike. Izdelek je lahko bodisi kozmetični proizvod bodisi zdravilo, ne more pa biti oboje naenkrat. Proizvodnja kozmetike je strogo nadzorovana in zakonodaja EU (razdelek Kozmetika in samopodoba, poglavje Kozmetična zakonodaja) jasno navaja definicijo kozmetičnega izdelka. Kot na ostalih področjih življenja, tudi tukaj obstaja meja med kozmetiko in zdravili. Podjetje, ki oglašuje izdelek, kateri je po svoji učinkovitosti blizu te meje, se mora odločiti za eno izmed teh dveh kategorij in nato upoštevati ustrezno zakonodajo. Navedbe kozmetičnih izdelkov so uzakonjene na vsaj tri načine: Prav vsak kozmetični izdelek ne ustreza vsakemu posamezniku, vsi kozmetični proizvodi pa morajo imeti tak učinek, kot ga navajajo. Osebna izbira in pa dejstvo, da je vsako telo drugačno, narekujejo potrebo po čim širši izbiri proizvodov. Evropski pravni okvir za kozmetiko in zdravila je novodoben, fleksibilen sistem, ki zagotavlja varnost potrošnikov in izpolnjuje zahteve sodobnega gospodarstva, vključno s konkurenčnim trgom. EU kozmetični zakonodajni model je mednarodno zelo cenjen in se uporablja kot vzor v drugih državah in trgovskih blokih ob uvedbi lastne kozmetične zakonodaje. Morda ste zasledili, da so francoske oblasti izdale poročilo, ki zbuja dvome o uporabi fenoksietanola v izdelkih za dojenčke (razdelek Kozmetični izdelki za nego otrok). Za vsako novo informacijo se podrobno pregleda ali je morda relevantna za uporabo sestavin v kozmetiki in, da se zagotovi posodobitev podatkov. Kakorkoli že, v tem primeru poročilo ne temelji na najnovejših podatkih in ne sledi strogim smernicam o varnosti sestavin, katere je uveljavil ZOVP. Poročilo tudi ne vpliva na že znane podatke o varnosti fenoksietanola in na njegov način uporabe v kozmetičnih izdelkih, vključno z uporabo v robčkih za nego dojenčkov in v ostalih izdelkih za otroke. Kozmetična zakonodaja (razdelek Kozmetika in samopodoba, poglavje Kozmetična zakonodaja), ki pokriva proizvodnjo kozmetičnih izdelkov dovoljuje prisotnost neizogibnih zaostankov, celo prepovedanih substanc, katerih ni možno odstraniti v procesu izdelave sestavin ali samega kozmetičnega izdelka, v primeru, da ne povzročajo tveganja in neželenih učinkov za uporabnika. Vsi proizvodi so podrobno ocenjeni (razdelek Kozmetika in samopodoba, poglavje Nadzor varnosti kozmetičnih izdelkov) s strani kvalificiranih strokovnjakov. Te ocene varnosti vključujejo in upoštevajo tudi najmanjše (Kaj se nahaja v kozmetičnih izdelkih in kakšen je pomen izrazov, ki jih srečamo v kozmetiki?-ppb ) sledi substanc za zagotavljanje varne uporabe izdelka. Glejte tudi: detekcija sledi (Kaj se nahaja v kozmetičnih izdelkih in kakšen je pomen izrazov, ki jih srečamo v kozmetiki?).


source: wikipedia

text: Okcitanščina ali langue d'oc (occitan ali lenga d'òc) je romanski jezik, ki ga govorijo v južni tretjini Francije (južno do reke Loire), katere jedro predstavlja današnja francoska regija Okcitanija, kakor tudi v nekaterih alpskih dolinah v Italiji in v Aranski dolini (Val d'Aran) v Španiji, kjer ga imenujejo aranščina. Ime jezika izhaja iz besede oc, besede za da v nasprotju z jeziki/narečji severne Francije ali langue d'oïl, ki so osnova uradni normi splošno razširjene francoščine. Okcitanski jezik je najbliže soroden katalonščini. Pogosto se zanj uporablja kar ime provansalščina po pokrajini Provansi, kjer govorijo enega od njegovih narečij, ki prehaja v galoitalsko ligurščino. Narečja Jezikoslovec Pèire Bèc razlikuje naslednje narečne skupine in pripadajoča narečja: gaskonjsko narečje severnookcitanska skupina: lemozinsko narečje, auvergnatsko narečje, vivaro-alpinsko narečje južnookcitanska skupina: provansalsko narečje, languedoško narečje Občasno se vanj uvršča tudi frankoprovansalsko narečje ali jezik (od 2010 je zanj v rabi novo ime - arpitanski jezik), ki sicer spada v skupino osmih oïlskih jezikov/narečij (severnofrancoskih, langue d'oïl), a predstavlja posebno vejo le-te (kot prehodno? narečje). Govorijo ga Frankoprovansalci v jugovzhodni Franciji, ob meji s Švico in Italijo, enako kot v italijanski dolini Aoste, Apuliji in Kalabriji ter v švicarskem kantonu Valais. Primeri Nekaj običajnih fraz v okcitanščini: Okcitanec: Occitan Zdravo: adieu Adijo: adieu (ko pozdravimo enega.); adieussiatz (ko jih pozdravimo več) Prosim: se vos plai Hvala: mercé Oprosti/te: perdon Ta: aquel (m.); aquela (ž.) Koliko stane?: quant còsta? Da: òc Ne: non Ne razumem: Compreni pas Kje je kopalnica/stranišče?: ont son los comuns? Splošna zdravica: salut! ; Govorite slovensko?: Parlatz eslovèn? Govorite angleško?: Parlatz anglés? Sklici Zunanje povezave Congrès permanent de la lenga occitana Jeziki Francije Jeziki Španije Jeziki Piemonta


Boj proti korupciji v zasebnem sektorju Okvirni sklep 2003/568/PNZ o boju proti korupciji v zasebnem sektorju Ta sklep kot kazniva dejanja opredeljuje aktivno* in pasivno korupcijo* v zasebnem sektorju. Pravne osebe* so odgovorne za kazniva dejanja. Razveljavlja Skupni ukrep 98/742/PNZ. Vključitev pojma korupcija v nacionalno kazensko pravo Zahteva se, da države EU kaznujejo naklepna dejanja v okviru poslovne dejavnosti: korupcija osebe: dejanja, s katerimi se neposredno ali posredno osebi, ki v kakršni koli vlogi upravlja ali dela za podjetje v zasebnem sektorju, obljublja, ponuja ali daje kakršno koli nedovoljeno korist zanjo ali za kogar koli drugega, da bi ta določeno dejanje izvedla ali ga ne bi izvedla in bi s tem kršila svoje dolžnosti*; zahtevanje nedovoljene koristi: ravnanja osebe, ki v kakršni koli vlogi upravlja ali dela za podjetje v zasebnem sektorju, neposredno ali posredno zase ali za kogar koli drugega zahteva ali sprejme katero koli nedovoljeno korist ali sprejme obljubo za tako korist, zato da bi izvedla določeno dejanje ali da tega dejanja ne bi izvedla in bi s tem kršila svoje dolžnosti. Prej navedeno velja za poslovne dejavnosti profitnih in neprofitnih podjetij. Države EU so ob sprejetju lahko omejile veljavnost za tako ravnanje, ki vključuje ali bi lahko vključevalo izkrivljanje konkurence v zvezi z nabavo blaga ali gospodarskih storitev. Omejitev ni več veljavna. Omejitve so veljale pet let od 22. julija 2005. Države EU so morale Svetu ob sprejetju tega sklepa v izjavi sporočiti, kako bodo ravnale. Svet je moral pred 22. julijem 2010 pregledati izjave držav EU v zvezi z omejitvami. Odgovornost pravnih in fizičnih oseb Cilj tega sklepa je zagotoviti, da so odgovorne ne samo fizične osebe, kot so zaposleni, ampak tudi pravne osebe, kot so podjetja. Države EU morajo v zvezi z odgovornostjo fizičnih oseb zagotoviti, da se navedena dejanja kaznujejo z najvišjo kaznijo najmanj enega do treh let zapora. Če se na primer v državi EU kaznivo dejanje kaznuje z najvišjo kaznijo do enega leta zapora in v drugi do dveh let zapora, je v obeh primerih izpolnjeno merilo, ki ga določa okvirni sklep. Države EU lahko uveljavijo tudi višje pragove za najdaljše trajanje zaporne kazni. Pravica do opravljanja poslovne dejavnosti se začasno prekine. Tudi napeljevanje k storitvi enega od prej navedenih dejanj ali pomoč ali prikrivanje takega dejanja je treba kaznovati kot kaznivo dejanje. Pravne osebe so lahko odgovorne za kazniva dejanja, ki vključujejo korupcijo, če jih je v njihovo korist zagrešila oseba, ki deluje bodisi individualno bodisi kot del organa pravne osebe in ima vodilno vlogo znotraj pravne osebe na podlagi: pooblastila za zastopanje pravne osebe, pristojnosti za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe, pristojnosti za izvajanje nadzora znotraj pravne osebe. Kazni za pravne osebe lahko vključujejo kazenske ali nekazenske denarne kazni. Države EU lahko poleg tega kot sankcije določijo izključitev od upravičenja do državne podpore ali pomoči, začasno ali trajno prepoved opravljanja poslovnih dejavnosti itd. Vsaka država EU ima sodno pristojnost, če je bilo kaznivo dejanje storjeno: na njenem ozemlju, s strani njenega državljana, v korist pravne osebe, ki ima svoj sedež na ozemlju te države EU. Sklep se uporablja za Gibraltar. Na ta sklep je vplivala sodba Sodišča Evropske unije v zadevi C-176/03 v zvezi z razdelitvijo pristojnosti v kazenskih zadevah med Evropsko komisijo in Svetom. Države EU so morale sprejeti vse potrebne ukrepe za uskladitev z določbami tega okvirnega sklepa do 22. julija 2005. Korupcija (Evropska komisija). Aktivna korupcija: dajanje podkupnin osebi z namenom, da bi ta oseba nezakonito storila dejanje pri opravljanju svojih dolžnosti. Pasivna korupcija: sprejemanje podkupnin. Pravne osebe: kateri koli subjekt s takšnim statusom po veljavnem nacionalnem pravu države, razen državnih ali drugih javnih organov, ki izvršujejo javna pooblastila, in mednarodnih javnih organizacij. Kršitev dolžnosti: presoja se skladno z nacionalnim pravom države. Koncept kršitve dolžnosti v nacionalnem pravu države zajema vsako nelojalno vedenje, ki pomeni kršitev naloge, določene v statutu, ali kršitev poklicnih predpisov. Okvirni sklep Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (UL L 192, 31.7.2003, str. 54–56). Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za uskladitev z Okvirnim sklepom Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju (COM(2019) 355 final z dne 26. julija 2019). Zadnja posodobitev 18.02.2020


text: Ali bo rekla DA? - #to sem jaz Ali bo rekla DA? DeeJay::tsj ObjavaNapisal DeeJay::tsj » 12 Jul 2001 23:22 Imam majčken problemček. Zaljubil sem se v punco, ki jo poznam že 2 leti. Že dalj časa mi je všeč. Včeraj sva šla v kino (KOLOSEJ ma je to dobr kino) sva gledala DRAKULo Fajn film obema je bil všeč men še posebi, k sm meu tak dobr spremstvo. Po kinu je sva šla domov (ona k seb, jz pa k seb) Po tem sem ji napisal SMS po mobiteli in sm ji kr direktno povedu da jo mam rad. Danes sva se še slišala po telefonu in ni nič omenjala SMSja. Zanima me a se spodobi da jo vprašam če bi hodila z mano po SMS ali po telefonu al je najbolš da sva skupi k jo uprašam? Pa kaj nj nardim če bo rekla NE? Re: Ali bo rekla DA? ObjavaNapisal odgovor prof.soc.ped.::tsj » 13 Jul 2001 12:44 Če dekle že dobro poznaš in bi želel z njo preživeti več časa, je dobro, da jo povprašaš o njenem mnenju. Seveda je to najbolje storiti osebno, kar pomeni, da se z njo nekje srečaš, preživita nekaj časa skupaj. Mogoče je dobro, da nisi preveč direkten z vprašanjem, ampak spregovoriš o svojih občutkih do nje... in ko boš začutil, da je primeren trenutek, jo vprašaj. Tvoj strah pred zavrnitvijo zlahka razumem, kjati za večino ljudi je takšno dejanje precej pogumno. Saj s tem, ko se "izpostaviš", odkriješ delček svoje zasebnosti nekomu drugemu, tvegaš zavrnitev, ki zelo boli ali pa tudi sprejem, ki ti bo pričaral veliko ugodja. Možnosti zavrnitve ali sprejema so vedno enake. Pri tem ti svetujem, da najprej sam premisliš, koliko si želiš biti s tem dekletom, kaj ti pomeni in poskusi se spomniti njenega vedenja, ko sta bila skupaj. Morda ti je že naklonila malo simpatije in tudi sama podobno čuti kot ti. Če boš našel kakšne namige, ti bo verjetno lažje narediti prvi korak. banana::tsj ObjavaNapisal banana::tsj » 17 Jul 2001 11:32 ves kak je...lahk da ona gleda na tebe sam kt prjatla in zato ni omenjala unga sms-a....mozno pa je, da ji je bilo samo nerodno... vseen ...go for it... sam definitivno OSEBNo in ne prek teh neumnih smsov al pa telefona.. bod moski! )) mah sej....v najslabsem primeru...lahko rece.."jst te mam tud rada - ampak sam kt prjatla".. na to mors racunat...in ce se to zgodi...da ne bo slucajno deklica potem (kot se pri tipih rado zgodi) postala iz objekta pozelenja degradirana v vrsto zivali ki ponavadi domuje v kakem hlevu na kmetiji.... Drgac pa...probat ni greh,a ne? Velik srece! *-*::tsj ObjavaNapisal *-*::tsj » 26 Jul 2001 21:45 vsaka punca ima raje, da jo fant vpraša osebno. Tudi če reče ne-prijatelja bosta še vedno... Nič ne moraš izgubiti, le pridobiš lahko...