Buhteljni | moosings By alcessa Polnozrnati, seveda. Z jabolčno mezgo (Apfelkraut). Kar fajn šejevski so. This entry was posted on Saturday, March 21st, 2015 at 17:23 and posted in HUNGRY?. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. « Let me share a secret 14 responses to “Buhteljni” Techka March 22nd, 2015 at 20:50 mmmm, njami! 🙂 In recept? Al so “navadni”, samo da je namesto bele moke, polnozrnata? alcessa March 22nd, 2015 at 21:56 Kar navadni so, ja. Samo preverjala sem, kaj se zgodi s polnozrnato moko, ki jo imam raje, pa je kar v redu. Irena March 23rd, 2015 at 11:03 Šejevski? Razloži, prosim. Pa spet kapo dol, no, jaz ne vem, od kod vam vsem ti darovi pečenja in kuhanja in nevemšečegavsene. Se skušam zgledovati, a ne gre. alcessa March 23rd, 2015 at 11:33 Nič takega: enega imaš v roki, pa se že po drugem zgleduješ, ker bi še, predvsem zaradi jabolčne mezge (Poznaš Sirop de Liège? nekaj takega je, ampak samo iz jabolk). Če bi zdajle imela malce več časa, bi te z veseljem razsvetlila o tem, kako se jaz pretvarjam, da sem neverjetna pekarka 🙂 in strašna kuharica. Najbrž bom enkrat res kakšno rekla na to temo, konec koncev je včasih spodobno biti iskrena 🙂 Naj izdam samo toliko: kuham samo stvari, za katere rabim 10-30 minut dela in sicer vsak dan, ker dragi pride na kosilo (tako se torej vsake kvatre najde nekaj za pofotkat in objavit), pečem pa samo malo število zadev iz preverjenih receptov. To je vse. Do zapisa o tem pa: sekiro v kot! 🙂 janazf March 27th, 2015 at 21:21 uau, super! jaz imam še ene neporavnane račune z buhtlji, mi še niso uspeli takšni, kot bi hotela ... alcessa March 27th, 2015 at 21:44 Jaz jih moram naslednjič narediti manjše ... Pa pozneje sem se spomnila, da sem najmanj enkrat vmes pozabila premesiti testo 😆 Glicinija May 2nd, 2015 at 09:13 Kaj pa polnozrnati orehovi buhteljni, bi bili jedljivi? Pri nas sicer delamo orehove (in marmeladne) z belo moko. Polnozrnata moka mi v sladicah paše samo v izjemnih primerih (medenjaki): To sem spoznala, ko so mi ponudili polnozrnato palačinko in sem morala nanjo namazati za dva prsta marmelade, da sem si popravila okus. Polnozrnati kruh sicer obožujem. alcessa May 2nd, 2015 at 11:28 Ne vem: pri teh stvareh je najbolje zadevo preskusiti in se odločiti – pa upoštevati je treba, da se okus za moko (lahko) spreminja: jaz bele pšenične moke po vseh teh letih ne maram več in polnozrnate palačinke obožujem, vendar jih jem s solato, sirom in šampinjoni 🙂 (nisem zelo marmeladna). Kar se tudi splača, je poskusiti okus polnozrnate pirine, ržene, riževe ali ajdove moke: pa ne v imenu preseravanja, temveč izključno za vsak slučaj, če odkriješ moko, ki se ti zdi primerna za sladico. Tako moja filozofija: sladice nam vsekakor morajo polepšati dan, če nam izboljšajo zdravje, OK, vendar to ni razlog, da bi jedli take, ki nam niso všeč. Ne da? janazf May 4th, 2015 at 11:42 “sladice nam vsekakor morajo polepšati dan, če nam izboljšajo zdravje, OK, vendar to ni razlog, da bi jedli take, ki nam niso všeč.” +milijon!!! 🙂 (in seveda ni dobro, da v času malice visim na tvojem blogu...) alcessa May 4th, 2015 at 12:28 Za trenutek odložimo delo in si predstavljajmo, da je naše telo kompliciran računovodski sistem – splača se, obljubim 🙂 -> 100 g polnozrnatih buhteljnov prinese, po prostem izmisleku, 63 pozitivnih točk za zdravje. -> 100 g čokolade nam v primerjavi da, recimo, 23 pozitivnih točk za zdravje (zaradi kakava, negativni vpliv imajo industrijski dodatki in mogoče tudi preobilica maščobe) -> naše telo čokolado vidi, zavoha, poje, najbolje ne v enem kosu, in je zaradi čokolade vsakokrat srečno, kar nam pod črto prinese ... 40? pozitivnih točk za zdravje? 😀 (čokolado sem dala noter, ker je tipičen primer, ne, ker bi bila taka fenica) Glicinija May 4th, 2015 at 01:49 Se strinjam, to razsvetljenje sem doživela z medenjaki, ki so za moj okus najboljši le iz pirine moke. Mimogrede, navdušena sem nad zapisom Smisel Velenja, ampak ga na tistem mestu ni mogoče komentirati. Bravo! alcessa May 4th, 2015 at 08:26 Oh. 😳 Hvala. Komentiranje sem morala za starejše zapise deaktivirati, zaradi spemerjev. Če sva že pri tem: fajn blog! Ko bo čas in objavljenih zapisov vreden navdih, pridem pokomentirat 🙂 Glicinija May 4th, 2015 at 11:33 Se že veselim! Poročam, če mi uspe s polnozrnatimi buhteljni. Vpišite “jedljiv” za užiten falus | Glicinija May 5th, 2015 at 00:25 [...] šoka v katerem se nahajam, je neizmerljiva. V želji komentirati zapis o polnozrnatih buhteljnih mi je najprej na misel prišel pridevnik “jedljiv”, saj z nekoliko pravilnejšim [...]


source: CulturaX

text: Odpiramo vrata tujine: Gospodarstvo v Peruju (2/5) - Svet kapitala Čas branja: 13:10 min. Gospodarske panoge Peruja Perujsko gospodarstvo je nastajajoče socialno tržno gospodarstvo, za katerega je značilna visoka raven zunanje trgovine in gospodarstvo z višjim srednjim dohodkom, kot ga je razvrstila Svetovna banka. Peru ima 27. največje gospodarstvo na svetu po skupnem BDP in trenutno doživlja visok indeks človekovega razvoja. Gospodarstvo je izjemno raznoliko in ima številne potenciale; bogata nahajališča naravnih virov, velik kmetijski potencial, dobra ribolovna območja, tradicionalno tekstilno industrijo ter ogromno turističnih zmogljivosti. Je druga največja ribolovna velesila na svetu ter po rudnem bogastvu najbogatejša andska država. V zadnjem obdobju pa je Peru postal tudi eden vodilnih igralcev na trgu ekološke hrane; predvsem kave in banan. Peru je država s srednjimi dohodki, ki se sooča s številnimi podobnimi težavami, kot jih imajo države z nizkimi dohodki, brez upravičenosti do pomoči. Peru je član ključnih mednarodnih organizacij, vključno z Združenimi narodi, Organizacijo ameriških držav, APEC in Svetovno banko. Njegovo gospodarstvo poganjajo storitve, ki predstavljajo 53,2 odstotka njegovega BDP, sledijo industrija s 26,2 odstotka in kmetijstvo z 8,7 odstotka. Peru ima od leta 2007 pozitivno trgovinsko bilanco v višini 8,9 milijarde USD. Kar 45 odstotkov Perujcev meni, da je njihova država bolj kapitalistična kot socialistična, le 24 odstotkov pa jih pravi, da je bolj socialistična kot kapitalistična. Južni Peru je edina regija, kjer večina prebivalcev (57 odstotkov) meni, da so bolj socialistična kot kapitalistična država. Zaradi močne gospodarske rasti in uspešnosti Peruja se je stopnja revščine od leta 2002 znižala za 23 odstotkov. Leta 2019 je državni dolg Peruja znašal okoli 53,29 milijarde ameriških dolarjev. Stopnja rasti BDP v Peruju je v povprečju znašala 1,26 odstotka od leta 2002 do leta 2020, v tretjem četrtletju leta 2020 je dosegla najvišjo vrednost 32,50 odstotka in v drugem četrtletju leta 2020 rekordno nizko vrednost -26,80 odstotka. Ocena gospodarske svobode Peruja je 67,7, zaradi česar je njegovo gospodarstvo 50. najbolj svobodno v indeksu 2021. Njegova skupna ocena se je zmanjšala za 0,2 točke, predvsem zaradi upadanja sodne učinkovitosti. Država je leta 2012 spadala med eno najhitreje rastočih gospodarstev na svetu z 6,3-odstotno rastjo BDP. Gospodarstvo naj bi se v tem letu povečalo za 9,3 odstotka, kar je bil odmik od pandemije covida-19 v Peruju. Državni BDP je v zadnjem desetletju v razcvetu in se je zaradi gospodarske rasti in hitre širitve potrojil. Kljub temu da je v zadnjih nekaj letih stopnja rasti BDP-ja upadla zaradi padca cen kovin, kar je prizadelo izvoz, ima država še vedno eno najvišjih stopenj rasti BDP v Latinski Ameriki in na svetu. Čeprav ima večina Perujcev koristi od stalne rasti in se je stopnja revščine znižala na približno 24 odstotkov, neenakost ostaja. BDP je v letu 2019 znašal 226,8 milijarde USD. Trenutno skupni BDP Peruja znaša 458,389 milijarde USD, njegovo gospodarstvo pa vodijo industrije, kot so rudarstvo, predelovalna industrija, ribištvo in turizem. Leta 2019 je bil delež kmetijstva v bruto domačem proizvodu 6,75-odstoten, industrija je prispevala približno 30,58 odstotka, storitveni sektor pa približno 54,37 odstotka. Največje industrije so rudarska, ribiška in turistična industrija. Peru spada med vodilne na svetu v proizvodnji svinca, bakra, zlata in cinka, katere država izvaža v velikih količinah. Ribiška industrija zagotavlja 10 odstotkov svetovne porabe rib. Glavne proizvodne dejavnosti so tekstil, potrošniško blago, predelava hrane in ribji izdelki. Čeprav je perujska vlada poskušala razpršiti industrijsko proizvodnjo, se glavne industrije nahajajo v širšem območju Lime. Zlato, srebro, baker, cink, svinec in železo najdemo po vsej državi, obstajajo pa tudi zaloge nafte in zemeljskega plina. Gospodarska rast je večinoma odvisna od izvoza mineralnih surovin (predvsem zlata, bakra in cinka), tekstila, kmetijskih proizvodov (vrtnin in sadja), ribje moke, storitev in energetskih projektov, kar pomeni občutljivost na nihanje cen na svetovnem trgu. Pregled gospodarskih gibanj v Peruju Izvoz je znašal 13,7 milijarde USD; uvoz pa 7,5 milijarde dolarjev. Presežek v trgovini z blagom in storitvami v ZDA s Perujem je leta 2019 znašal 6,2 milijarde USD. Peru je trenutno naš 35. največji trgovinski partner z blagom s skupno 15,8 milijarde USD v skupni (dvosmerni) trgovini z blagom v letu 2019. Izvoz: Glavni izvoz Peruja so baker, zlato, cink, tekstil, kemikalije, farmacevtski izdelki, stroji, storitve in ribje moke. Glavni trgovinski partnerji države so ZDA, Kitajska, Brazilija, Evropska unija in Čile. Leta 2019 je Peru največ izvažal rudo, žlindro in pepel, ki so dosegli vrednost 16,58 milijard ameriških dolarjev. Sledili so biseri, dragi ali poldragi kamni v izvoženi vrednosti 7,15 milijard ameriških dolarjev. Istega leta je izvoz kave, čaja, mete in začimb znašal 786 milijonov ameriških dolarjev. Pomembni izvozni izdelki vključujejo ribjo moko, sladkor, kavo in bombaž. Peru uvaža velike količine živilskih proizvodov, zlasti pšenice, soje, koruze in drugih osnovnih živil. Uvoz: Uvoz Najboljši uvoz Peruja je Rafinirana nafta (3,05 milijarde USD), Nafta (2,05 milijarde USD), Avtomobili (1,45 milijarde USD), Radiodifuzijska oprema (1,23 milijarde USD) in dostavni tovornjaki (1,01 milijarde USD), ki se uvažajo predvsem iz Kitajske (9,61 milijarde USD), Združene države (8,9 milijarde dolarjev), Brazilija (2,25 milijarde dolarjev), Čile (1,79 milijarde dolarjev) in Mehika (1,66 milijarde dolarjev). Glavni izdelki, ki se uvažajo v Peru, so nafta/naftni derivati, kemikalije, plastika, stroji, pšenica, koruza, sojini izdelki, vozila, televizorji, prednji nakladalci, telekomunikacijska oprema in telefoni, papir, bombaž in zdravila. Zanimivosti: poslovno sodelovanje med Perujem in Slovenijo Primerjava med gospodarstvom Slovenije in Peruja je dostopna na povezavi. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je leta 2007 prejel akreditivna pisma veleposlanika Peruja Carlosa Higuerasa - Ramosa. Slovenski predsednik dr. Drnovšek je takrat izrazil zadovoljstvo nad razvojem odnosov med državama in nad pozitivnimi gibanji gospodarskega razvoja v Peruju. Izrazil je tudi prepričanje v velike možnosti za sodelovanje na področju gospodarstva, pa tudi na področju turizma, kulture in raziskovanja bogate perujske zgodovinske dediščine. Veleposlanik Carlos Higueras-Ramos je opozoril na pričakovanja Peruja, da bo med slovenskim predsedovanjem EU dal dodaten zagon razvoju odnosov med Perujem in EU na vseh področjih. EU je bila njegova država zelo pomembna trgovinska partnerica. Perujski veleposlanik Carlos Higueras - Ramos je ponovno dal povabilo predsedniku Drnovšku, da obišče Peru. Slovenija v Peruju Slovenija trenutno nima veleposlaništva ali konzulata v Peruju. Peru in Slovenija v tujini Perujski konzulat je eno izmed 103 tujih predstavništev v Sloveniji in eno od 78 tujih predstavništev v Ljubljani . Več si oglejte na strani EmbassyPages Slovenije. Perujski konzulat v Ljubljani je eno izmed 237 perujskih diplomatsko - konzularnih predstavništev v tujini. Več si oglejte na straneh veleposlaništva v Peruju. Vir: embassypages.com Izobraževanje: Izobraževanje se začne z vstopom v osnovno šolo pri šestih letih. Ta traja šest let in je razdeljena na tri cikle po dva razreda. Sledi izobraževanje na petletnih srednjih šolah. Višjo izobrazbo predstavljajo tehniške fakultete, tako javne, kot zasebne. Višješolsko izobraževanje obsega tri in v nekaterih primerih štiri letnike, ob zaključku pa pridobijo naziv »tehničnega strokovnjaka«. Visokošolsko izobraževanje ima že dolgo zgodovino, saj začetki segajo v leto 1551, ko je bila s kraljevim odlokom ustanovljena Universidad Nacional Mayor de San Marcos. Večina univerz se nahaja v Limi, kjer so tudi najkvalitetnejše. Izobraževanje v Peruju je obvezno od 6. do 16. leta. Študijsko leto traja od aprila do decembra 38 šolskih tednov vsako leto. V srednjih šolah vsak teden vključuje 36 razredov. V skladu z ustavo Peruja je izobraževanje v javnih šolah za začetno, osnovno in srednjo stopnjo obvezno in brezplačno. Na javnih univerzah je brezplačno tudi za študente, ki ne morejo plačati šolnine in imajo ustrezne akademske dosežke. Peru ima 8 univerz na lestvici Times Higher Education World University. Najvišje uvrščena univerza v Peruju je Universidad Peruana Cayetano Heredia, ki se uvršča na mesta 601–800 na svetu. Peru je postal ena izmed najbolj priljubljenih študijskih destinacij v Latinski Ameriki, ki vsako leto privabi na tisoče mednarodnih študentov. V rednem študijskem letu je delo omejeno na največ 20 ur na teden. Najboljši univerzi: Pontificia Universidad Católica del Perú, najstarejša in najbolj prestižna privatna univerza, ki je najbolj cenjena med perujskimi univerzami. Universidad Nacional Mayor de San Marcos (UNMSM), spoštovana in najpomembnejša univerza v Peruju, z 20 fakultetami, ki pokrivajo 6 akademskih področij. Delo: Vse težje je pridobiti dovoljenje za bivanje in delo ter najti službo brez prave delovne vize. Lahko se zgodi, da nekatere službe poučevanja angleščine v jezikovnih šolah sicer ne zahtevajo, a je to nezakonito. Občasno šole oglašujejo potrebe po učiteljih, a večinoma se službo najde preko informacij, ki gredo od ust do ust. Šole pričakujejo da je angleščina vaš materni jezik, plače pa so slabe. Če imate dokazila o kvalificiranosti za poučevanje, toliko bolje. Ameriške in britanske šole v Limi včasih najamejo učitelje matematike, biologije in drugih predmetov, vendar morate za to zaprositi vnaprej. Plačajo precej bolje kot jezikovne šole in vam mogoče pomagajo pridobiti delovno vizo, če želite ostati. Perujsko gospodarstvo je eno najhitreje rastočih v Latinski Ameriki, delodajalci pa zaposlujejo in iščejo v večini delovnih sektorjev: Programerji programske opreme; Zdravstveni pomočniki; Gradbeni inženirji; Znanstveniki za prehrano; Biomedicinski inženirji; Statistični analitiki ter Strokovnjaki za kibernetsko varnost. Nekaj pravnega ozadja pri iskanju zaposlitve v Peruju: Čeprav ste morda (visoko) usposobljeni na svojem področju in govorite špansko, zaposlitve ne bo enostavno najti. Tudi predpisi o zaposlovanju tujcev so v Peruju precej strogi. V perujskih podjetji je težko najti delo, zato se bodo tujci morda lažje zaposlili v enem od številnih mednarodnih podjetij, ki imajo podružnice v Limi. Nekateri organizirajo premestitev s svojih že obstoječih delovnih mest v svoji domovini. Lahko pa se poskusite prijaviti neposredno v pisarnah podjetij v Peruju. Najbolje plačani so strokovnjaki za finančne storitve, ki prejmejo 120.000 USD letno. Zanimivo - najnižje plačani pa so strokovnjaki za IT in za razvoj programske opreme ,z 31.000 USD plače. Kakšne so zahteve za pridobitev delovnega vizuma v Peruju? Potni list, ki je veljaven najmanj šest mesecev po prihodu zaposlenega v Peru. Kopije sprednje in zadnje strani potnega lista. Dve kopiji izpolnjene vloge za izdajo vizuma. Podpisano spremno pismo, ki pojasnjuje namen potovanja v Peru. Čeprav je dejanska vloga za delovni vizum v bistvu preprost in enostaven postopek, je to, vsaj če poznate perujsko birokracijo, le zadnji korak.


source: fineweb

text: Apsidnica Apsídnica ali apsídna čŕta je v astrodinamiki namišljena daljica, ki jo določa vektor izsrednosti tira nebesnega telesa. Strogo je določena za eliptične, parabolične in hiperbolične tire. Za eliptične tire predstavlja premico med apsidnima točkama, periapsido in apoapsido. Imenuje se tudi velika os. Za parabolične in hiperbolične tire pa predstavlja daljico med periapsido in goriščem. Obseg tira pri Zemlji je 939.200.000 kilometrov, dolžina velike osi elipse znaša 299 milijonov kilometrov, manjša os pa je samo za 42.000 kilometrov krajša. Apsidnica je povezovalna črta v ravnini ekliptike med prisončjem, ki je Soncu najbližja točka na Zemljini poti, ter med odsončjem, ki leži najdlje od Sonca glede na Zemljino pot. Sonce se sicer nahaja na apsidnici, a ne točno na njeni sredini. Oddaljenost Sonca od središča apsidnice, znaša 2.504.000 kilometrov. Elipsa Zemljinega tira je precej podobna krožnici, saj je njena izsrednost z vrednostjo 0,0167491 majhna.


text: Ta vikend je Hans Peter Steinacher, ki je del ekipe Red Bull v seriji Extreme Sailing, padel s krova. Ekipa Red Bull je vodila v sedmem delu serije v Nici, ko se je Steinacher zapletel v vrv. Z ujetim gležnjem je izgubil ravnotežje, se zaletel v krmilo in si poškodoval glavo. Nato ga je vleklo vzdolž čolna, preden je ekipi uspelo zaustaviti plovilo. Steinacherja so takoj odpeljali v bolnišnico, kjer je na srečo prejel le nekaj šivov. Roman Hagara, kapitan ekipe, v video posnetku pojasnjuje, kaj se je zgodilo ... Ekipa Red Bull je trenutno na petem mestu v skupnem seštevku. Trenutno vodi francoska ekipa Groupe Edmond de Rothschild, ki si zaradi podpore domače publike obeta zmago. Hočeš več?


text: ZIMSKO VESELJE NA SNEGU – Vrtec Ljutomer Avtor skrbnik / 29. decembra, 2014 ZIMSKO VESELJE NA SNEGU! V ponedeljek po božičnih praznikih, nas je dopoldne v vrtcu razveseljeval sneg. Uživali smo neizmerno, saj je bilo snega veliko in smo se lahko sankali, izdelovali snežne skulpture, angelčke in še kaj. Ob prihodu v igralnico pa nas je ogrel topel čaj. Bilo nam je lepo.


text: Objavljeno dne 14 junija, 2021 napisal Urednik Pripomočki, ki sem jih kupila v trgovini so nama prišli še kako prav in sem bila zelo vesela, da sva jih imeli. Stare grabljice so bile že za v smeti, zalivalnik pa je imel že luknjo. Ko sva končale z delom, sva ponosno pogledali vrt in komaj čakali, da bodo semena vzklila in obrodila.


text: Vaščani pod Nanosom želijo ohraniti vodne vire, občina pri priključitvi na javni vodovod ne bo vztrajala - Primorske novice Vaščani pod Nanosom želijo ohraniti vodne vire, občina pri priključitvi na javni vodovod ne bo vztrajala Srednja Primorska 09. 09. 2021, 06.00 , posodobljeno: 10. 09. 2021, 16.44 Potem ko je že kazalo, da bo postojnska občina zaradi pravnih zapletov mimo volje krajanov tudi vasi Malo in Veliko Ubeljsko, ki se že desetletja oskrbujeta iz nanoških virov iz lastnega, vaškega vodovoda, priključila na javni vodovodov, je župan po zadnjem sestanku s krajani naredil korak nazaj. In obljubil, da bodo skupaj našli rešitev za ureditev mikrofiltracije in zagotovitev zdravstveno neoporečne vode. Krajani so na sestanku z županom ponovili, da želijo še naprej piti nanoško vodo. Foto: Veronika Rupnik Ženko VELIKO UBELJSKO Vasi pod Nanosom se že desetletja oskrbujejo iz nanoških virov, svoj lasten vodovod so vaščani v 60-ih letih prejšnjega stoletja zgradili sami in ga skozi leta tudi vzdrževali in obnavljali. Toda medtem ko so na Razdrtem, kjer se prav tako oskrbujejo iz nanoških virov, ob pomoči občine že pred leti poskrbeli za ustrezno pripravo vode, se je na Malem in Velikem Ubeljskem, kjer se iz vaškega vodovoda oskrbuje približno 60 gospodinjstev, nekoliko zapletlo - pri denarju in pri pravnih ovirah. Voda občasno zdravstveno neustrezna Zdravstvena inšpekcija je namreč že pred časom ugotovila, da voda zdaj v določenih pogojih ni skladna s pravilnikom o pitni vodi glede mikrobioloških parametrov in je občasno tudi zdravstveno neustrezna ter z odločbo naložila ureditev stanja. Lahko bi bili tudi rezerva Na Ubeljskem so opozorili tudi na veliko ranljivost vodnega vira Malni, ki je glavni vodni vir za oskrbo občin Postojna in Pivka in za katerega zdaj ne obstaja ustrezen enakovredni rezervni vodni vir. Bi pa lahko v primeru potrebe kot rezervni vir vsaj za del občine služili prav nanoški viri. Krajani so zato ob pomoči strokovnjakov in občine pripravili projekt in tudi že vložili vlogo za pridobitev gradbenega dovoljenja. Projekt, ki je ocenjen na približno 300.000 evrov in bi ga krajani delno sofinancirali sami, predvideva izgradnjo vodohrana, jaškov, vodomerov, zamenjavo azbestnih cevovodov, povezavo obeh vaških sistemov (Malo in Velko Ubeljsko), kar bi omogočilo skupno pripravo surove vode, in nadgradnjo vodarne še z ureditvijo mikrofiltracije ter znižalo stroške upravljanja. Zdaj namreč prihaja do motnosti, zaradi česar ni možno zagotavljati učinkovite dezinfekcije pitne vode, saj tudi že vgrajena uv-žarnica ne more opraviti svoje funkcije. Dilema – javni ali zasebni A se je zapletlo, saj v postopku postojnska občina, na veliko presenečenje krajanov, krajevni skupnosti kot investitorki nato ni podelila služnosti na parcelah, ki so javno dobro. Kot je krajanom na torkovem sestanku, namenjenem prav iskanju rešitev, razložil župan Igor Marentič, je razlog za zavrnitev pravni. "Občina služnosti ne more podeliti krajevni skupnosti, ki je njen ožji del, saj bi s tem služnost dejansko podelila sama sebi, kar pa ni mogoče." Lahko pa bi jo, vendar odplačno, podelila krajanom kot fizičnim osebam, v imenu katerih bi dela vodila krajevna skupnost. Poleg tega občina ne more vlagati v zasebni vodovod, kjer se izvaja lastna oskrba – kot takšen pa je v občinskem odloku opredeljen tudi vodovod na Ubeljskem - razen pod določenimi pogoji, med katerimi je ključen ta, da mora biti sofinanciranje zasebnega vodovoda cenejše od izgradnje javnega. Gre tudi za strateško vprašanje Na občini so zato sprva predlagali, da bi obe vasi z dograditvijo cevovoda do vasi Brezje priključili na javni vodovod, kar pa je pri krajanih Ubeljskega naletelo na veliko nasprotovanje. Kot je poudaril predstavnik krajevne skupnosti Boštjan Stegel, so namreč prepričani, da bi bila opustitev nanoških virov, ki so sicer vir kakovostne vode, brez onesnaževalcev v zaledju, strateška napaka, tudi v luči podnebnih sprememb, zaradi katerih bo voda vse večja in vse dražja dobrina. Poleg tega so že doslej v urejanje infrastrukture in vodarno vložili že približno 80.000 evrov (lastnih in občinskih sofinancerskih) in 20.000 v pripravo dokumentacije. "Zakaj bi vodne vire, ki so nam dobro služili več kot 60 let, opuščali, ko pa se lahko še naprej oskrbujemo iz njih s kakovostno vodo, brez klora. V vasi Brezje, kjer naj bi nas priključili na javni vodovod pa že danes ni poskrbljeno za požarno vodo, kaj šele v primeru priključitve še dveh vasi, kar bi zahtevalo izgradnjo novega rezervoarja. Ta rešitev ne pije vode in je tudi finančno dražja," je opozoril Stegel. Podžupan Andrej Poljšak je predlagal ustanovitev mešane komisije, ki bi pregledali vso dokumentacijo in na tej osnovi našla rešitev, "saj ni nikomur v interesu, da bi te vodne vire opustili". Župan je srečanje napovedal za prihodnji teden. Preučili bodo tudi možnost, da bi bil ubeljški vodovod odslej opredeljen kot javni vodovod in vse s tem povezane posledice.


Zaradi stavke bo letalski prevoznik Ryanair preklical več kot 600 poletov


text: Informacije javnega značaja | LUI Na tem mestu Ljubljanski univerzitetni inkubator d.o.o. objavlja informacije skladno z Zakonom o dostopu do informacij javnega značaja ZDIJZ (Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno besedilo, 117/06 – ZDavP-2, 23/14, 50/14, 19/15 – odl. US, 102/15 in 7/18). LJUBLJANSKI UNIVERZITETNI INKUBATOR, d.o.o. (skrajšano ime: LUI, d.o.o.) Matična številka: 1969960000 Davčna številka: SI 96518138 TRR: SI56 0201 0025 4450 754 pri NLB d.d. Datum vpisa subjekta v sodni register 16.06.2004; Vložna številka: 13992400 Družbo zastopa direktor Jakob Gajšek Informacije o pooblaščencu za skladnost poslovanja in integriteto Družba nima pooblaščenca za skladnost poslovanja in integriteto. Pisne zahteve za dostop do informacij javnega značaja sprejemamo na Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled.. Upoštevali bomo le popolne zahteve, ki bodo skladne z določili Zakona o dostopu do informacij javnega značaja.


source: wikipedia

text: Harmónični oscilátor je fizikalni sistem, ki niha okrog svoje ravnovesne lege tako, da nanj deluje sila, ki je premo sorazmerna odmiku od ravnovesne lege, in je usmerjena proti ravnovesni legi. Enakovredna formulacija je, da je potencialna energija sistema sorazmerna s kvadratom odmika od ravnovesne lege. Navadno z izrazom označujemo kvantnomehanski sistem, v klasični mehaniki pa mu ustreza nihalo. Glej tudi kvantni harmonični oscilator Kvantna mehanika Nihanje in valovanje


text: 1360. je sedmo desetletje v 14. stoletju med letoma 1360 in 1369. D-01360.


text: 1240. je peto desetletje v 13. stoletju med letoma 1240 in 1249. D-01240.


bunker in stara elektrarna Bunker je neprofitni zavod za izvedbo in organizacijo kulturnih prireditev. Zavod Bunker producira in predstavlja sodobne uprizoritvene gledališke in plesne predstave, organizira različne delavnice in druge izobraževalne programe s poudarkom na kulturno-umetnostni vzgoji, sodeluje v številnih mednarodnih projektih, organizira mednarodne forume in pogovorne večere ter oblikuje enega najvidnejših mednarodnih festivalov sodobne uprizoritvene umetnosti Mladi levi. Od leta 2004 upravlja in programsko vodi inspirativni prostor Stare mestne elektrarne – Elektra Ljubljana. Stara mestna elektrarna – Elektro Ljubljana je prostor sodobne uprizoritvene umetnosti, kjer potekajo vaje, izobraževanja, raziskovalni procesi ter priprava in izvedba sodobnih gledaliških in plesnih predstav. Program elektrarne je prerez najboljših tujih uprizoritev, ki jih v elektrarno prinašajo mednarodni festivali, in odličnih domačih ustvarjalcev. Elektrarnin programski profil vključuje širok spekter sodobnih scenskih umetnosti, od performansa do (post)dramskega gledališča, od prostorskih intervencij do predavanj. Rdeča nit vseh dogodkov v Stari elektrarni je želja po raziskovanju in premikanju meja estetskega in pričakovanega ter želja po angažiranosti v lokalnem in globalnem okolju.


text: Tri hitre pričeske, ko imajo lasje slab dan | Mična Kadar nimate sveže opranih las, niti časa, da bi se jim bolj posvetili, si ustvarite eno od teh pričesk. 19.11.2015 ob 7:30 Vsaka ženska ima občasno takšna jutra: lasje nočejo sodelovati, vi pa nimate časa za pravo urejanje. Takrat je lase najbolje speti. A čopa ste najbrž že naveličani, zato je čas, da preizkusite nove stile. Blogerka Lepa afna priporoča visoko speto figo, kitko, spleteno v ribjo kost in mini figo na vrhu spuščenih las. Vas zanima, kako je ustvarila vskega od teh stilov v manj kot petih minutah? Oglejte si v spodnjem videu.


text: Planckova konstánta [plánkova ~], imenovana po nemškem fiziku Maxu Plancku, je osnovna fizikalna konstanta, ki se pojavlja v enačbah kvantne mehanike za opisovanje velikosti kvantov. Navadno se jo označuje s črko h. Njena vrednost je: Pogosto se naleti tudi na okrajšavo: kjer je π Ludolfovo število, pa se prebere »ha-prečna« ali »ha-črtica«, ki se imenuje tudi reducirana Planckova konstanta. Slednjo ponekod, a redko, imenujejo tudi Diracova konstanta. je kvant vrtilne količine, vštevši spin. Vrtilna količina kateregakoli sistema, merjena glede na posebej izbrano os, je vedno celoštevilski mnogokratnik te vrednosti. Planckova konstanta se uporablja za opis kvantizacije, pojava, ki je značilen za podatomske delce kot sta elektron in foton, in kjer se določene fizikalne značilnosti pojavljajo v določenih količinah in ne v nepretrganem obsegu možnih vrednosti. Pomen velikosti Planckove konstante Izražena v enotah SI Js, je Planckova konstanta ena najmanjših fizikalnih konstant. Njena majhna vrednost kaže na izjemno majhna merila, v katerih se opazujejo kvantni pojavi. Zaradi tega v vsakdanjem življenju nismo vajeni kvantne fizike na način kot smo ga vajeni v klasični fiziki. Kvantna mehanika res preide v klasično, ko Planckova konstanta zavzame vrednost 0. V naravnih enotah je vrednost Diracove konstante enaka 1, Planckove pa 2π, kar je priročno za opis fizike na atomskem merilu, kjer prevladuje kvantnomehanski pojavi. Oktobra 2005 je nacionalni fizikalni laboratorij Združenega kraljestva (NPL) objavil prve rezultate meritev Planckove konstante z izboljšano merilno napravo. Izmerjena vrednost je: in se statistično kar precej razlikuje od trenutne vrednosti, ki jo priporoča CODATA. Začetki Planckove konstante Planckovo konstanto je Planck uvedel v zvezi s problemom sevanja idealnega črnega telesa. Osnovna predpostavka v Planckovem zakonu sevanja črnega telesa je bila, da si lahko elektromagnetno sevanje, ki ga oddaja črno telo, predstavljamo kot množico harmoničnih oscilatorjev, ki imajo kvantizirano energijo v obliki: je kvantizirana energija fotonov sevanja s frekvenco ali s krožno frekvenco . Ta model se je pokazal za izjemno natančnega, vendar je za teoretično izpeljavo predstavljal razumsko oviro, saj ni bilo jasno od kod izhaja kvantizacija energije. Planck je obstoj konstante le privzel. Njegova razmišljanja so pomagala pri razvoju kvantne mehanike. Poleg predpostavk o razlagi določenih vrednosti v kvantnomehanski opredelitvi je eden od osnovnih temeljev celotne teorije komutatorska odvisnost med operatorjem lege in operatorjem gibalne količine : kjer je Kroneckerjeva delta. Planck je v začetku upal, da bo končna izpeljava Planckovega zakona za sevanje črnega telesa dala zakon pri vrednosti konstante . Tako bi lahko oscilator kot nekakšna antena z elektromagnetnim valovanjem izmenjeval energijo zvezno in poljubno. Merjenja so ga prisilila, da je pustil konstanti neko vrednost. Tako je končno uvidel, da sevanje izmenjuje energijo s steno črnega telesa le v obrokih, in imenoval jih je energijske kvante. Določil je Planckovo konstanto in Boltzmannovo konstanto: Z Boltzmannovo konstanto in z znano splošno plinsko konstanto je določil tudi Avogadrovo število, število molekul v kilomolu, ki ga tedaj še niso tako natančno poznali. Planck je predlagal, da oscilatorji lahko oddajajo energijo nezvezno, sprejemajo pa jo zvezno, saj si ni mogel predstavljati, da oscilator v neki točki skokovito absorbira kvant, ker se je po klasični predstavi elektromagnetno valovanje prej razširilo na vse strani. Planckovo konstanto je prvi izmeril Millikan leta 1913 z merjenjem zaporne napetosti . Problem neskončne energije sevanja Vsaka velika zgodba se začne z velikim problemom. Velike probleme z elektromagnetno teorijo so imeli fiziki konec 19. stoletja in v začetku 20. stoletja. Teorija sloni na predpostavki, oziroma danes že dejstvu, da se prenos energije dogaja preko elektromagnetnega valovanja. Jedro problema, je dvojna narava elektromagnetnega sevanja (EM). Sevanje se obnaša, kot bi bilo valovanje, drugič pa, kot bi bilo sestavljeno iz osnovnih delcev. Fiziki so eksperimentalno ugotovili, da je prenašalec EM energije foton. Fotone kot svetlobne kvante je leta 1905 uvedel Einstein v svojem članku O nekem hevrističnem stališču, ki zadeva nastanek in spremembo svetlobe, kjer je pojasnil fotoelektrični pojav. Po teoriji mora imeti foton maso nič. Sliši se nenavadno, toda tako kaže. Tukaj pa naletimo na jedro navzkrižja. Predpostavka, da ima foton maso nič, nas privede do zaključka, da mora biti za vsako energijo valovanja (če jo merimo s temperaturo, potem nam temperatura izraža količino energije) neskončno število fotonov oziroma valov. To pa je očitni nesmisel. Neskončno število valov nam da neskončno energijo, ne pa točno določeno količino energije. Rešitev problema Prvi človek, ki je podal teorijo, ki kaže na rešitev, je bil Planck. Zamislil si je, da bi bila lahko energija v paketih, s točno določeno vsebino (količino energije). V paketku (kvantu) imamo lahko količino energije, recimo 2, nikakor pa ne 2,2 ali pa recimo 1,96. Energija lahko nastopa le diskretno na intervalu vseh možnih energijskih stanj. Če imamo lahko količino energije od 0 pa do neskončnosti, potem ima lahko sevanje le omejeno število različnih možnih energijskih količin. Najbolje si je predstavljati številsko premico, na kateri so nanizana realna števila, v poštev pa pridejo le naravna števila. Analogija, ki pomaga razumeti naravo elektromagnetnega valovanja Predstavljajte si eno velikansko halo, v katero je natlačenih neskončno število ljudi. Halo je potrebno ogrevati. Ljudje se dogovorijo z lastnikom hale, da bodo plačevali ogrevanje. En človek lahko plača le v kovancih ali bankovcih točno določene nominalne celoštevilčne vrednosti. Drugače povedano, vsak ima denar v različnih denarnih enotah. Enote so 1 euro, 2 eura, 10 eurov, ... Ljudje se z lastnikom hale dogovorijo, da če želijo imeti v hali npr. 30 °C, morajo plačati vsak po 30 eurov (EUR v nadaljevanju) lastniku. Lastnik hale je pameten človek, ki se mu ne ljubi vračati drobiža neskončnemu številu strank, in zahteva, da tisti, ki imajo drobiž manjši od 30 EUR plačajo 30 EUR v količini drobiža, ki pač ustreza 30-tim EUR, ostali, ki imajo večje bankovce, pa plačajo s svojim bankovcem, pri tem pa jim ne vrača drobiža. Bankovci pa se ne končajo pri 500 EUR, ampak so domnevno lahko še večji (analogno s frekvenco valovanja EM). Takšno oderuštvo ni pošteno, zato si domislimo sistem, po katerem plačamo le tisti, ki imamo celo vrednost denarja , ki je manjša od zahtevanega zneska 30 EUR. Te vrednosti so 1, 2,10 in 20 EUR. Ostalih neskončno mnogo ljudi pa ne plača nič. Po tem izračunu plačajo le štirje ljudje 30 EUR in skupni znesek, ki ga odnese lastnik je 120 EUR. Zdaj pa si enako zgodbo predstavljajmo z valovi. Vsak val nosi svojo količino energije in ima svojo frekvenco (kot v prejšnjem primeru, vsak človek poseduje denar v samo eni nominalni vrednosti). Če v neki pečici na valovanje EM, recimo v štedilnik, nastavimo termostat na 250 °C, potem moramo vložiti neko količino energije, da dosežemo to temperaturo. Vendar ta količina ni neskončna, kot so se čudili fiziki svojim enačbam za EM pred Planckom, ampak je končna. Očitno, saj bi v nasprotnem primeru, prvič, ko bi vklopili pečico skurili celo Vesolje. Vsakodnevna dejstva kažejo, da je energija končna, računi na prelomu 20. stoletja pa so kazali, da bi morala biti neskončna. Absurdno navzkrižje. Prava razlaga je naslednja in je analogna primeru hale z neskončnim številom ljudi. V energijo, ki nam daje 250 °C vlagajo le valovi, ki imajo svoje frekvence manjše od zahtevane frekvence valovanja za dosego temperature 250 °C. Recimo, da je ta frekvenca 1012 Hz. Potem bodo energijo prispevali le valovi,ki imajo frekvence manjše od 1012 Hz. Niso pa to vse vrednosti na intervalu od 0 do 1012 Hz, ampak le točno določene, kot imamo točno določene kovance in ne moremo imeti 1,5 EUR v kovancu. Ostalih neskončno valov, pa energije ne prispeva, ker imajo frekvenco višjo od zahtevane. Planck je ugotovil, da je velikost kvanta odvisna od frekvence valovanja. Višja kot je frekvenca, višja je količina energije, ki jo nosijo valovi. Se pravi z višanjem frenkvence se povečuje tudi število valov, ki prispevajo k skupni energiji. Ugotovil je tudi, da je razmerje med energetsko vrednostjo kvanta in njegove frekvence, enako konstanti. Če se viša frekvenca, se viša energija paketka in razmerje ostaja enako Planckovi konstanti h. Vendar na prvi pogled bi pomislili, da frekvenca narašča zvezno (vajeni smo, da nam frekvence v običajnem življenju lahko nastopajo v vseh vrednostih, recimo 106,25 MHz za neko radijsko postajo), toda temu ni tako, ravno zaradi diskretne narave energije. Kakor kvanti, zavzema tudi frekvenca točno določene vrednosti. Dejstvo nas osupne, saj lahko vidimo vidno svetlobo v vseh mogočih odtenkih, in se nam zdi, da ni preskokov med odtenki. To je prevara. Na kvantnem nivoju obstajajo skoki. Vmes pa je »tema«. Uporaba Planckova konstanta se uporablja za opis kvantizacije. Energija W, ki jo nosi svetlobni žarek s konstantno frekvenco , ima lahko le vrednosti: Včasih se uporablja krožna frekvenca , kjer je: Obstaja več takšnih »kvantizacijskih stanj«. Še posebej zanimivo stanje vpliva na kavntizacijo vrtilne količine. Naj je J skupna vrtilna količina sistema z vrtilno invariantnostjo in Jz vrtilna količina, merjena vzdolž dane smeri. Količini lahko zavzameta le vrednosti: Tako se lahko reče, da je »kvant vrtilne količine«. Planckova konstanta se pojavlja tudi v Heisenbergovem načelu nedoločenosti. Za dano veliko število delcev v istem stanju je nedoločenost (negotovost) njihove lege in nedoločenost njihove gibalne količine (v ismi smeri) enaka: kjer je nedoločenost dana kot standardni odklon merjene količine od njene pričakovane vrednosti. Obstaja več parov fizikalno merljivih opazljivk, za katere velja podobna zveza. Diracova konstanta Diracova konstanta ali »reducirana Planckova konstanta« se od Planckove konstante razlikuje le za faktor . Planckova konstanta ima v sistemu SI enoto joule na hertz, oziroma joule na cikel na sekundo. Diracova konstanta je ista vrednost v enotah joule na radian na sekundo. Diracova konstanta je dejansko pretvorni faktor med fazo (v radianih) in akcijo (v Js) kot jo podaja Schrödingerjeva enačba. Planckova konstanta je podobno pretvorni faktor med fazo (v ciklih) in akcijo. Vse druge uporabe Planckove in Diracove konstante izhajajo iz tega. Sklici Viri Fizikalne konstante Max Planck


text: Poljska znova osvojila Junior ESC; drugi Kazahstan, tretja pa Španija – Evrovizija.com petek, 27. 5. 2022 | 17:49 Domov/EVROVIZIJA/OTROŠKA EVROVIZIJA/Poljska znova osvojila Junior ESC; drugi Kazahstan, tretja pa Španija Alesh Maatko Send an email 24. 11. 2019 Poljska Viki Gabor RTV Slovenija, ki tudi letos ni sodelovala, je na Otroški Evroviziji (Junior zasedli 12. mesto, z Lino Kuduzovič (leto dni kasneje) pa tretje mesto. Na letošnjem že 17. izboru Junior ESC, ki so ga v Areni Gliwice vodili trije voditelji (Ida Nowakowska, Aleksander Sikora in Roksana Węgiel), so se predstavili mladi pevci iz 19 držav. Zmagovalca je prinesel skupni seštevek glasovanja ljudstva ter strokovnih komisij (v razmerju 50:50). Strokovnim komisijam je bil najbolj všeč Kazahstan, ki je na koncu pristal na 2. mestu. Poljska, ki je bila pri stroki druga, pa je na koncu končala na prvem mestu. Want To Be in mlado pevko Roksano Węgiel, ki je sicer tokrat med glasovanjem nastopila v šov programu, prepričala gledalce in Spomnimo. Prvi Junior Eurovision Song Contest se je zgodil 15. novembra 2003 v danskem Kobenhavnu. Takrat je zmagala Hrvaška (Dino – Ti si moja prva ljubav). To je bila tudi prva evrovizijska prireditev, ki so jo prenašali v formatu 16:9. Do danes je na izboru Junior Eurovision Song Contest (Otroška Evrovizija) trikrat slavila Gruzija. Po dvakrat so


text: European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Evropska komisija skupaj z desetimi državami članicami nadaljuje prizadevanja za boljšo pravno varnost otrok in staršev v čezmejnih zakonskih zvezah Bruselj, 24. marec 2010 Evropska komisija skupaj z desetimi državami članicami nadaljuje prizadevanja za boljšo pravno varnost otrok in staršev v čezmejnih zakonskih zvezah Avstrijka sklene zakonsko zvezo z Britancem v Združenem kraljestvu. Par dve leti prebiva v Avstriji skupaj s svojim sinom. Mož nato odide in žena hoče razvezo. Ne ve pa, katero pravo se bo uporabilo. Ali se lahko uporabi avstrijsko pravo ali bo veljalo pravo Združenega kraljestva? Tisoči Evropejcev se vsako leto znajdejo v takšnih težkih razmerah, saj ima vsaka država EU svoj sistem določanja države, katere pravo se uporablja za razveze. Evropska komisija je danes predlagala konkretno rešitev: pravilo, ki bi paru omogočalo izbrati državo, katere pravo se bo uporabilo za njuno razvezo. Predlog Uredbe EU bo v pomoč parom zakoncev z različnima državljanstvoma in parom, pri katerih partnerja živita ločeno v različnih državah ali živita skupaj v državi, ki ni njuna država izvora. Cilj je zmanjšati obremenjenost otrok in zaščititi šibkejše partnerje v postopkih razveze. Vsako leto je v EU sklenjenih približno 300 000 mednarodnih zakonskih zvez. Današnji predlog izhaja iz pobude desetih držav članic (Avstrije, Bolgarije, Francije, Grčije, Madžarske, Italije, Luksemburga, Romunije, Slovenije in Španije) ter bo morda prvi primer uporabe mehanizma "okrepljenega sodelovanja" v zgodovini EU. "Mednarodni pari se lahko srečajo nepredvidljivimi pravnimi težavami, ki bolečino razveze spremenijo v finančno in čustveno katastrofo ter s tem izjemno otežijo življenja ljudi," je dejala Viviane Reding, komisarka EU za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo. "Tisoči parov se znajdejo v težkih osebnih razmerah, ker nacionalni pravni sistemi do zdaj niso omogočali jasnih odgovorov. Večkrat so prizadeti otroci in šibkejši zakonec. Ne bi rada, da so ljudje v EU prepuščeni sami sebi ob reševanju zapletenih mednarodnih razvez. Rada bi, da imajo na voljo jasna pravila, na podlagi katerih bi lahko vedno vedeli, pri čem so. Zato smo se danes odločili ukrepati." Trenutno so razmere za čezmejne pare zapletene: dvajset držav EU določa državo, katere pravo se uporabi, na podlagi naveznih okoliščin, na primer državljanstva in stalnega prebivališča, tako da za razvezo zakoncev velja s tema okoliščinama povezano pravo, sedem držav članic (Danska, Latvija, Irska, Ciper, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo) uporablja svoje domače pravo. Ta nasprotujoča si pravila o veljavnem pravu vodijo do pravnih zapletov in visokih stroškov, zaradi česar so sporazumne in načrtovane razveze težje izvedljive. Komisija je danes predlagala skupno formulo za določanje države, katere pravila bi se uporabljala za mednarodne pare. V skladu s predlagano uredbo: bi imeli mednarodni pari več nadzora nad prenehanjem svoje življenjske skupnosti. Lahko bi določili državo, katere pravo bi se uporabilo za razvezo, pod pogojem, da bi bil eden od zakoncev povezan s to državo. Na primer, švedsko-litvanski par, ki živi v Italiji, bi lahko italijansko sodišče zaprosil za uporabo švedskega ali litvanskega prava; bi imela sodišča na voljo skupno formulo za določanje države, katere pravo se uporabi, kadar se pari sami ne bi mogli sporazumeti. Par bi se lahko dogovoril glede prava, ki bi se uporabilo za njegovo razvezo, čeprav ne bi nameraval živeti ločeno. To bi okrepilo pravno varnost, predvidljivost in prilagodljivost ter bi pomagalo zaščititi zakonce in njihove otroke pred zapletenimi, razvlečenimi in mučnimi postopki. Predlogi so oblikovani tudi tako, da ščitijo šibkejše zakonce pred neupravičeno slabšim položajem v postopkih razveze. Trenutno lahko partner, ki lahko plača potne stroške in stroške pravnih storitev, "pohiti na sodišče" v drugi državi, da se v zadevi uporabi za njegove interese ugodnejše pravo. Na primer, če se en od zakoncev para poljskega porekla preseli na Finsko, bi lahko po enem letu tam zaprosil za razvezo, ne da bi drugi zakonec na to pristal. Nova pravila bi odpravila ta način "izbire najugodnejšega pravnega reda" v sodelujočih državah članicah z zagotovitvijo, da se bo uporabilo pravo države, v kateri prebiva šibkejši zakonec s svojim partnerjem ali v kateri je njegov partner z njim nazadnje prebival. Države članice EU morajo zdaj glasovati, ali lahko deset držav nadaljuje z okrepljenim sodelovanjem. Ukrep mora odobriti tudi Evropski parlament. "Deset vlad je prosilo Komisijo, naj predlaga rešitev. Uporaba postopka okrepljenega sodelovanja je dober znak zadostne prilagodljivosti EU, da lahko pomaga svojim državljanom tudi pri težkih pravnih vprašanjih. Moj cilj je zagotoviti, da lahko državljani dobro izkoristijo prednosti, ki jim jih daje pravica do prebivanja in dela na drugi strani meja po Evropi," je dejala komisarka EU za pravosodje Viviane Reding. Komisija je prvič predlagala pomoč za mednarodne pare leta 2006, vendar načrt (t. i. Uredba Rim II) ni dobila potrebne soglasne podpore vlad EU. Odtlej je deset držav EU (Avstrija, Bolgarija, Francija, Grčija, Madžarska, Italija, Luksemburg, Romunija, Slovenija in Španija) izrazilo željo po uporabi t. i. okrepljenega sodelovanja za razvoj ukrepa. V skladu s pogodbami EU okrepljeno sodelovanje omogoča devetim ali več državam, da nadaljujejo s pomembnim ukrepom, čeprav manjšina držav članic ovira njegovo sprejetje. Druge države EU bodo ohranile pravico do pridružitve, kadarkoli bi to želele. Danes predlagana uredba ne vpliva na izključno pristojnost držav članic glede opredelitve zakonske zveze.


text: Prijateljstvo je kot cvet. Če ga ne neguješ oveni. Če nimaš lastnega sijaja,te sijaj drugih ne bo osrečil. Kadar misliš, da si sam, da te nihče nima rad, da ne čaka te nihče, vedi, da le motiš se. Kadar žalost te mori, solza pade ti v oči, kadar vidiš le temo, vedi, s tabo je nekdo! To kar išče vsak filozof je narava podarila le delfinu, zmožnost nesebičnega, altruističnega prijateljstva! PRAVI PRIJATELJ VEDNO POMAGA IN SE NE HVALI, KO ME PREMAGA. PRAVI PRIJATELJ MI VIDI SRCE IN BREZ OVINKOV RESNICO POVE. PRIJATELJA NAJTI NI VEDNO LAHKO, ČE ZANJ SE NE TRUDIŠ GA K TEBI NE BO. Ne išči in ne želi si nemogočih reči. Kdor si želi vrtnice si mora želeti tudi njenih trnov. Pravi prijatelj je oseba, do katere si upaš biti takšen kot si. Ljubim življenje-ker je lepo,kljub neizmerni bolečini! Ljubim življenje,ker je čudovito-v ljubezen in bolečino odeto. Ljubim življenje,ker je eno samo! Rada pojem,ker življenje je pesem,rada plešem, ̈ker življenje je ples! Oh,življenje,rada te imam! Samo skozi odprta vrata srca, lahko ponudimo iskreno roko pomoči prijateljstva. V ozadju vsakega prijateljstva se skriva bajeslovna vloga, resnični, zdravilni pomen odnosa.(Daphne Rose Kingma) Vzemite si čas za prijatelje, da vam čas ne bo vzel prijateljev. NAJBOLJ ZANESLJIVE UTRBE, SO UTRDBE ZGRAJENE NA ISKRENIH PRIJATELJIH, V SRCIH POŠTENIH, DOBRIH LJUDEH. V TRENUTKU STISKE SE IMAŠ VEDNO KAM ZATEČI. Pravi prijatelj je tisti, ki ve prav vse o tebi, pa še vedno ostaja tvoj prijatelj. Prijatelj je tisti kateremu najbolj zaupaš in se velikokrat družiš z njim. Prijateljstvo je jezik, ki ga slišijo gluhi in vidijo slepi! Ko izgubiš pravega prijatelja ostane v prostoru praznina v srcu bolečina. Srečna sem,ker sem te spoznala,ti si pravo prijateljstvo mi dala. bila z menoj si v smehu,bolečini,tega tvoje srce ne hlini... tako kot se cvet razpre,se najino prijateljstvo rodilo je... ko sem srečna se z mano smejiš.ko se jočem,mi ob strani stojiš.Zato prijateljica draga,hvala; za vsak trenutek,ki mi ga posvetiš.za vsako sekundo.ko z menoj se smejiš,za vsako bolečino,ki jo z menoj deliš! Prijatelji, so na tisoč načinov spremenili moje omejitve v čudovite prednosti in mi omogočili, da hodim mirna in srečna v senci svojega prikrajšanja, Ne hodi pred menoj, ne bom ti sledil. Ne hodi za menoj, ne bom te vodil. Hodi ob meni in bodi moj prijatelj. Prijatelja imel bi rad a ostal sem sam prosil zdaj bi te da prijatelj postaneš ti ampak če se to izpolnilo nebo nevem še kako povem naj ti da prijateljstva s teboj si res zelo želim. Prijateljstvo je ljubezen brez kril. Lahko je umreti za prijatelja, težko pa je najti prijatelja za katerega je vredno umreti. Vesela sem, da te poznam. Padeš lahko čisto sam, da pa se pobereš, potrebuješ prijateljeve roke. Prijateljstvo je kot cvet.


Najem avtomobila v Evora, Portugalska, od US$13 na dan - Rentalcars.com Najem avtomobila Portugalska Evora Najem avtomobila v Evora Izpolnite iskalni obrazec spodaj, da najdete poceni najem avtomobila v Evora Elvas najem avtomobila v Evora Rentalcars.com je del Booking Holdings Inc. ID: C8AAF


text: Društvo S33 | 18.02.2018 Olimpijske igre 2018, Južna Koreja Olimpijske igre 2018, Južna Koreja Nekaj malega sem pogledala z vidika SGBKD. Hokej Slovenija – Slovaška, 17. februar 2018 Tekma se je začela ob 13.10 uri. Hokejisti obeh reprezentanc so vidni v zlatih ovojih. Vsa športna oprema, ki jo imajo na sebi in v uporabi za igro, je v svetlo zlati barvi. V zlatih zaščitnih ovojih so tudi vsi ostali člani reprezentance. Sodniki so v zlatih ovojih. Ves čas tekme se na tleh izrisujejo zlate in črne poti. Med odmorom, ko čistijo drsališče, je med drsališčem in vsakim strojem videti tanko zlato plast. Pri hokejistih v garderobi pa je videti, da se intenzivno BK očiščujejo, iz BIOsistemov se odstranjujejo škodljive BIOenergije in BIOparaziti, črne madeže in črne pikice vleče navzgor, ven iz teles, proti kupoli, ki je vidna nad športno dvorano. Ta je z zlatim stebrom povezana z zlato balonsko zaščito, ki pokriva celotno drsališče. Druga zlata balonska zaščita je vidna nad celotno dvorano in zaustavlja škodljiv zunanji vpliv. Drsališče je zlato, zlata sta oba gola, zaščitna ograja, tudi tribune, sedeži ..., ki so BK očiščeni in oplemeniteni, so vidni v svetlo zlati barvi. Pogledam gledalce na prizorišču, ki so prav tako v zlatih ovojih, med njimi so otroci, ki so v izredno močnih zlatih ovojih, bolj močnih kot odrasli. Biatlon, 18. februar 2018 Vsi tekmovalci so v zlatih ovojih, še posebej imajo z zlatimi ovoji zaščitene glave, vidne so še zlate niti, ki potekajo navzgor v kupolo, ki je vidna nad celotnim prizoriščem, kje se odvija tekmovanje. Vsa športna oprema tekmovalcev je videti v zlatem. Zlate so proge v celoti, pred tekmovalci pa so še dodatno vidne poudarjeno zlate poti, ki so prilagojene tekaškim smučem.


text: 1829 (MDCCCXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Juri Cipot izdaja prvi samostojni evangeličanski molitvenik: Dühovni Áldovi. Gioacchino Rossini napiše svojo opero Viljem Tell Rojstva 29. januar - Štefan Pauli (Pavel) slovenski rimskokatoliški župnik, domnevni pesnik (* 1760) 26. februar - Levi Strauss, nemško-ameriški industrialec, izumitelj jeansa († 1902) 7. marec - Niši Amane, japonski politik in filozof († 1897) 23. marec - Norman Robert Pogson, angleški astronom († 1891) 15. oktober - Asaph Hall, ameriški astronom († 1907) Smrti 12. januar - Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel, nemški pesnik, kritik, učenjak (* 1772) 6. april - Niels Henrik Abel, norveški matematik (* 1802) 10. maj - Thomas Young, angleški fizik (* 1773) 29. maj - sir Humphry Davy, angleški kemik (* 1778) 14. november - Louis-Nicolas Vauquelin, francoski kemik (* 1763) 18. december - Jean-Baptiste de Lamarck, francoski zoolog, botanik in evolucionist (* 1744)


Okrog dvesto članov upokojenskih sindikatov iz desetih držav, od držav nekdanje Jugoslavije do Madžarske, Italije in Avstrije, je želelo s srečanjem pri mejnem prehodu v Slovenski vasi in podpisom listine spodbuditi Evropsko unijo in vlade svojih držav k pomoči beguncem in ravnanju z njimi na človeški in dostojanstven način. S podpisom listine so upokojenci izrazili tudi svojo zavezo in predanost za graditev pravične in solidarne združene Evrope. »Smo generacija, ki je doživela in preživela dve vojni, tudi begunci smo bili. Zato smo na takšne stvari, ki se zdaj dogajajo po Evropi, občutljivi in nam ni vseeno,« je dejal Miloš Mikolič iz Sindikata upokojencev Slovenije. »Ljudem je treba pomagati. Kot smo mi bili nekoč deležni pomoči, je morajo biti tudi današnji begunci. To neko normalno načelo v življenju in odnosih. Zato nas zelo bolijo zlasti protesti proti nastanitvi beguncev. Ampak to je umetno ustvarjen strah, ki se potem širi po državi.« Po Avstriji, Franciji in Siciliji še v Slovenijo Srečanje upokojenskih sindikatov je bilo že četrto tovrstno v Evropi. Prvič so se upokojenci iz več držav zbrali junija lani v Avstriji, nato decembra v Franciji, aprila letos s tunizijskim sindikatom na Siciliji, tokratno pa je bilo po številu sodelujočih sindikatov tudi najbolj množično. Kot pravi predsednica Sindikata upokojencev Slovenije Francka Četkovič, želijo predvsem opozoriti Evropo in svet, da so »proti omejevanju svobode ljudi, proti politiki zapiranja meja pred begunci, ki prihajajo z vojnih in drugih območij, kjer nimajo normalnih razmer za življenje. Moramo ostati ljudje in pomagati ljudem, ki zgolj želijo priti na varno in tukaj živeti, dokler se doma ne uredijo razmere. Smo absolutno proti ograjam. Res nas je lahko sram, da v Sloveniji na tak način ščitimo sebe.« Kot dodaja Četkovičeva, je nerazumljivo, da vodilni v Evropi in pri nas žičnate ograje in zidove sprejemajo kot dejstvo, češ da se branimo. »Strašijo nas pred begunci, pred ljudmi, ki bežijo z vojnih območij, strašijo nas, da ni denarja za pokojnine, da si jih bomo morali privarčevati sami, starejši pa prodati premoženje, če bomo hoteli preživeti. Strašijo zaposlene, da se ne smejo boriti za višje plače, saj bodo sicer ostali brez delovnih mest. Politika te države je torej zastraševanje s ciljem, da smo tiho in da smo premalo energični in zahtevni v svojih pravicah in svoboščinah.« Zaskrbljeni zaradipopulističnih idej Med vihrajočimi zastavami je bilo največ italijanskih, prišli so upokojenci iz trinajstih sindikatov iz različnih italijanskih provinc. V sosednji državi je med 18 milijoni upokojencev kar tretjina vključena v sindikate. »Evropa bi morala uveljaviti politiko združevanja, ne pa razdruževanja. Zagotavljati mora varnost, tudi socialno. Zaskrbljeni smo zaradi populističnih idej, ki se rojevajo po Evropi, zaradi politike strahu in razdruževanja,« pravi Ivan Petretti iz italijanskega sindikata upokojencev. Zapiranje meja in poostrene kontrole so na svoji koži čutili tudi predstavniki sindikatov iz držav nekdanje Jugoslavije, dva avtobusa sta na meji čakala skoraj uro in pol. »Nič nimamo proti kontrolam na mejah,« je dejala Bruna Jovanović iz Pulja. »Smo pa proti prepovedim in žicam. Vstopili smo v združeno Evropo, ki naj bi nam prinesla lažji pretok potnikov in blaga med državami. In kaj se je zgodilo? Naenkrat smo dobili žice in čakanje na mejah. Naše sporočilo je: umaknite žice, sprostite pretok ljudi in blaga.«


text: Nemec in Madžar na dirki BMX v Ljubljani korak pred vsemi - siol.net nedelja, 2. 8. 2020; 19.02 Osveženo: 1 teden, 5 dni BMX Race, Ljubljana Nemec in Madžar na dirki BMX v Ljubljani korak pred vsemi Tako v soboto, kot v nedeljo sta bila v ospredju Axel Webster in Bence Bujáki. Foto: Grega Stopar Dirkanje v BMX se je začelo, otvoritvena čast pa je doletela Ljubljano, kjer se je na dvodnevnem tekmovanju BMX Race Ljubljana pomerila pestra mednarodna druščina iz šestih držav. Slast zmage v najmočnejši kategoriji 17+ sta okusila Madžar Bence Bujáki in Nemec Axel Webster. Slovenci so zmagovali v praktično vseh mlajših kategorijah. "Vsi smo najbolj veseli, da lahko končno znova dirkamo," je bil zagotovo eden izmed najbolj pogosto izrečenih stavkov v času dvodnevnega dirkanja v BMX Parku Ljubljana. Tekmovalci in tekmovalke iz Avstrije, Češke, Italije, Madžarske, Nemčije in seveda Slovenije bi morali biti na olimpijskem premoru, tako pa so sezono šele začeli. In začetek je bil fantastičen - z dvema dirkama v povsem drugačnih razmerah, a z bolj izenačenimi boji, kot smo jih bili vajeni, sporočajo prireditelji dogodka. V Soboto Madžar, v nedeljo Nemec Sobotna dirka je potekala v vročini in na povsem suhi progi, v nedeljo pa je dež dodobra zalil progo, a na potek dirke to ni imelo večjega vpliva. Tako v soboto, kot v nedeljo pa sta bila v ospredju Axel Webster in Bence Bujáki, ki sta v skupini 17+ prikazala dvoboj pred majhno četico slovenskih konkurentov, znotraj katerih je bil najmočnejši Tilen Frank in je oba dneva zasedel tretje mesto. Axel in Bence sta bila zelo izenačena in sta se nemalokrat borila povsem do ciljne črte, končni uspeh pa je potešil apetite obeh - vsak je zmagal eno izmed dirk. Nedeljsko dirko je dobil Webster, nemški reprezentant in tudi že svetovni prvak v mlajših kategorijah, ki je danes dobil tri izmed štirih motov: "Za razliko od včeraj, ko je bilo vse zelo hitro, si moral danes zelo paziti, še posebej na prvi ravnini in v štartnih vratih, kjer ti ni smelo zdrsniti. Danes sem večkrat dobil želeno linijo in na koncu zmagal. Z Bencejem sva bila včeraj in tudi danes večkrat zelo skupaj čisto do konca, a dirka se je zares odločila v prvi ravnini. Tam si zmagal ali zgubil." O izenačenosti obeh tekmovalcev priča tudi podatek, da je Bujáki dan prej zmagal s povsem enakim izkupičkom, torej tremi zmagami in drugim mestom v štirih motih. Madžar je po dirki povedal: "Danes sem bil malenkost utrujen in Axel je bil tako boljši v prvi ravnini in je zmagal. Meni je šlo včeraj res odlično na suhi progi in sem bil zmage zares zelo vesel. Všeč mi je v Ljubljani in bom še prišel na dirke." Tilen Frank je osvojil dve tretji mesti in danes po dirki povedal: "Skoraj je bilo boljše kot včeraj, ker ni bilo tako vroče, pa tudi proga je bila dobra, ker se ni prašilo. S svojim rezultatom sem zadovoljen, glede na vse obveznosti in konkurenco ne bi moglo biti boljše." Izredno napeto je bilo tudi v vseh mlajših kategorijah, kjer so mote zmagovali različni tekmovalci in tekmovalke, nagrade v obliki zmag pa so šle tudi v vse tri domače klube, ki največ vlagajo v BMX: Črn trn iz Ajdovščine, BSX Racing iz Maribora ter domači Rajd Ljubljana. Seveda je treba ob tem omeniti, da ostaja Jošt Ložar še naprej neporažen, tudi tokrat pa ni prepustil niti enega samega mota. "Dober občutek je znova dirkati po dolgem času. Ker smo imeli tako dolg presledek med dirkami nisem bil povsem prepričan kje sem, zdaj pa sem dobil potrditev, da sem samo še napredoval," je bil zadovoljen Ložar. Prizorišče ob Linhartovi cesti so vsi zapustili zadovoljni - zmagovalci z novimi uspehi in bogatimi nagradami, tekmovalci in klubi z dobro potešitvijo dirkaških ambicij ter nenazadnje tudi organizatorji, saj je dirka minila brez poškodb, glas o BMX parku in Ljubljani pa se širi po Evropi.


TRAGEDY so še vedno tako težki, kot so bili na začetku. Nastali so leta 1995 in ustvarili svojo agresivno mešanico punka z elementi d-beata v stilu Discharge in japonskih bendov, kot so Deathside. Že s prvo plato so ustvarili svoj zvok, nadgradili pomen glasnega, hitrega, težkega in temačnega ter potisnili žanr do skrajnosti izražanja. Kar ni šokantno, če imamo v mislih, da so člani igrali v ikoničnih bendih kot so His Hero is Gone, From Ashes Rise, Severed Head of State, Deathtreat in zdaj v Warcry in Nightfell. Močni, vojni bobni in bas so hrbtenica nepopustljivega, težkega hardcore punk zvoka, karakteriziranega z epskimi melodičnimi vstavki, nižanjem tempa in grlenimi besnimi vokali. Iz njihove glasbe veje apokalipsa in mizernost človeškega obstoja. Ob poslušanju njihove diskografije je slišen razvoj njihove glasbe prek crust punka do death metala in vsak album, split in 7" absolutno ubije - bend vanjo vloži vsak trik, ki ga ima in nikoli ne izgubi fokusa. DIY etiki so zvesti do konca: sami izdajajo svoje plate in organizirajo turneje, na internetu pa o njih najdemo le zapise iz druge roke. Začetki SHIV segajo v leto 2007. Takrat so posneli 2 demo izdaji, leto kasneje razpadli in se 2015 dvignili iz pepela z novim EP-jem, letos pa ponovno ustvarjajo. Njihov death-beat je rušilna sila. Melodičen nizko uglašen d-beat crust, ki poka zidove z osornim, nizkim kruljenjem in kriki, v tandemu s čisto zvenečimi in agresivnimi kitarami, ki letijo mimo z neizmerno silo ter težkimi bobni, ki udarjajo v prsni koš. Shiv kot tank potepta vse pred seboj. Za fene Srečka Kosovela.


text: Teserákt (tudi 8-célica, oktahóron ali 4-kocka) je v geometriji pravilni štirirazsežni analogon trirazsežne kocke. Poenostavljeno rečeno je teserakt kocki tisto, kar je kocka kvadratu. Formalneje se lahko teserakt opiše kot pravilni konveksni 4-politop, katerega meja sestoji iz osmih kockastih celic. Posplošitev kocke na več kot tri razsežnosti se imenuje hiperkocka, n-kocka ali merilni politop. Teserakt je štirirazsežna hiperkocka ali 4-kocka. Geometrija Teserakt se lahko skonstruira na različne načine. Kot pravilni politop, ki se ga lahko konstruira tako, da se prek vsakega roba skupaj prepogne tri kocke, ima Schläflijev simbol {4,3,3}. Konstruiran kot hiperprizma iz dveh vzporednih kock se ga lahko poimenuje s sestavljenim Schläflijevim simbolom {4,3}×{ }. Kot dvoprizmo, kartezični produkt dveh kvadratov, se ga lahko poimenuje s sestavljenim Schläflijevim simbolom {4}×{4}. Ker vsako oglišče teserakta meji na štiri robove, je ogliščna figura teserakta pravilni tetraeder. Dualni politop teserakta je 16-celica ali heksadekahoron s Schläflijevim simbolom {3,3,4}. Standardni teserakt v evklidskem 4-prostoru je podan kot konveksna ogrinjača točk (±1, ±1, ±1, ±1). To pomeni, da sestoji iz točk: Teserakt omejujejo štirje pari vzporednih hiperravnin (xi = ±1). Vsak par nevzporednih hiperravnin se seka in tvori 24 kvadratnih stranskih ploskev teserakta. Na vsakem robu se sekajo tri kocke in trije kvadrati. Na vsakem oglišču se združijo štiri kocke, šest kvadratov in štirje robovi. Vsega skupaj ima teserakt 8 kock, 24 kvadratov, 32 robov in 16 oglišč. Razvitje teserakta Tako kot se lahko kocko razvije v šest kvadratov, se lahko teserakt razvije v osem kock. Razvitje poliedra se imenuje mreža. Teserakt ima 261 različnih mrež. Razvitje teserakta se lahko šteje s preslikavo mrež v parna drevesa (drevo in popolno ujemanje v komplementu). Teserakti v umetnosti Slika Križanje (Corpus Hypercubus) Salvadorja Dalíja iz leta 1954 prikazuje križanega Jezusa na mreži hiperkocke. Razstavljena je v Metropolitanskem muzeju umetnosti v New Yorku, ZDA. Robert Anson Heinlein je omenil hiperkocke v vsaj dveh svojih znanstvenofantastičnih zgodbah. Delo Zgradil je skrivljeno hišo (And He Built a Crooked House) (1940) opisuje hišo, zgrajeno kot mreža (razprostrtih celic hiperkock v trirazsežni prostor). Po sesutju je postala resnična hiperrazsežna hiperkocka. Delo Cesta slave (Glory Road) (1963) vsebuje zgibano škatlo, hiperrazsežni zaboj, ki je bil znotraj večji kakor zunaj. Hiperkocko je uporabil tudi Robert J. Sawyer v knjigi Izdelovanje človeštva (Factoring Humanity) kot glavno deus ex machino. Madeleine L'Engle je omenila hiperkocko v otroškem fantastičnem romanu Guba v času (A Wrinkle In Time) kot način vpeljave zamisli višjih razsežnosti. Njena obravnava je nadvse nerazločna. Film Hiperkocka: Kocka 2 (Hypercube: Cube 2) se osredotoči na osem tujcev, ki so navidezno ujeti znotraj hiperkocke. Galerija slik Glej tudi četrta razsežnost hiperkocka - razsežnostna družina politopov enakomerni polihoron#Družina teserakta - enakomerni polihoroni na osnovi teserakta drugi pravilni politopi simpleks - najenostavnejša družina politopov ortopleks - dvojniška družina hiperkockam 3-sfera Metatronova kocka Sklici Viri Zunanje povezave http://pweb.netcom.com/~hjsmith/WireFrame4/tesseract.html - predstavitev v Javi Algebrska topologija


text: Razstava Narodnega muzeja Slovenije, spremljevalna prireditev 2. Mednarodnega trienala keramike UNICUM. Keramično tovarno Dekor je leta 1931 ustanovil Jože Karlovšek. Po poklicu je bil gradbenik, danes pa je poznan predvsem po zanimanju za slovensko ljudsko umetnost, zlasti ornamentiko. Tovarna je izdelovala namizno posodo s takrat modernimi folklornimi vzorci ter okrasne premete in figurine. Pri načrtovanju in okraševanju izdelkov so sodelovali pomembni umetniki, kot so Tone Kralj, Tine Kos, Dana Pajnič, Avgust Černigoj in drugi. Razstavljenih je okrog 130 predmetov iz zbirke Narodnega muzeja Slovenije in nekaterih zasebnih zbirk. Razstavo spremlja katalog z besedili Brede Ilich Klančnik, Mateje Kos, Nadje Zgonik in Boga Zupančiča. Dogodki ob razstavi: - V soboto, 2. aprila 2012, ob 10.30: KAKO NAPRAVITI GLINENEGA KONJIČKA?


text: 1959 (MCMLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 1. januar - kubanski diktator Fulgencio Batista zbeži iz Havane pred napredujočimi Castrovimi silami. 3. januar - Aljaska postane 49. zvezna država Združenih držav Amerike. 7. januar - Združene države Amerike priznajo novo kubansko vlado pod vodstvom Fidela Castra. 1. februar - švicarski volivci na referendumu zavrnejo volilno pravico za ženske. 3. februar - v strmoglavljenju letala v Iowi umrejo glasbeniki Buddy Holly, Ritchie Valens, Roger Peterson in The Big Bopper, kar kasneje Don McLean v skladbi »American Pie« opiše kot »dan, ko je umrla glasba« (The day the music died). 16. februar - Fidel Castro postane kubanski predsednik vlade. 19. februar - Turčija, Grčija, Združeno kraljestvo in predstavniki ciprske skupnosti podpišejo sporazum o neodvisnosti Cipra. 10. marec - v Lhasi se prične množični upor Tibetancev proti kitajski oblasti. 17. marec - 14. dalajlama Tenzin Gyatso se umakne iz Lhase in odide v izgnanstvo v Indijo. 9. april - ameriška vesoljska agencija NASA izbere sedem vojaških pilotov, ki bodo postali prvi astronavti, t. i. »Mercury Seven«. 27. april - Liu Šaoči je na zasedanju Nacionalnega ljudskega kongresa izbran za predsednika Kitajske, Maovega naslednika. 1. maj - z združitvijo časnikov Ljudska pravica in Slovenski poročevalec nastane v Ljubljani dnevnik Delo. 28. maj - dve opici kapucinki vrste sajmiri postaneta prvi bitji, ki sta se živi vrnili z vesoljskega poleta, na krovu rakete Jupiter. 3. junij - Singapur postane avtonomna britanska kolonija, za ministrskega predsednika je izvoljen Lee Kwan Yew. 9. junij - splovljena je jedrska podmornica USS George Washington, prva podmornica oborožena z balističnimi izstrelki. 14. junij - izgnanci ob podpori Fidela Castra izvedejo neuspešen poskus državnega prevrata in odstavitve diktatorja Rafaela Trujilla v Dominikanski republiki. 26. junij - ameriški predsednik Dwight Eisenhower in Elizabeta II., kraljica Kanade, uradno odpreta morsko pot Svetega Lovrenca. 7. julij - Venera zakrije zvezdo Regulus; ta redki dogodek izkoristijo astronomi za merjenje premera Venere in analizo sestave njene atmosfere. 17. julij - Luis in Mary Leakey odkrijeta prvo lobanjo avstralopiteka, v soteski Olduvai v Tanzaniji. 22. julij - skupina raziskovalcev z japonske Univerze v Kumamotu ugotovi, da je vzrok za bolezen Minamata kontaminacija z živim srebrom. 8. avgust - hude poplave na Tajvanu zaradi deževja, ki spremlja tajfun Ellen, zahtevajo več kot 1000 življenj. 21. avgust - Havaji postanejo 50. zvezna država Združenih držav Amerike. 14. september - sovjetska sonda Luna 2 kot prvi izdelek človeških rok trešči na Luno. 20. september - ob 40. obletnici ustanovitve KPJ je slovesno odprto novozgrajeno središče Velenja na Titovem trgu. 26. september - tajfun Vera doseže otok Honšu in zahteva več kot 5000 življenj, več deset tisoč ljudi je ranjenih. 1. november - napetosti med Tutsiji in Hutujci v Ruandi se sprevržejo v nasilne nemire po tistem, ko Tutsiji pretepejo predsednika Dominiqueja Mbonyumutwo. 18. november - v produkciji studia MGM izide visokoproračunski film Ben-Hur s Charltonom Hestonom v glavni vlogi, ki kasneje osvoji 11 oskarjev, rekord, ki je nepresežen vse do danes. 20. november - Organizacija združenih narodov sprejme Deklaracijo o otrokovih pravicah. 29. november - z obratovanjem prične prvi sistem daljinskega ogrevanja v Jugoslaviji za potrebe novozgrajenega mesta Velenje. 1. december - 12 držav, vključno s Sovjetsko zvezo in ZDA, podpiše sporazum o prepovedi vojaških aktivnosti in sodelovanju pri znanstvenih raziskavah na Antarktiki. 2. december - voda, ki zalije francosko mesto Fréjus ob popustitvi jezu Malpasset, opustoši zahodne četrti mesta, pri čemer umre okrog 500 ljudi. Rojstva 3. januar - Fjodor Nikolajevič Jurčihin, ruski kozmonavt 5. januar - Geza Filo, slovenski evangeličanski škof 9. januar - Rigoberta Menchú, gvatemalska pisateljica, nobelovka 16. januar - Sade Adu, nigerijsko-britanska pevka 6. februar - Kondi Pižorn, slovenski dramski igralec 8. februar - Bojana Beović, slovenska infektologinja in političarka 6. marec - Borut Furlan, slovenski podvodni fotograf in potapljač 16. marec - Jens Stoltenberg, norveški politik 25. marec - Adi Smolar, slovenski kantavtor 15. april - Emma Thompson, angleška filmska igralka 19. april - Marko Snoj, slovenski jezikoslovec 16. maj - Mare Winningham, ameriška igralka in pevka 17. maj - Paul Di'Anno, angleški pevec 20. maj - Israel Kamakawiwoʻole, havajski glasbenik († 1997) 25. maj - Aleš Pipan, slovenski košarkar in trener 11. junij - Hugh Laurie, britanski komik, igralec in glasbenik 13. junij - Klaus W. Iohannis, romunski predsednik 14. junij - Marcus Miller, ameriški glasbenik, skladatelj in producent 17. junij - Ulrike Richter, nemška plavalka 22. junij - Bojan Umek, slovenski dramski igralec 26. julij - Kevin Spacey, ameriški filmski igralec 1. avgust - Ljudmila Novak, slovenska političarka 3. avgust - Koiči Tanaka, japonski kemik, nobelovec 14. avgust - Earvin »Magic« Johnson ml., ameriški košarkar 24. avgust - Gregor Strniša, slovenski skladatelj 27. avgust - Gerhard Berger, avstrijski dirkač Formule 1 17. september - Janez Podobnik, slovenski politik 30. september - Ettore Messina, italijanski košarkarski trener 1. oktober - Youssou N'Dour, senegalski pevec 5. oktober - Feri Lainšček, slovenski pisatelj in pesnik 14. oktober - Aleksej Kasatonov, ruski hokejist 20. oktober - Boris Strel, slovenski alpski smučar 21. oktober - Ken Watanabe, japonski filmski igralec 23. oktober - »Weird Al« Yankovic, ameriški glasbenik, producent in igralec 26. oktober - Evo Morales, bolivijski politik 27. oktober - Borut Veselko, slovenski igralec 1. november - Milko Bizjak, slovenski skladatelj, organist in čembalist 5. november - Bryan Adams, kanadski glasbenik 21. december - Florence Griffith Joyner, ameriška atletinja 31. december - Val Kilmer, ameriški filmski igralec Smrti 21. januar - Cecil B. DeMille, ameriški filmski režiser in producent (* 1881) 3. februar - Buddy Holly, ameriški glasbenik (* 1936) Ritchie Valens, mehiško-ameriški glasbenik (* 1941) 15. februar - Sir Owen Willans Richardson, angleški fizik, nobelovec (* 1879) 25. februar - Alojz Kraigher, slovenski pisatelj in zdravnik (* 1877) 8. april - Russell Bowie, kanadski hokejist in hokejski sodnik (* 1880) 9. april - Frank Lloyd Wright, ameriški arhitekt, oblikovalec in pisec (* 1867) 5. maj - Carlos Saavedra Lamas, argentinski pravnik, sociolog, pedagog in politik, nobelovec (* 1878) 20. maj - Alfred Schütz, avstrijsko-ameriški filozof in sociolog (* 1899) 24. maj - John Foster Dulles, ameriški politik (* 1888) 9. junij - Franc Talanji, slovenski pisatelj, pesnik, novinar in partizan (* 1883) 18. junij - Bogumil Vošnjak, slovenski pravnik in politik (* 1882) 17. julij - Billie Holiday, ameriška pevka (* 1915) 15. avgust - Pavel Golia, slovenski častnik, pesnik in dramatik (* 1887) 22. september - William Edmund Ironside, britanski feldmaršal (* 1880) 28. september - Rudolf Caracciola, nemški dirkač (* 1901) 7. oktober - Mario Lanza, ameriški pevec in igralec italijanskega rodu (* 1921) 14. oktober - Errol Flynn, avstralski igralec (* 1909) 16. oktober - George Catlett Marshall, ameriški general, politik in diplomat, nobelovec (* 1880) 30. oktober - Franc Rihtarič, morilec (* 1929), zadnja izvršena smrtna kazen v Sloveniji 16. november - Gregorij Rožman, slovenski škof (* 1883) 17. november - Heitor Villa-Lobos, brazilski skladatelj (* 1887) 26. november - Stanko Bloudek, slovenski konstruktor in športnik (* 1890) 2. december - John August Anderson, ameriški astronom (* 1876) 28. december - Ante Pavelić, hrvaški častnik in politik, vojni zločinec (* 1889) Nobelove nagrade Fizika - Emilio Gino Segrè, Owen Chamberlain Kemija - Jaroslav Heyrovský Fiziologija ali medicina - Severo Ochoa, Arthur Kornberg Književnost - Salvatore Quasimodo Mir - Philip John Noel-Baker


Odgovoren za nasilni protest Zoran Stevanović? Kaj se je dogajalo? - Aktualno, nedovoljeni protesti, Slovenija, ukrepi Policisti so včeraj pozno zvečer le ustvarili red na ljubljanskih ulicah. Naslinežem grozi visoka kazen, kot organizatorja pa policisti obravnavajo Zorana Stevanoviča. Policisti, kot organizatorja nasilnega protesta obravnavajo Zorana Stevanovića Včerajšnji sprva mirni shod se je na Trgu Republike končal nasilno. Udeleženci, vsi brez maske proti policistom metali tudi bakle in ostala sredstva. Poletele so tudi granitne kocke. Več policistov je bilo tudi ranjenih. Kot organizatorja pa policija obravnava znanega “anti-cepilca” Zorana Stevanovića. Naj bi pa pri nasilju sodelovali tudi člani navijaške skupine Green Dragons, poroča N1. Policija je sporočila, da ji je uspelo okoli 22. ure vzpostaviti javni red in mir in preprečiti nadaljnje kršitve protestnikov, ki so se v središču Ljubljane zbirali in po razpustitvi neprijavljenega shoda še nadaljevali kršitve javnega reda in miru. Nasilneži so se zbirali v skupinah in napadali policiste s steklenicami in granitnimi kockami. Med intervencijo so policisti uporabili več različnih prisilnih sredstev, med drugim tudi plinska sredstva, penaste naboje in vodni top. Poškodovanih je bilo več policistov, več službenih vozil policije in stavba državnega zbora. Nekaj oseb je bilo pridržanih, podatka o poškodovanih osebah, ki so se udeležile neprijavljenega shoda, do zdaj še niso zabeležili. Kako je prišlo do nasilja? Čeprav so organizatorji sicer pozivali k mirnemu shodu, je med protestom najprej nekdo od protestnikov vrgel steklenico proti enemu od policistov, ki je varoval shod, a ga k sreči zgrešil. Množica se je tudi približala vhodu v parlamentarno stavbo. Policija je zato še okrepila svojo prisotnost in zavarovala vhod. Zatem se je napetost še stopnjevala, zbrani so skandirali nekatera navijaška gesla, množico je preletaval helikopter. Nekaj po 20. uri je policija uporabila solzivec in udeleženci shoda so se bili primorani umakniti izpred parlamenta in so se razkropili po ljubljanskih ulicah. Pozneje pa se jih je nekaj vrnilo na ploščad pred parlamentom in proti policiji so začela leteti pirotehnična sredstva. Policija je aktivirala še vodni top, skupina udeležencev shoda pa je nanj in na policiste začela metati različne predmete, glede na pričevanje enega od udeležencev celo granitne kocke. Piše MMC- Sledijo odzivi na protest... nasilje, nered, obravnava, policija, poškodbe Prevprejšnji prispevek⚡ELEKTRO MARIBOR – Obvestilo o izklopih transformatorskih postaj (petek, 17. 9. 2021) naslednji prispevekŠtevilni odzivi na izgrede. Oglasil se je tudi predsednik vlade!Next


Št. 35417-2/2011\tOb-1803/12 , Stran 461 Št. 35417-2/2011\tOb-1803/12 Koncedent, Mestna občina Novo mesto, Seidlova cesta 1, 8000 Novo mesto, na podlagi 26. člena Odloka o urejanju javne razsvetljave v Mestni občini Novo mesto (Uradni list RS, št. 36/11) in 36. člena Zakona o gospodarskih javnih službah (Uradni list RS, št. 32/93) objavlja za izbiro koncesionarja za opravljanje gospodarske javne službe urejanja objektov in naprav javne razsvetljave v Mestni občini Novo mesto 1. Koncesijski akt Koncesija se podeljuje skladno z Odlokom o urejanju javne razsvetljave v Mestni občini Novo mesto in na podlagi odločitve o koncesiji (Uradni list RS, št. 36/11). 2. Predmet koncesije Predmet koncesije je opravljanje izbirne gospodarske javne službe, ki obsega vzdrževanje objektov, opreme in naprav ter omrežja javne razsvetljave in drugih objektov javne službe. Zajema tudi strokovni nadzor nad delovanjem omrežja javne razsvetljave in njegovo tekoče vzdrževanje, v interesu trajnega nemotenega ter brezhibnega delovanja javne razsvetljave in s tem povezane druge obveznosti. Gospodarska javna služba se opravlja na celotnem območju Mestne občine Novo mesto. 3. Trajanje koncesijskega razmerja Koncesija se podeli za obdobje enega leta z možnostjo sporazumnega podaljšanja do skupno največ petih let. Koncesionirana gospodarska javna služba se prične opravljati z dnem sklenitve koncesijske pogodbe. 4. Pogoji, ki jih mora izpolnjevati koncesionar Koncesionar mora izkazati svojo osnovno, poklicno, ekonomsko in finančno ter tehnično in kadrovsko sposobnost. Pogoji, ki jih mora izpolnjevati koncesionar, so navedeni v 19. točki Navodil vlagateljem za izdelavo vloge, ki so del Razpisne dokumentacije za izbiro koncesionarja za opravljanje gospodarske javne službe urejanja objektov in naprav javne razsvetljave (v nadaljevanju: Razpisna dokumentacija). 5. Postopek izbire Koncesionarja se izbere po splošnem upravnem postopku. 6. Razpisna dokumentacija Vsa vprašanja, ki jih ureja ta razpis, in druga vprašanja, so podrobneje urejena v Razpisni dokumentaciji. Razpisna dokumentacija je objavljena na spletnih straneh koncedenta: http://www.novomesto.si. 7. Obvezne sestavine vloge Vlagatelji morajo predložiti vloge na obrazcih iz Razpisne dokumentacije. Predložene vloge morajo imeti sledeče priloge: – Izjava o izpolnjevanju pogojev za izbiro koncesionarja (OBR-2); – Bančna garancija za resnost vloge (OBR-3); – Izjava o izročitvi bančnih garancij (OBR-4); – Reference vlagatelja in potrdila naročnikov; (OBR-5 in OBR-5a); – Potrdilo, da vlagatelj ni imel blokiranega transakcijskega računa; – Osnutek koncesijske pogodbe v šestih izvodih (OBR-6); – Ponudbeni predračun (OBR-7); – Popis del. 8. Reference vlagatelja Vlagatelj mora izkazati, da je v zadnjih petih letih pred objavo tega razpisa opravljal storitve, ki so predmet gospodarske javne službe. Vlagatelju se priznajo samo referenčni posli v vrednosti minimalno 80.000,00 EUR (brez DDV) letno (pri tem velja enak znesek tudi, če se je posel opravljal manj, kot eno leto) za vsako posamezno referenco. 9. Predložitev vlog Vloge morajo prispeti v zaprti kuverti na naslov koncedenta do 26. 3. 2012 do 11. ure. Na kuverti mora biti vidna oznaka “Ne odpiraj – Vloga za poodelitev koncesije za izvajanje GJS urejanja objektov in naprav javne razsvetljave” in številka objave javnega razpisa v Uradnem listu RS. Na hrbtni strani mora biti označen naslov pošiljatelja. 10. Merila za izbor Koncesionarja se izbere na podlagi sledečih meril: – ponudbena cena (merilo ima težo 80 %); – strokovna in organizacijska sposobnost (merilo ima težo 5 %); – finančna sposobnost (merilo ima težo 5 %); – dosedanje izkušnje vlagatelja (merilo ima težo 10 %). 11. Odpiranje vlog Odpiranje vlog bo potekalo dne 26. 3. 2012 ob 12. uri, na sedežu koncedenta. 12. Obveščanje o izboru Vlagatelji bodo obveščeni o koncedentovi odločitvi o izbiri koncesionarja najkasneje v roku 60 dni od datuma odpiranja vlog. 13. Ustavitev postopka Skladno s 26. členom Odloka o urejanju javne razsvetljave v Mestni občini Novo mesto, tudi najugodnejša vloga koncedenta ne zavezuje k izboru koncesinarja. Koncedent lahko v vsakem trenutku brez kakršnegakoli povračila morebitnih stroškov vlagateljev ustavi postopek in ne odda koncesije oziroma jo odda v ponovljenem postopku.


text: Gorske pošasti: Yahoo iz okrožja Nicholas - Tv spored na delo.si Gorske pošasti: Yahoo iz okrožja Nicholas Mountain Monsters: Yahoo of Nicholas County Združene države Amerike, 2013, S 1, E 7 Ali obstaja bitje Yahoo? Ekipa se odpravi v okrožje Nicholas, kjer proučujejo veliko bitje, ki se imenuje Yahoo in ki bi ga radi ujeli v orjaško past.


text: Méter (simbol m) je osnovna enota SI za merjenje dolžine, enaka razdalji, ki jo svetloba prepotuje v vakuumu v sekunde. Kot pri ostalih enotah SI skrbi za mednarodno skladnost določanja magnitude metra Mednarodni urad za uteži in mere (BIPM), ki podaja priporočila za praktično realizacijo definicije metra za potrebe kalibracije drugih merilnih priprav. Ta je v domeni pooblaščenih državnih ustanov v državah, ki uporabljajo standard SI. Priporočena praktična realizacija je žarek helij-neonovega laserja, stabiliziranega z jodovo celico, oz. 1.579.800,762042(33) valovne dolžine izsevane svetlobe v zraku, ki se jo določi z interferometrom. Akreditirana ustanova v Sloveniji za izvajanje kalibracij je Laboratorij za tehnološke meritve Fakultete za strojništvo v Mariboru (FS LTM). Laboratorij je akreditiran po standardih EN 45001 (od leta 1995) in ISO 17025 (od leta 2001). V preteklosti je bil meter definiran kot desetmilijoninka razdalje med ekvatorjem in severnim tečajem po poldnevniku, ki poteka skozi Pariz. Praktična realizacija je bila dolgo časa v obliki fizičnega predmeta – prametra, palice iz platine in nato iz zlitine platine ter iridija, s katero so primerjali merilne priprave. Vendar pa je tako velik fizičen predmet nestabilen in podvržen poškodbam ter drugim tveganjem, zato je bila leta 1960 sprejeta nova definicija, osnovana na valovni dolžini sevanja vzbujenega atoma kriptonovega izotopa 86Kr v vakuumu, to pa je leta 1983 nadomestila sedanja, ki omogoča večjo točnost. Etimologija Beseda meter ima izvor v starogrškem glagolu : metreo - meriti, šteti oz. primerjati, ki se je uporabljala tako v smislu fizičnega merjenja, kot tudi za metriko v poeziji in, širše, zmernost v ravnanju človeka. Ta razpon pomenov se ohranja v latinščini (metior, mensura), francoščini (mètre, mesure) in drugih jezikih. Moto ΜΕΤΡΩ ΧΡΩ (metro hro) v pečatu Mednarodnega urada za uteži in mere (BIPM), izrek starogrškega državnika in filozofa Pitaka iz Mitilene v prevodu »Uporabi mero!«, torej poziva hkrati k merjenju in zmernosti. Zgodovina Meter je osnovna enota merskega sistema, ki temelji na desetiškem številskem sistemu, in je konec 18. stoletja začel nadomeščati številne tradicionalne enote dolžine. Prvič je bil uradno uveljavljen v Franciji med francosko revolucijo, kot poskus revolucionarjev v celoti preiti na univerzalni desetiški sistem pri merjenju (hkrati so predelali celo svoj koledar). Pred uvedbo metričnega sistema so bile mere v pristojnosti oblastnikov, ki so zaradi tega obremenjevali trgovce s spremenljivimi standardi. Po razpadu večjih držav so bili lahko standardi določeni glede na mesto ali trg, isti standardi pa so bili tako izkoriščeni za nadaljnje davčenje. Vedno večji obseg mednarodne trgovine pa je zahteval vedno bolj univerzalne mere, ki bi poenostavile komunikacijo, pa tudi denarno menjavo, saj bi se povečala varnost izmenjave. Mnogi so tako predlagali enotno mero, , želja pa je bila tudi narediti mero, ki bi bila v vseh okoljih in v vseh primerih primerljiva in tako omogočila, da pri izmeri ne bi prišlo do sporov. Teoretično so prišli do nekaterih spoznanj in rešitev, a enotne mere za razdaljo niso uvedli vse do Francoske revolucije, ko so zaradi politične oportunosti Talleyranda lahko odprli temo pred ustanovno skupščino leta 1790,a predlog ni bil dokončno sprejet, velja pa za prvi resni korak k spremembi standarda dolžine v meter. V nekaterih državah še vedno uporabljajo imperialne mere, ki že tedaj niso bile enotne glede na državo in so medkulturna odstopanja del tradicije. Imperialne mere ostajajo vseeno žive tudi v praktični rabi v nekaterih dejavnostih. Definicija prek nihala Zamisel definicije metra je več kot stoletje starejša. Leta 1668 je angleški filozof John Wilkins v svojem eseju Esej o realnem značaju in o filozofskemu jeziku (An Essay towards a Real Character and a Philosophical Language) predlagal, da bi se lahko meter definiral kot dolžina nihala s polperiodo ene sekunde (zamisel s sekundnim nihalom je pripisal Christopherju Wrenu). Leta 1670 je Gabriel Mouton, lyonski škof, tudi predlagal univerzalni standard za dolžino z desetiškimi mnogokratniki in delitelji, ki naj bi temeljil na enominutnem kotu Zemljinega poldnevniškega loka ali, ker Zemljinega obsega ni bilo lahko meriti, na nihalo z nihajnim časom 1 s. Enako metodo kot Wilkins je nekaj let kasneje leta 1675 predlagal italijanski prirodoslovec Tito Livio Burattini v svojem delu Misura Universale za merski sistem, ki bi temeljil na sekundi. Za enoto je uporabil frazo metro cattolico (univerzalna mera), izpeljano iz grške zveze : métron katholikón, da bi označil standardno dolžinsko enoto, izpeljano iz gibanja nihala. Christiaan Huygens je opravil prvi poskus in ugotovil, da dolžina nihanja nihala s takšno polperiodo znaša 38 rijnlandskih palcev ali 39,25 angleških palcev (zdajšnjih 997 mm). Kmalu zatem pa so ugotovili tudi, da se dolžina sekundnega nihala zaradi vpliva spreminjajoče Zemljine težnosti s krajem spreminja. Jean Richer je leta 1671 izmeril 0,3 % razliko v dolžini med Cayennom v Francoski Gvajani in Parizom. Absolutna razlika v dolžini je znašala 1,25 linij (2,8 mm). Nihajna ura, ki bi v Parizu kazala prav, je v Cayennu izgubila vsak dan poltretjo minuto. Do francoske revolucije 1789 ni bilo praktičnega napredka za ustanovitev »univerzalne mere«. Talleyrand je leta 1790 pred ustanovno skupščino ponovno predlagal zamisel s sekundnim nihalom, da bi bila meritev definirana na geografski širini 45° severno, ki v Franciji poteka severno od Bordeauxa in južno od Grenobla. Navkljub podpori skupščine in Združenega kraljestva, ter novoustanovljenih neodvisnih ZDA njegov predlog ni bil sprejet. Poldnevniška definicija Konec 18. stoletja so ugotovili, da je sila težnosti odvisna od lege na zemeljski obli, saj Zemlja ni pravilna krogla, zato bi bilo poskus težko ponoviti. Da bi omogočili neodvisno določanje magnitude metra, so se člani komisije Francoske akademije znanosti (Académie des sciences) leta 1791 namesto tega odločili, da meter definirajo kot eno desetmilijoninko dolžine krožnega loka na površini Zemlje med njenim polom in ekvatorjem, potegnjenega po poldnevniku skozi Pariz. V ta namen je akademija financirala znanstveno odpravo s ciljem točne meritve razdalje med zvonikom v kraju Dunkerque na severu Francije in gradom Montjuïc v Barceloni (pod predpostavko, da je poldnevnik skozi Dunkerque enak tistemu skozi Pariz). Meritev, ki sta jo opravljala Jean-Baptiste Joseph Delambre in Pierre-François-André Méchain, je trajala od leta 1792 do 1799, že 7. aprila 1795 pa je Francija sprejela meter kot uradno dolžinsko mero na podlagi starejših meritev (skladno z njimi je kilometer znašal 443,44 takratne francoske linije). Problem te definicije je bil, da so za model oblike Zemlje vzeli geoid, približek, ki ne upošteva krajevnih značilnosti površja. Kljub pomislekom je bila vrednost sprejeta in, ko sta Delambre ter Méchain pregledala svoje izračune, sta prišla do svojega rezultata, po katerem je bil kilometer 0,144 francoske linije krajši, torej 0,03 % razlike. Prameter Medtem je komisija naročila izdelavo niza palic iz platine in ko sta Delambre ter Méchain sporočila svoj rezultat, so vzeli tisto, ki se je po dolžini najbolj ujemala, ter jo 22. junija 1799 shranili v Narodnem arhivu kot trajen zapis. Ta predmet je dobil ime mètre des Archives in je obveljal za standard. Francija je uradno sprejela metrični sistem 10. decembra 1799. François Arago in Jean-Baptiste Biot sta kasneje raztegnila geodetski lok, po katerem je bil določen meter, in ugotovila, da je vrednost 443,296 linije prekratka. Njun izračun 443,31 linije so kasneje še podaljšali na 443,39. Kljub temu, da je definicija omogočala neodvisno določanje magnitude metra, se je to izkazalo za izredno nepraktično, tako da so države, ki so sledile francoskemu zgledu (začenši z Nizozemsko leta 1816), naročile replike arhivskega metra za lastno uporabo. Čeprav se je izkazalo, da je prekratek, je mednarodna metrična komisija leta 1872 sklenila definirati novi mednarodni standardni meter kot dolžino arhivskega metra v stanju, v kakršnem je bil takrat. Rezultat prizadevanj za poenotenje merskih enot na mednarodni ravni je bil podpis metrske konvencije leta 1875 in vzpostavitev organizacijske strukture za standardizacijo. Da bi omilili težave z arhivskim metrom, kot sta obraba in temperaturna nestabilnost, je novoustanovljeni BIPM britanskemu podjetju Johnson Matthey naročil izdelavo 30 novih palic iz zlitine 90 % platine in 10 % iridija s točnostjo, kolikor je je omogočala takratna tehnologija. Ta zlitina je bistveno trša od čiste platine, palice pa so bile izdelane v profilu, podobnem črki X, kar daje večjo stabilnost napram strižnim silam. Eno od teh palic, ki je najbolj ustrezala arhivskemu metru, so na Generalni konferenci za uteži in mere leta 1889 nato imenovali za prameter, ostale pa so razdelili med države podpisnice metrske konvencije za uporabo kot nacionalne standarde (z ustreznim korekcijskim faktorjem). Takrat sprejeta definicija metra je bila dolžina prametra pri nič stopinjah Celzija in standardnem tlaku, hkrati pa je bil vzpostavljen tudi sistem za redno primerjanje (kalibracijo) nacionalnih standardov z njim. Prameter je bil shranjen v trezorju Mednarodnega urada za uteži in mere v Sèvresu. Prvo in edino ponovno primerjanje nacionalnih prototipov s prametrom so izvedli med letoma 1921 in 1936 ter ugotovili, da je definicija stabilna z mero negotovosti 0,2 μm. V tem času je bila definicija izražena točneje, saj je v izvirni obliki določila le, da bo »prototip, pri temperaturi taljenja ledu, odslej predstavljal metrično enoto dolžine«. 7. Generalna konferenca za uteži in mere leta 1927 je tako določila: Razdalja 571 mm med valji, na katera je simetrično položen prameter ( njegove dolžine), ustreza Airyjevim točkam palice, kar zagotavlja najmanjše ukrivljanje. Sevanje kriptona Že konec 19. stoletja je fizik Albert Abraham Michelson predlagal, da bi lahko meter izrazili z valovnimi dolžinami sevanja, in v laboratorijih BIPM s takratnim direktorjem J. Renéjem Benoîtom izvajal meritve prametra z interferometrom lastne izdelave. Preskusil je več možnosti in kot najustreznejšo izbral kadmijevo svetilko, hkrati pa je odkril pojava fine in hiperfine strukture v spektralnih črtah vzbujenih atomov, ki sta igrala pomembno vlogo pri razvoju kvantne mehanike in teorije relativnosti. Za to delo je leta 1907 prejel Nobelovo nagrado za fiziko. Kasneje so pri BIPM izboljšali metodo in leta 1927 je 7. Generalna konferenca za uteži in mere sprejela alternativno definicijo metra kot 1.553.164,13 valovne dolžine sevanja kadmija, izmerjenih s Fabry-Pérotovim interferometrom. Po 2. svetovni vojni so z novimi spoznanji močno izboljšali natančnost metode. Z uporabo samo enega izotopa so zmanjšali število komponent spektralne črte, z merjenjem težkih atomov pri nizkih temperaturah so zmanjšali vpliv gibanja atomov, uporaba izotopa s sodim izotopskim številom pa je izničila učinek fine strukture. Tem kriterijem je zadostila svetilka, napolnjena s kriptonom 86Kr; na 11. Generalni konferenci za uteži in mere leta 1960 je bila torej uradno sprejeta nova definicija metra: Ta definicija je odpravila odvisnost od fizičnega predmeta in namesto tega meter opredelila na osnovi neuničljivega naravnega standarda. Prameter ima vse odtlej le še arhivski pomen, še vedno ga hrani Mednarodni urad za uteži in mere na svojem posestvu v Sèvresu. Definicija na osnovi sevanja kriptona je veljala 23 let, do 1983, ko jo je 11. Generalna konferenca za uteži in mere zamenjala s sedanjo, saj realizacija ni bila dovolj točna za vsa področja uporabe. Omejitve so se pokazale predvsem pri določanju razdalj v astrofiziki. Hkrati je v drugi polovici 20. stoletja močno napredovala tehnika merjenja hitrosti svetlobe in laserska tehnologija, ki sta presegli točnost določanja kriptonovih spektralnih črt in odprli možnost sedanje definicije. Definicija Trenutna definicija je bila sprejeta na 17. Generalni konferenci za uteži in mere leta 1983 in je vezala meter na enoto sekunde ter fizikalno količino hitrosti svetlobe. To pomeni, da se meter v celoti izraža s stabilnimi značilnostmi narave, saj je sekunda sama izražena s številom hiperfinih prehodov cezijevega atoma. Definicija metra se glasi: Meter je dolžina poti, ki jo prepotuje svetloba v vakuumu v časovnem intervalu sekunde. Hkrati je bilo na konferenci sprejeto, da znaša hitrost svetlobe v vakuumu natanko 299.792.458 metrov na sekundo. Ta ubeseditev je zaobšla odvisnost od stanja tehnike – definicijo, izraženo z valovno dolžino izseva laserja, bi bilo treba popraviti vsakič, ko bi iznašli boljši laser. Namesto tega se izsev laserja uporablja za praktično realizacijo metra, za katero BIPM podaja le priporočila. Z določitvijo hitrosti svetlobe je mogoče valovno dolžino izraziti s frekvenco, to pa se kalibrira z uporabo cezijevih atomskih ur, ki so trenutno nekaj velikostnih razredov točnejše od najbolj dovršenih laserjev. Za potrebe razmejitve metra priporoča BIPM izsev helij-neonovega laserja z valovno dolžino = 632,99121258 nm, stabiliziranega z jodovo celico, ki ima ocenjeno relativno negotovost . Za lažjo predstavo, ta negotovost ustreza meritvi obsega Zemlje s točnostjo enega milimetra. Jodova celica – posodica z jodovo paro na poti žarka – deluje kot optični filter, ki absorbira vse dele valovanja razen ozke črte pri ~633 μm, ki odgovarja enemu izmed energetskih prehodov joda, kar predstavlja absolutno umeritev in hkrati zmanjša pasovno širino izseva (to povečujejo neželeni pojavi, kot je Brownovo gibanje molekul vzbujenega plina). Kar najmanjša možna pasovna širina je pomembna, saj se razdaljo določa z interferometrijo – štetjem interferenčnih prog na detektorju interferometra, katerih število je odvisno od optične poti, za točno določanje tega števila pa morajo biti čim ostrejše. Ocenjena relativna negotovost trenutno predstavlja glavni omejujoči dejavnik pri razmejevanju metra. Dodatno k negotovosti prispeva dejstvo, da priporočena praktična realizacija predpostavlja meritev razdalje pri izsevu v zraku, ne v vakuumu. V ta namen se uporablja korekcijski faktor, ki ustreza lomnemu količniku zraka, točnost določanja tega pa je omejena s točnostjo meritev temperature, tlaka in relativne vlažnosti. Mnogokratniki Za mnogokratnike in manjše enote se uporablja predpone SI. Največkrat se uporablja: Posebnosti V splošni uporabi je tudi beseda »mikron« za mikrometer, kar pa po standardu ni zaželeno. Mnogokratniki razen kilometra se redko uporabljajo. V vsakdanji uporabi dolžine v rangu 101 in 102 m izražamo kar z metri namesto z mnogokratniki (na primer 30 m ali 300 m namesto 3 dam ali 3 hm). V astronomiji zelo velike razdalje izražajo z astronomskimi enotami (149,6 Gm), svetlobnimi leti (1 Pm) ali parseki (31 Pm). Razmerje z ostalimi enotami SI Meter je eden od temeljev za velik del trenutne strukture mednarodnega sistema enot, čigar pomembna vrlina je natančna matematična in logična skladnost enot. Magnituda samega metra je odvisna od sekunde, z metrom pa sta nato posredno ali neposredno izraženi magnitudi dveh drugih osnovnih enot SI: kandele za svetilnost in ampera za električni tok. Tem nadalje sledi množica izpeljanih enot, ki se uporabljajo za merjenje cele vrste lastnosti narave. Newton je recimo definiran kot sila, ki jo potrebujemo, da pospešimo maso enega kilograma z enim metrom na kvadratno sekundo. Newton je nato osnova za definicijo enot za električni tok (amper), tlak (paskal), energijo (džul), moč (vat) idr., kaskada odvisnosti pa se nato nadaljuje še dalje (amper in vat na primer definitrata enoto volt za napetost, ta pa nato skupaj s sekundo enoto weber za magnetni pretok). Pretvorba v druge enote dolžine 1 meter je 1010 Angstremov 3,2808 čevlja 1,0936 jarda 0,5274 sežnja 0,00054 morske milje 0,00062 mednarodne milje ~2 egipčanska kraljeva komolca (ohranjene merilne palice merijo 0,523–0,529 m) Glej tudi pretvorba enot, red velikosti, red velikosti (dolžina). nakladalni meter razdalja dolžina mera Opombe Sklici Viri Zunanje povezave Enote za dolžino Osnovne enote SI


text: Ker se Poi De Ping Hotel nahaja v centru Nawarat, je to idealen kraj za raziskovanje Chiang Mai. Hotel s 2 zvezdicami se nahaja 4.0 Km od mestnega vrveža in je na idealni lokaciji za raziskovanje znamenitosti in atrakcij mesta. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V Poi De Ping Hotel naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Hitra prijava/odjava, pralnica, skupna dnevna soba, parkirišče, Wi-Fi na javnih mestih so samo nekatere od dodatnih storitev. Gostje lahko izbirajo med 10 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z golf igrišče (v premeru 3 km). Za potnike v Chiang Mai je prava izbira Poi De Ping Hotel, saj nudi sproščeno in brezskrbno bivanje.