Sončna pot, d.o.o. | Maribor Urna postavka: od 20 €/h | Datum registracije: 08.02.2017 | Ogledov: 774 Ponujamo kvalitetno grafično oblikovanje vseh vrst. Oblikovanje logotipov, celostnih grafičnih podob, ter tiskovin, kot so katalogi, brošure, letaki, plakati, zloženke, vizitke in drugo. Ne varčujte, vzemite najboljše grafično oblikovanje. Saj je lep in kvaliteten vizualen izgled odraz vašega podjetja in... Mitja Jošt | Štore Urna postavka: od 0 €/h | Datum registracije: 23.02.2017 | Ogledov: 805 V kolikor potrebujete grafično oblikovanje, izdelavo spletnih strani ali spletnih trgovin sem pravi naslov za vas. Grafično vam lahko pripravim vse za razpoznavnost podjetja, od unikatnega logotipa, vizitke, razne tiskovine, internetne banerje, še posebej pa z veseljem pripravljam kakšno grafiko... qStom | Ljubljana Urna postavka: od 25 €/h | Datum registracije: 03.05.2017 | Ogledov: 592 Pri qStom web solutions ustvarjamo spletne strai, ki so prilagojene poslovnim izzivom podjetji in ciljni skupini uporabnikov. Združujemo napredne tehnologije z inovativni pristopi, tako da uporabnikom ustvarimo orodja za uspeh na spletu. Pri izdelavi strani se lotimo:1. Načrtovanja, ki zajema... Greco d.o.o. | Maribor Urna postavka: od 25 €/h | Datum registracije: 18.08.2017 | Ogledov: 533 Smo majhen grafični in razvojni studio v Mariboru. Področja našega delovanja so: izdelava logotipa in celostne grafične podobe grafično oblikovanje tiskovin izdelava ilustracij promocijski material, majice in poslovna darila izdelava spletnih strani izdelava spletne trgovine izdelava mobilnih aplikacij izdelava mobilnih iger programiranje načrtovanje uporabniške izkušnje (UI, UX) izdelava spletnih splikacij spletno oglaševanje svetovanje, vzdrževanje,... Urna postavka: od 20 €/h | Datum registracije: 06.09.2017 | Ogledov: 2463 Sestavlja kolektiv kreativnih umov, ki ustvarjajo kvaliteto, inovacije, strokovnost, eleganco, svežino ter spletnim rešitvam dodajajo okus po umetnosti.Izdelki ne temeljijo le na briljntnem izgledu, temveč tudi po vrhunski funkcionalnosti. Okusite odličnost, ki jo ustvarjamo in bodite z nami korak pred... MAMMOTH SPLETNE STORITVE, DAVID HARL S.P. | MIKLAVŽ NA DRAVSKEM POLJU Urna postavka: od 10 €/h | Datum registracije: 20.09.2017 | Ogledov: 370 Mammoth poskrbi za celostno grafično podobo vašega podjetja. Oblikujemo grafike, tiskovine, spletne strani in trgovine ter izdelujemo sisteme po želji naročnika. Poskrbimo za vašo blagovno znamko od zasnove vse do izdelave promocijskega materiala in embalaže. Poskrbimo pa tudi za celovit... IDEA KREATIVNI STUDIO, digitalne storitve, oblikovanje in trženje, Sara Himelrajh s.p. | MARIBOR Urna postavka: od 15 €/h | Datum registracije: 02.11.2017 | Ogledov: 701 Kreativna grafična oblikovalka, ki želi umetnost in znanje vključiti v digitalno ali tiskano predstavitev podjetja. Vizija ustvarjanja je prepletanje minimalizma s kreativnostjo. Osebni perfekcionizem končnemu rezultatu doda ključno kvaliteto.Sara Himelrajh,CSS Awarded Designer... Urna postavka: od 25 €/h | Datum registracije: 07.01.2018 | Ogledov: 624 Vizitke www.atelier.si/vizitke Deko koledarji www.atelier.si/koledarji... NINA KODRIČ S.P., VIZUALNE KOMUNIKACIJE IN OBLIKOVANJE | MARIBOR Urna postavka: od 15 €/h | Datum registracije: 14.02.2018 | Ogledov: 441 Kreativna in učinkovita vizualna podoba vzbudi pozornost opazovalce, komunicira vaše vrednote in vizijo, predstavlja vaše podjetje, ustvarja identiteto blagovne znamke, ... Vsaki stranki se posvetim 100%, v izdelke vključim strokovno znanje, kanček svoje unikatnosti ter lastnosti podjetja, projekta ali ideje,... Urna postavka: od 30 €/h | Datum registracije: 03.04.2018 | Ogledov: 1098 Stock fotografije. Več na www.ANDRO-ART.com... 35.985.589 ogledov od 2008


Spletni naslov, ki ste ga iskali, ne obstaja. S pomočjo spodnjega iskalnika lahko poiščete želene vsebine ali zadnje novice. Napaka 404 Spletni naslov, ki ste ga iskali, ne obstaja. Zadnje novice Brezposelnost med mladimi ostaja med glavnimi izzivi. Kaj za reševanje problematike počne EU? David-Maria Sassoli je bil na prvem plenarnem zasedanju po evropskih volitvah izvoljen za predsednika parlamenta. Poslanci so oblikovali parlamentarne odbore. Italijan David Sassoli, član skupine S&D, je bil za predsednika Evropskega parlamenta izvoljen v drugem krogu glasovanja na plenarnem zasedanju 3. julija v Strasbourgu. Na prvem plenarnem zasedanju po evropskih volitvah danes poslanci izbirajo novega predsednika Evropskega parlamenta. Spremljajte glasovanje v živo iz Strasbourga. Čeprav evropska vojska ne obstaja in obramba ostaja v ekskluzivni pristojnosti držav članic, EU v zadnjih letih močno spodbuja sodelovanje na obrambnem in varnostnem področju. Evropske volitve z najvišjo udeležbo v zadnjih 20 letih, na ravni EU je svoj glas oddalo 50,8 % volivcev. Sledi oblikovanje političnih skupin in izvolitev predsednika Evropske komisije. Evropski parlament se je 2. julija sestal na prvem plenarnem zasedanju v novi sestavi po evropskih volitvah. Poslanci so oblikovali sedem političnih skupin. V nedeljo so na mednarodnem filmskem festivalu Karlovy Vary na češkem razkrili 10 filmov, ki se bodo potegovali za evropsko filmsko nagrado LUX. Eden izmed njih tudi s slovenskim pridihom.


source: fineweb

text: Park Inn by Radisson Berlin City West se nahaja na Wilmersdorf, ki je eno od najbolj priljubljenih področij mesta, in je namenjen tako poslovnim uporabnikom, kakor tudi samo za oddihu. Ker je od centra mesta oddaljen samo 1.0 km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so muzej Story of Berlin, Avenija Kurfurstendamm, Kathe-Kollwitz-Museum, ponuja popolni oddih in sprostitev. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Berlin. V hotelu lahko uživate v obsežnih dodatnih storitvah, ki vam bodo na voljo, med drugimi tudi domače živali dovoljene, parkirišče, sef, pralnica, poslovni center. Gostje lahko izbirajo med 94 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. V hotelu je na voljo več relaksacijskih možnosti, med drugimi park, ki so namenjene oddihu in počitku. Park Inn by Radisson Berlin City West je idealna in priročna izbira za bivanje v Berlin, saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost.


text: Predstavitev priložnosti za prostovoljno delo pri Zavodu Voluntariat POTUJ na številne mednarodne prostovoljske tabore ter druge dolgoročne prostovoljske programe po svetu! POMAGAJ promovirati strpnost in solidarnost med ljudmi! SPOZNAVAJ ljudi različnih narodnosti in kultur ter postani glasnik prostovoljstva in miru! Tudi v novem letu ponujamo priložnosti za prostovoljno delo na več kot 1000 mednarodnih taborih po vsem svetu ter v različnih programih dolgoročnega prostovoljnega dela! Vključite se lahko v širok spekter aktivnosti: delo na uveljavljanju ženskih pravic in boj proti različnim oblikam diskriminacije, okoljevarstveno delo, osveščanje mladih, delo z otroki v mladinskih centrih, medkulturni in umetniških projekti in še in še. Udeležba na prostovoljskih projektih nudi intenzivno delovno izkušnjo in omogoča globlji vpogled v drugo kulturo, ki se lahko v marsičem razlikuje od nam domačih navad in vedenjskih vzorcev. Ne izpustite odlične priložnosti za pridobivanje izkušenj, spoznavanja sveta in notranjo rast! Naši prostovoljci vam bodo 09.01.2012 ob 18h v Knjižnici Otona Župančiča predstavili: • Mednarodni prostovoljski tabor na Finskem, Maruša Vukelić • Zanimivo izkušnjo dolgoročnega prostovoljskega dela v Gani znotraj programa Evropske prostovoljne službe, Maja Isaković in Zala Turšič • Prostovoljski projekt v Maroku znotraj projekta GLEN, Maja Dolinar Seveda pa vas bomo seznanili tudi s postopki prijave in iskanjem različnih projektov. Dobimo se 09.01.2012 ob 18h v Knjižnici Otona Župančiča, Kersnikova ulica 2, 4. nadstropje! Pridruži se nam! Maja Dolinar Zavod Voluntariat - SCI Slovenia firstname.lastname@example.org 0 komentarjev. Za vrnitev v običajni format kliknite tukaj: www.pozitivke.net http://www.pozitivke.net/article.php/20120103141704629 |Domov|| ||Powered By GeekLog|


source: wikipedia

text: 1836 (MDCCCXXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 15. maj - Francis Baily v Inch Bonneyu, Roxburgshire med popolnim Sončevim mrkom opazuje pojav, znan kot »Bailyjevi biseri«. 23. februar - 6. marec - bitka za Alamo Rojstva 27. januar - Leopold von Sacher-Masoch, avstrijski pisatelj († 1895) 18. februar - Ramakrišna Paramahamsa, indijski hindusitični filozof in vedantin († 1886) 19. februar - Jožef Schwegel, slovenski politik in diplomat († 1914) 6. marec - Josip Stritar, slovenski pisatelj, dramatik in prevajalec († 1923) 9. julij - Sofija Nassavska, kraljica Švedske in Norveške († 1913) 21. december - Milij Aleksejevič Balakirjev, ruski skladatelj, dirigent in pianist († 1910) Neznan datum Mulaj Hasan I., sultan Maroka († 1894) Smrti 21. januar – Franc Novak, slovenski ljudski zbiralec, pisatelj in duhovnik na Madžarskem (* 1791) 9. marec - Destutt de Tracy, francoski filozof (* 1754) 7. april - William Godwin, angleški novinar in politični filozof (* 1756) 10. junij - André-Marie Ampère, francoski fizik, matematik (* 1775) 20. junij - Abbe Sieyes , francoski duhovnik , revolucionar in politik (* 1748) 23. junij - James Mill, škotski zgodovinar, filozof in ekonomist (* 1773) 7. september - John Pond, angleški astronom (* 1767) 6. november - Karel X., francoski kralj (* 1757)


text: Kratke hlače – udobna alternativa za vse priložnosti Poletje prihaja, temperature se višajo in oblekce so vedno krajše. So ti tvoje kavbojke sicer všeč, vendar pa ti je v njih v teh toplih dneh vedno bolj vroče in vroče? No, čas je za nove trendi kratke hlače. Dandanes jih nosijo tako ženske kot moški ob marsikateri priložnosti. Tako bermuda ali kargo kratke hlače kot tudi vroče hlačke – vse najdeš pri Blue Tomato! Vroče hlačke za ženske, kargo hlače za moške – za vsakogar nekaj! Kaj so kratke hlače seveda ni treba podrobneje razlagati, vendar pa je morda dobro predstaviti vse različne možnosti, ki so ti na voljo. Najbolj znane so verjetno klasične bermuda hlače. Znamke, kot so Volcom, DC in Carhartt, stavijo na ta moden vsestranski kos oblačila, ki ima najpogosteje stranske žepe, ki le še bolj poudarijo kroj slim fit. Če hlače pokombiniraš z nekaterimi dodatki, kot so kapa, sončna očala in ura, bo tvoj stajling popoln. Začetki kratkih hlač segajo vse do kraljeve mornarice, saj so bermuda hlače uporabljali pri v operacijah v tropskih podnebjih. Na Bermudskih otokih, blizu ameriške obale, so te hlače sprejeli celo kot del poslovne obleke – tako je jasno, od kod ime teh kratkih hlač, kajne? Chino hlače Zagotovo si že kdaj slišal/a za chino hlače. So kar precej podobne bermuda hlačam – tako kar zadeva njihov izvor kot tudi stajling: špansko govoreče vojake so na Filipinih v začektu 19. stoletja zaradi toplih temperatur opremili s kratkimi, lahkimi hlačami. Bombaž so takrat proizvajali na Kitajskem – od tod tudi ime „chino“, kar v španščini pomeni „kitajsko“. Kargo hlače Ne tako preproste, vendar kljub temu zelo praktično so kargo hlače. S stranskimi žepi nudijo dovolj prostora za vse stvari, ki jih potrebuješ čez dan. Da jih lahko nosiš, se ne rabiš podati na raziskovanje džungle – kargo hlače so zelo priljubljen kos oblačila pri moških za vsakdanjik. Če jih pokombiniraš še s stajliš kratko majico ali pa casual srajco, bo tvoj stil za poletje res pravi. Najpomembnejša pri teh hlačah sta seveda njihova udobje in funkcionalnost. Vroče hlače Super izgledajo tudi vroče hlačke – tako trdijo moški. Skozi leta so vroče hlačke postajale vedno krajše in krajše. Narejene so lahko iz jeansa, klasičnega bombaža ali bolj luksuznih tkanin, kot je saten. Ženske vroče hlačke so vsestranske, stajliš in seksi hkrati. Znamke, kot sta Roxy ali Nikita, nudijo veliko različnih stilov, tako za dekleta kot za ženske. Outdoor kratkih hlač Če ti je najpomembnejša funkcionalnost, si oglej našo pestro izbiro outdoor kratkih hlač. Znamka Bergans in druge podobne nudijo kratke hlače za dolge poletne treking ture. Zaradi številnih praktičnih lastnosti ti bodo zagotovo zelo všeč: so vodoodporne, zračne in neverjetno robustne – in to je le nekaj njihovih norih lastnosti. Če te bo slučajno ujel dež, pa boš povsem presenečen/a nad tem, kako hitro se bodo ponovno posušile. Prave kratke hlače za vsako priložnost Svoje nove kratke hlače boš zagotovo želel/a nositi ob vsaki priložnosti. Chino hlače so udobne za kolesarjenje skozi mesto, outdoor hlače so dovolj vzdržljive za plezanje v Alpah in casual denim hlače so več kot popolne za sproščen dan nekje na travi ... in seveda dovolj kul za kak nor večer kje na dopustu! Ne glede na to, za katere kratke hlače se odločiš, zagotovo boš z njimi zadovoljen/a v vsaki situaciji. Za na plažo lahko izbereš tudi boardshortse in tako boš, kar zadeva kratke hlače, za poletno sezono več kot dobro opremljen/a. Poglej si raznoliko ponudbo kratkih hlač v trgovini Blue Tomato!


Finančni trgi - Gospodarstvo - pred 9 urami


Enako obravnavanje Državljani EU imajo enako pravico do zaposlitve v drugi državi EU kot državljani tiste države, in sicer: - pod enakimi pogoji, - brez dovoljenja za delo. Zaposlovanje državljanov iz drugih držav EU ne sme biti omejeno ne številčno ne z diskriminacijskimi pogoji. Izjema - Jezikovno znanje: delodajalci lahko od kandidatov iz drugih držav EU zahtevajo dokazilo o jezikovnem znanju, vendar mora biti zahtevano znanje razumne stopnje, potrebne za opravljanje dela. Delodajalci ne smejo zahtevati zgolj enega samega določenega dokazila. - Nove države članice EU: za njihove državljane veljajo v prehodnem obdobju nekatere omejitve pri zaposlovanju. Delovni pogoji Državljani EU na delu v drugi državi EU imajo pravico do enakega obravnavanja kot njihovi sodelavci, ki so državljani tiste države: - pri delovnih pogojih, denimo plači, odpovedi in ponovi vrnitvi na delovno mesto; - pri usposabljanju in izobraževanju. Socialne in davčne ugodnosti - Iskalci dela: iskalci dela iz drugih držav EU imajo pravico do enake denarne pomoči, ki naj olajša iskanje dela, kot domači iskalci dela, pod pogojem, da so dejansko vključeni na tamkajšnji trg dela, tj. da v tisti državi razumno dolgo iščejo zaposlitev. - Delavci iz drugih držav EU imajo pravico do enakih socialnih in davčnih ugodnosti kot državljani tiste države, denimo ugodnosti v javnem prevozu za velike družine, otroškega dodatka, minimalnega dodatka za preživljanje. - Čezmejni delavci, tj. ljudje, ki se vozijo na delo v drugo državo in se vračajo domov vsaj enkrat tedensko, imajo enake pravice kot drugi delavci v državi njihove zaposlitve. Po odločbi Sodišča Evropske unije kraj bivanja ne sme biti pogoj za te ugodnosti, vendar imajo čezmejni delavci včasih težave pri uveljavljanju socialnih ugodnosti, ker so te še vedno vezane na kraj bivanja. Športniki Za profesionalne športnike veljajo enaka pravila EU: v drugi državi EU se lahko zaposlijo pod enakimi pogoji kot državljani tiste države.


text: Izvajalec : Turistično informacijski center Murska SobotaNaslov : Slovenska ulica, 9000 Murska SobotaTelefon : 02 534 11 30e-mail : Športni center v krajevni skupnosti Černelavci je objet v hladni senci, ki jo dajejo krošnje visokih dreves gozda. Prav primeren začetek poti, ki nas popelje po desnem robu igrišča po gozdni potki skozi gozd na poljsko cesto, po kateri nadaljujemo pot vse do naslednjega gozdička, kjer nato zavijemo na levo. Ko pridemo iz gozda se obrnemo desno in pot nadaljujemo po kanalu. Tukaj nam pot omogoča priključitev na pot Murska Sobota – Fazanerija, saj se poti v obliki pentlje združita. Če se odločimo za krajšo varianto, se ob koncu kanala obrnemo na desno in nadaljujemo po drevoredu Evropske unije skozi Černelavce po pločniku do gostilne Titan, kjer se obrnemo desno do gostilne Spirič. Terasa nas povabi na kratek počitek in tudi manjši prigrizek se prileže. Po zaključku počitka nadaljujemo pot naravnost skozi vas Černelavci, na prvem odcepu se obrnemo desno in nadaljujemo s hojo do tradicionalne cimprane hiše. Pot nadaljujemo po isti cesti in na križišču zavijemo rahlo levo ter se priključimo na gozdno pot, ki vodi do izhodiščne točke. TežavnostLahka Dolžina poti : 4,8 km Čas hoje15 min - 1 ura Izhodiščna točka : Športni center Černelavci Podlagagozdna utrjena pot, makadam, asfalt Ponudbagostinska ponudba Znamenitosti: Športni center Černelavci, drevored Evropske unije, tradicionalna cimprana hiša. Marjan Simon Telefon : 031 301 290 GPS Northing (N) : 46,6591 GPS Easting (E) : 16,1581


text: Giroud: Francija mora pokazati ambicije Po dveh nadvse uspešnih sezonah pri Montpellieru, se je letos poleti Olivier Giroud preselil v London k Arsenalu. Kljub temu, da lanskoletni najboljši strelec francoske Ligue 1 še ni dosegel zadetka za nov klub, se namerava ustaliti v angleški prestolnici in seveda pomagati francoski izbrani vrsti. 12. september 2012. ob 13:40 | zadnja sprememba: 13. september 2012. ob 07:51 Iz Montpelliera je se letos poleti preselil v londonski Arsenal Olivier, lahko rečemo, da so se vam uresničile sanje, ko ste podpisali za londonski Arsenal? Že kot majhen otrok sem sanjal, da bi nekega dne nastopil v Premier League. Spominjam se, da je bilo kar nekaj znanih francoskih nogometašev že takrat v Arsenalu. Igralci kot so Patrick Vieira, Sylvain Wiltord, Rober Pires, Thierry Henry in še mnogi drugi so naredili vtis name. Zelo sem ponosen, da grem lahko po stopinjah teh "velikih Francozov" in lahko le upam, da bom tudi sam pustil tak pečat. Res sem zelo zadovoljen z odločitvijo, da se pridružim Topničarjem. Je bil ključ do lažje odločitve Arsene Wenger? Seveda, on me pozna in mi zaupa. Generalno gledano večjih težav s prilagoditvijo nisem imel saj veliko nogometašev tu govori francosko. Tudi ljudje so prijazni, vsi ti radi priskočijo na pomoč, ko kaj potrebuješ. Kljub temu se na to ne morem preveč zanašati in se tudi ne bi rad. Rad bi se naučil angleščine tako, da mi ne bi bilo treba premisliti pred vsako besedo, ki jo izrečem. Igranje pri Arsenalu bo nadgradilo mojo igro in pod taktirko Wengerja sem v dobrih rokah. Ugled in stil angleškega prvenstva vsi poznamo, vas je morda kljub temu kaj presenetilo? Atmosfera na stadionih je točno takšna kot sem jo pričakoval, naravnost izjemna! Navijači skozi celo tekmo pojejo pesmi in navijajo. Prav posebno sem se počutil, ko so ob prihodu sestavili krajšo pesem zame. Tudi pozornost, ki jo izkazujejo navijači je neverjetna. Z aplavzom pospremijo tudi izbijanje žoge ali kakšen bolj grob nalet. Glede lige na splošno pa mislim, da je najmočnejša na svetu. Liga je izjemno napeta in groba, od tebe zahteva popolno pozornost. Van Persie je zabil že štiri gole, Hazard enega, Giroud še čaka na svojega Torej lahko rečemo, da vam manjka le še zadetek? Res je! Zamrznem v trenutku, ko je treba sprožiti strel na gol in enako se mi je dogajalo tudi na prvih dveh tekmah v reprezentanci. Nisem zaskrbljen, saj vem kako streljam na treningih in vem kako se počutim v tej ekipi. Mislim, da ne bi smel toliko razmišljati o tem in zaigrati bolj sproščeno, gol pa bo že prišel ob pravem času. Vas kaj skrbi, da tako Robin van Persie kot Eden Hazard, ki je prav tako prišel iz Ligue 1, že zabijata gole za svoja kluba? Sploh nisem presenečen nad igro Edena Hazarda, ker mu več ali manj vsak slog igre odgovarja. On je izjemen igralec, ki lahko Chelsea pripelje do visokih uvrstitev. Van Persija z menoj povezujejo kot z velikim bremenom, saj moram iti po njegovih stopinjah. Mislim, da ima trener dovolj zaupanja vame in ve, da bo moj čas še prišel. Trener Wenger bi lahko pripeljal več ali manj kateregakoli napadalca, ampak ni. Dejstvo, da so ljudje vložili zaupanje vame in mojo igro, mi daje najboljše okolje za razvoj in zadevanje golov. Če sem iskren lahko povem, da sem si zadal manjšo lestvico, ki jo želim preseči, a zaenkrat bom to zadržal še zase. Prihajam za nekom, ki je v lanski sezoni zabil 30 golov, a ne pozabite, da je za ta nivo, kljub vsem poškodbam, potreboval osem let. Če se dotaknemo še malce reprezentančnega nogometa, kaj se je spremenilo od prihoda Didierja Deschampsa? V francosko reprezentanco sem bil vpoklican nekaj mesecev pred evropskim prvenstvom, kar kljub obljubam ni dalo možnosti Laurentu Blancu, da bi ob formaciji 4-4-2 v napadu postavil mene in Benzemaja. Prav takšno postavitev je Didier Deschamps uporabil proti Urugvaju, ki pa igra zelo zaprto igro s petimi obrambnimi igralci. Prav zaradi tega moram čim prej dobiti potrebno kondicijo, saj si želim še ene priložnosti s Karimom. EURO 2012 je bilo zanj veliko razočaranje Kako pa ste doživeli EURO 2012? Nisem igral toliko, lahko bi rekli, da sem bil kar gledalec. Kljub temu, da sem pred tekmovanjem to tudi pričakoval, je bilo zelo težko saj sem bil navajen veliko igranja iz Montpelliera. Težko se je privaditi, da iz luči padeš v temo kjer igraš po deset ali 15 minut na tekmo in se žoge dotakneš le nekajkrat. Ampak vseeno, takšne izkušnje so dobrodošle saj se veliko naučiš in odrasteš kot oseba. Katere reprezentance v kavlifikacijah za SP se, ob Španiji, najbolj bojite? Belorusije, ker smo prav proti njim pred dobrim letom izgubili tekmo v kvalifikacijah za EP in ker so ekipa, ki konstantno napreduje. Razlika v kvaliteti med državami ni več takšna, kot je bila nekoč. Mnogo igralcev iz tako imenovanih manjših držav igra v najmočnejših ligah in kaj hitro se znajdeš v neprijetnem položaju, ko greš v tekmo preveč sproščeno. Belorusi se zavedajo, da so nas v bližnji preteklosti enkrat že premagali, s čimer nam povzročajo nemalo preglavic. Lahko Francija vseeno poseže po prvem mestu v skupini I? Španija je najboljša ekipa na svetu, kar pomeni, da bo to izjemno težko, ni pa nemogoče. Moramo pokazati veliko ambicij. Če zmagamo vse ostale štiri tekme, se lahko proti Špancem zgodi karkoli. Po vseh močeh se bomo potrudili, da se izognemo dodatnim kvalifikacijam in se na prvenstvo uvrstimo neposredno. Foto: Guliver/Getty Images Povzeto po: fifa.com Zadnje novice - Prvo biatlonsko...06 december 2013 > 12:45 Smučarji skakalci so na...06 december 2013 > 12:36 Francoz Jean Todt po...06 december 2013 > 12:31 V zadnjih dneh se je...06 december 2013 > 12:11 S srečanjem med...06 december 2013 > 11:28 Pred velikim finalom...06 december 2013 > 11:26 Pred žrebom skupin na...06 december 2013 > 10:20 V prvi tekmi 14. tedna Lige...06 december 2013 > 09:46


text: 1. januar je 1. dan leta v gregorijanskem koledarju. Ostaja še 364 dni (365 v prestopnih letih). Dogodki 153 pr. n. št. – Prvič so praznovali novo leto. 45 pr. n. št. – Vpeljan je bil julijanski koledar. 404 – V Rimu je potekalo zadnje tekmovanje gladiatorjev v Rimu. 1438 – Albreht II. Nemški je postal madžarski kralj. 1502 – Na področje današnjega Ria de Janeira so prispeli španski raziskovalci. 1622 – Papeški koncil je sprejel 1. januar kot začetek novega leta (prej 25. marec). 1643 – V Prekmurju je bila sprejeta Martjanska pogodba. 1700 – V Rusiji je bil vpeljan julijanski koledar. 1785 – Izhajati je začel The Daily Universal Register (pozneje preimenovan v The Times). 1797 – Albany je postal glavno mesto zvezne države New York. 1801: Italijanski astronom Giuseppe Piazzi je odkril prvi asteroid (Cerera). Veljati je začela pogodba o uniji Združenega kraljestva in Irske. 1804 – Haiti je razglasil neodvisnost. 1808 – Združene države Amerike so prepovedale uvoz afriških sužnjev. 1819 – V Ljubljani je izšla prva številka časopisa Illyrisches Blatt. 1863 – Ameriški predsednik Abraham Lincoln je podpisal razglasitev emancipacije, s katero je osvobodil vse sužnje. 1867 – Podjetje Alfred Nobel&Co. je začelo proizvajati dinamit. 1881 – Izhajati je začel Ljubljanski zvon. 1887 – Angleška kraljica Viktorija je bila okronana za cesarico Indije. 1901 – Ustanovljena je bila Skupnost narodov. 1917 – Turčija je razglasila neodvisnost od zahtev evropskih velesil. 1931 – Ustanovljen je bil švicarski letalski prevoznik Swissair. 1933 – Slovenska ljudska stranka je objavila Slovensko deklaracijo z narodnopolitičnimi zahtevami 1942 – ZDA, Združeno kraljestvo, ZSSR, Kitajska, Avstralija, Belgija, Kanada, Kostarika, Kuba, Češkoslovaška, Dominikanska republika, Salvador, Grčija, Gvatemala, Haiti, Honduras, Indija, Luksemburg, Nizozemska, Nova Zelandija, Nikaragva, Norveška, Panama, Poljska, Južna Afrika in Jugoslavija so v Washingtonu podpisale deklaracijo o Organizaciji združenih narodov. 1943 – Začela se je sovjetska ofenziva na obali Črnega morja. 1945: Lublinski komite se je razglasil za začasno poljsko vlado. Začela se je britanska ofenziva na Burmi. Začela se je nemška protiofenziva v Loreni in Alzaciji. 1951 – Ustanovljen je bil Visoki komisariat Združenih narodov za begunce (UNHCR). 1956 – Sudan je postal neodvisna država. 1957 – Posarje je bilo vključeno v Zvezno republiko Nemčijo. 1960 – Kamerun je postal neodvisna država. 1984 – Brunej je postal neodvisna država. 1992 – Razpadla je Sovjetska zveza. 1993: Češkoslovaška se je razdelila na Češko republiko in Slovaško. Med 12 članicami Evropske unije je začel veljati skupni evropski trg. 1995 – Uradno je začela delovati Svetovna trgovinska organizacija. 1999 – V dvanajstih državah Evropske monetarne unije je bil uveden evro. 2005 – Začelo se je enoletno slovensko predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. 2007: Evroobmočju se je pridružila Slovenija. Evropski uniji sta se pridružili Bolgarija in Romunija. Poleg bolgarščine in romunščine je postala uradni jezik EU še irščina. 2008: Evroobmočju sta se pridružila Ciper in Malta. Slovenija je od Portugalske prevzela polletno predsedovanje Evropski uniji. 2009 – Evroobmočju se je pridružila Slovaška. 2011 – Evroobmočju se je pridružila Estonija. 2023 – Evroobmočju in Schengenskemu območju se je pridružila Hrvaška. Rojstva 1058 – Balduin Boulonjski, križar, grof Edese, jeruzalemski kralj († 1118) 1431 – Rodrigo de Borja y Doms - Aleksander VI., papež španskega rodu († 1503) 1467 – Sigismund I., poljski kralj in litovski veliki knez († 1548) 1484 – Ulrich Zwingli, švicarski teolog, reformator, humanist († 1531) 1618 – Bartolomé Murillo, španski slikar († 1682) 1655 – Christian Thomasius, nemški pravnik in filozof († 1728) 1714 – Kristijonas Donelaitis, litovski pesnik († 1780) 1735 – Paul Revere, ameriški borec za neodvisnost († 1818) 1745 – Anthony Wayne, ameriški general († 1796) 1748 – Gottfried August Bürger, nemški pesnik († 1794) 1752 – Elizabeth Griscom Ross, ameriška šivilja, sešila prvo zastavo Združenih držav Amerike († 1836) 1788 – Étienne Cabet, francoski filozof in utopični socialist († 1856) 1815 – Charles-Bernard Renouvier, francoski filozof († 1903) 1821 – Viktor August von Alt-Leiningen-Westerburg, avstrijski general († 1880) 1823 – Sándor Petőfi, madžarski pesnik († 1849) 1834 – Ludovic Halévy, francoski dramatik († 1908) 1854 – James George Frazer, škotski socialni antropolog in religiolog († 1941) 1860 – George Washington Carver, ameriški znanstvenik († 1943) 1863 – Pierre de Coubertin, francoski pedagog, zgodovinar, začetnik sodobnih Olimpijskih iger († 1937) 1864 – Fran Krapež, slovenski mecen in častni občan Ljubljane († 1935) 1864 – Alfred Stieglitz, ameriški fotograf († 1946) 1876 – Harriet Brooks, kanadska fizičarka († 1933) 1878 – France Grivec, slovenski teolog († 1963) 1879 – Edward Morgan Forster, angleški pisatelj († 1970) 1887 – Wilhelm Canaris, nemški admiral, obveščevalec († 1945) 1890 – Anton Melik, slovenski geograf († 1966) 1894 – Satjendra Nat Bose, indijski fizik, matematik († 1974) 1895 – John Edgar Hoover, ameriški tožilec, direktor FBI († 1972) 1900 – Xavier Cugat, katalonsko-ameriški glasbenik, vodja orkestra († 1990) 1904 – Fazal Ilahi Čaudhry, pakistanski predsednik († 1982) 1909 – Barry M. Goldwater, ameriški senator († 1998) 1909 – Dana Andrews, ameriški filmski igralec († 1992) 1911 – Hank Greenberg, ameriški bejzbolist († 1986) 1912 – Harold Adrian Russell - Kim Philby, britanski dvojni agent († 1988) 1915 – Branko Ćopić, bosansko-srbski pesnik in pisatelj († 1984) 1917 – Jule Gregory Charney, ameriški meteorolog († 1981) 1919 – Jerome David Salinger, ameriški pisatelj († 2010) 1922 – Rocky Graziano, ameriški boksar, rojen »Rocky Barbella« († 1990) 1924 – Jacques Le Goff, francoski zgodovinar († 2014) 1925 – Stymie Beard, ameriški filmski igralec († 1981) 1926 – Claudio Villa, italijanski pevec († 1987) 1927 – Doak Walker, igralec ameriškega nogometa († 1998) 1928 – Ernest Tidyman, ameriški pisatelj († 1984) 1933 – Joe Orton, angleški pisatelj († 1967) 1939 – Svetlana Makarovič, slovenska pesnica, pisateljica 1940 – Frank Langella, ameriški filmski igralec 1940 – Helmut Jahn, nemško-ameriški arhitekt 1942 – Country Joe McDonald, ameriški glasbenik zasedbe Country Joe and the Fish 1943 – Don Novello, filmski igralec, komik, pisatelj 1945 – Jacky Ickx, avtomobilistični dirkač 1945 – André Lefevere, belgijski teoretik prevodoslovja, jezikoslovec in prevajalec (†1996) 1951 – Hans-Joachim Stuck, nemški avtomobilistični dirkač 1953 – Zoran Janković, slovenski poslovnež in župan Ljubljane 1958 – Grand Master Flash, ameriški pevec 1963 – Srđan Dragojević, srbski režiser in scenarist 1966 – Ivica Dačić, srbski politik 1968 – Davor Šuker, hrvaški nogometaš 1970 – Paul Thomas Anderson, ameriški filmski režiser, pisatelj, producent 1971 – Tonček Kregar, slovenski glasbenik in zgodovinar Alexander Pointner, avstrijski smučarski skakalec in trener 1979 – Koichi Domoto, japonski glasbenik 1982 – David Nalbandian, argentinski tenisač 1992 – Jack Wilshere, angleški nogometaš Smrti 1049 – Odilo Clunyjski, benediktanski opat, svetnik (* 962) 1171 – Diarmait Mac Murchada, irski kralj Leinsterja (* 1110) 1204 – Hakon III., norveški kralj (* 1182) 1253 – Marino Morsini, beneški dož (* 1181) 1387 – Karel II., navarski kralj (* 1332) 1515 – Ludvik XII., francoski kralj (* 1462) 1559 – Kristijan III., danski kralj (* 1503) 1657 – Marko Dolinar, slovenski duhovnik 1696 – Filippo Baldinucci, italijanski (florentinski) umetnostni zgodovinar (* okoli 1624) 1748 – Johann Bernoulli I., švicarski matematik (* 1667) 1782 – Johann Christian Bach, nemški skladatelj (* 1735) 1817 – Martin Heinrich Klaproth, nemški kemik (* 1743) 1835 – Matjaž Godina, slovenski književnik in evangeličanski duhovnik na Madžarskem (* 1768) 1881 – Louis Auguste Blanqui, francoski politični aktivist in socialist (* 1805) 1894 – Heinrich Rudolf Hertz, nemški fizik (* 1857) 1901 – Ignatius Donnelly, ameriški pisatelj, družbeni reformator (* 1831) 1922 – Števan Kühar slovenski rimskokatoliški duhovnik in narodni buditelj za Prekmurje (* 1887) 1934 – Blagoje Bersa, hrvaški skladatelj (* 1873) 1939 – Albin Belar, slovenski seizmolog (* 1864) 1943 – Lojze Grozde, slovenski mučenec (* 1923) 1953 – Hank Williams, ameriški pevec, skladatelj countryja in bluesa (* 1923) 1972 – Maurice Chevalier, francoski filmski igralec, pevec (* 1888) 1986 – Alfredo Binda, italijanski kolesar (* 1902) 1992 – Grace Hopper, ameriška pionirka računalništva (* 1906) 1994 – Cesar Romero, kubanski filmski igralec (* 1907) 1994 – Arthur Espie Porritt, novozelandski general, politik in kirurg (* 1900) 1995 – Eugene Paul Wigner, madžarsko-ameriški fizik, matematik, nobelovec 1963 (* 1902) 1996 – Arleigh Albert Burke, ameriški admiral (* 1901) 1997 – Townes Van Zandt, ameriški country glasbenik (* 1944) 2001 – Ray Walston, ameriški filmski igralec (* 1914) 2003 – Giorgio Gaber, italijanski pevec (* 1939) 2012 – Kiro Gligorov, makedonski politik (* 1917) 2015 – Ulrich Beck, nemški sociolog (* 1944) 2021 – Carlos do Carmo, portugalski pevec (* 1939) Prazniki in obredi novo leto dan neodvisnosti (Samoa, Sudan) Krščanski godovi Marija Božja mati Jezusovo obrezovanje sveti Fulgencij sveti Odilo sveti Gregorij Nazianški januar01 101


(ukrepi ob pomanjkanju vode)


text: Vozila z elektirčnim pogonom so dandanes v vse večjem porastu. Iz vseh koncev poslučamo besede, kot so “ekološko”, “zeleno”, “nizek CO2 indeks” in podobno. Električna vozila dandanes že lahko konkurirajo določenemu segmentu vozil, ki so bila še pred desetletjem ali dvema povsem v domeni vozil z notranjim izgorevanjem. Z razvojem visoko zmogljivih akumulatorjev ter brezkrtačnih enosmernih motorjev in ustreznih krmilnikov je tako prišel čas, ko lahko električna vozila dejansko konkurirajo “klasičnim”.


Koda: 9789612269340 Format: 16 x 23 str. V tistem prvinskem času Zagorja, ko Valvasorjeva zmajeva kri sama s svojo mogočnostjo še ni mogla zagnati razvoja Rudnika rjavega premoga Zagorje, so prve "wate" fizične in duhovne zagorske energije dajale v glavnem le mišice, velika srca in pa še negotovi in od trpljenja razdvojeni um prvih zagorskih knapov, i so začeli v izdankih prvih spoznanih zagorskih slojišč kopati relikte sončne energije iz pooglenelih debel tod potopljenih oligocenskih močvirij. Marijan Manfredo S trilogijo Zmajeva kri je pisateljica v romansirani obliki prikazala zgodovino premogovništva v zagorskem rudniškem bazenu in svoje delo zasnovala tako obširno, da zasluži podnaslov "knapovska saga" saj sega njegov pripovedni lok od začetka 18. stoletja do 2.svetovne vojne in še čez do zaprtja rudnika. Valerija Skrinjar Tvrz, leposlovje, romani, zgodovinski, sage, rudnik, premog, premogovnik, rudarji, knapi, premogovništvo, zmajeva kri, zgodovinski spomin


Center za proučevanje družbene blaginje


Gibanje - Moj vrtec Gibanje je eno izmed temeljnih dejavnosti in potreb otrok. Otrokom je treba omogočiti in jih spodbujati h gibanju; postopoma naj se zavedajo lastnega telesa in doživljajo ugodje v gibanju. Otroci naj razvijajo in spoznajo svoje gibalne sposobnosti ter pridobijo zaupanje v svoje telo. Že v predšolskem obdobju naj spoznavajo in usvajajo osnovne prvine različnih športnih zvrsti, seveda z ustreznimi improviziranimi in standardnimi športnimi pripomočki, prilagojenimi njihovi razvojni stopnji, in z igro, ki je v tem obdobju njihov najpomembnejši način izražanja. Kaj je dobro vedeti o načrtovanju gibalnih dejavnosti v vrtcu Kategorija: O gibanju v vrtcu Potrebi po gibanju in igri sta temeljni otrokovi potrebi. Otrokom je treba omogočiti in jih spodbujati h gibanju; postopoma naj se zavedajo lastnega telesa in doživljajo ugodje v gibanju. Otroci naj razvijajo in spoznajo svoje gibalne sposobnosti ter pridobijo zaupanje v svoje telo. Že v predšolskem obdobju naj spoznavajo in ...


text: 1940. je peto desetletje v 20. stoletju med letoma 1940 in 1949. D-01940. 1940. leta


Lesni drobilec H7 - ProSIGMA Mobilni drobilec lesa in odpadno zelenje s podajanjem surovin do premera 200 mm. Lesni drobilec je opremljen s kolutnim no�em in s hidravli�nim prisilnim podajanjem. Dva podajalna valja, ki ju poganjata motorja, omogo�ata optimalno rokovanje pri podajanju. Odprtina za dovod materiala je prav tako dovod do kolutnega no�a. Kolutni no� je opremljen z oja�animi no�i, ki so trdno vgrajeni. Premer kolutnega no�a: 30 mm Debelina kolutnega no�a: 2 kosa �tevilo no�ev: 300 x 250 mm Dovodna odprtina (� x v): 1.330 x 730 mm Dovodna miza: do pribl. 200 mm Podajanje surovin:� 750 mm Odvodna cev vrtljiva 270�, varnostni lok za krmiljenje dodajanja, naprava Not-Aus, elektri�ni zagon, prikaz obratovalnih ur, akumulator, osvetlitev, vle�na naprava, podvozje, podrobnosti glede na model.� Avtomatska kontrola preobremenitve (No-Stress), uravnavanje vstopne vi�ine, vrtljiva postavitev drobilca 360�, kolutni no� s 3 no�i, hidravli�ni valjasti dvig, drobilni zob z izmetalnikom, grablje za fini odrezek, hidravli�na naprava z bio-oljem, rezervno kolo z dr�alom, kardanska gred s prostim tekom, gosenica, T�V- certifikat, posebno lakiranje na zahtevo – vsi RAL toni (standard 5010, modra). Model in podvozje od 45 kW (62 PS) H7 M na 80 km/h zavorna os 35,9 kW (49 PS) H7 Z - Pogon na kardansko gred


Potem ko nas je lani očarala njegova nekdanja sodelavka Lisa Hannigan, z veseljem napovedujemo prvi nastop Damiena Ricea, zvezdniškega mojstra krhkih, prelepih napevov in pronicljivih romantičnih razmišljanj, v Sloveniji! Ko je leta 2002 Irec Damien Rice izdal svoj samostojni prvenec O, se je v njegovo glasbo zaljubil tako rekoč cel svet. Pretanjen občutek za nežne melodije brez pretirane osladnosti in uničujočo iskrenost, ki zadene srž medosebnih odnosov in čustvene razgaljenosti, so Ricea postavila v sam vrh sodobnega kantavtorstva. V njegovi spremljevalni zasedbi je uspešno kariero takrat začela naša lanska gostja Lisa Hannigan, njegova glasba pa je svoj edinstven pečat poleg tega pustila še v filmskem svetu, med drugim tudi na oskarjevskem nominirancu Bližnji odnosi. Kljub temu, da je takratni prejemnik prestižne nagrade Shortlist Music Prize do danes izdal le še dva albuma, 9 (2006) in My Favourite Faded Fantasy (2014), sta med kritiki in poslušalci oba prav tako obveljala za mojstrovini – zlasti slednji je po osemletnem diskografskem premoru in razhodu s Hannigan dokazal, da Rice pač obvlada. V minulih letih se je Rice poleg koncertiranja in občasnih glasbenih sodelovanj posvečal tudi dobrodelnosti, letos pa se je pridružil novoustanovljenemu umetniškemu kolektivu PEOPLE pod vodstvom bratov Dessner (The National) in Justina Vernona (Bon Iver) ter začel objavljati nove skladbe. In, najpomembnejše, v koledarju ob 26. septembru zapisal “Kino Šiška”. Organizacija: Kino Šiška.


text: Robert Hooke [ròbert húk], angleški fizik in zdravnik, * 18. julij 1635, Freshwater, otok Wight, grofija Hampshire, Anglija, † 3. marec 1703, London. Življenje in delo Leta 1653 si je Hooke zagotovil mesto na Univerzi v Oxfordu. Tam je bil na začetku od leta 1657 Boylov pomočnik in je zanj izdelal zračno razredčevalko. Poznamo ga predvsem po zakonu o sorazmernosti med podaljškom prožnega telesa in natezno silo (Hookov zakon, 1676). Ukvarjal se je tudi s podrobnim opazovanjem z mikroskopom in delal poskuse s svetlobo. Lotil se je marsikaterega pojava in izrazil o njem domneve, a jih ni podrobneje preizkusil in dalje razvil. Pozneje, ko so se tega lotili drugi, pa je začel terjati prvenstvo zase. Leta 1662 so ga izvolili za skrbnika poskusov na novo ustanovljeni Kraljevi družbi in je za poskuse na srečanjih družbe skrbel do leta 1677. Leto kasneje so ga izvolili za rednega člana družbe. Hooke je leta 1665 objavil knjigo z naslovom Micrographia, ki je vsebovala številna opazovanja z mikroskopom in daljnogledom in veliko izvirnih raziskav iz biologije. Prvi je opazoval rastlinske celice. Istega leta so ga imenovali za profesorja geometrije na Greshamovemu kolidžu. Leta 1666 je bil Hooke glavni Wrenov pomočnik pri obnovi Londona po velikem požaru. Pomagal je tudi pri gradnji Kraljevega observatorija Greenwich in Bethlehemski bolnici v Bedlamu. V letu 1674 je odkril, da se zvezda Eltanin, γ Zmaja (Draconis) nahaja 23" severneje v juliju kot v oktobru zaradi letne aberacije. Isto zvezdo je kasneje leta 1725 opazoval Bradley pri odkritju aberacije svetlobe. Okoli leta 1665 je Hooke neodvisno od Cassinija opazoval Jupitrovo Veliko rdečo pego. Sestavil je prvi daljnogled Gregoryjevega tipa, ki ga James Gregory še ni mogel izdelati, in ga predstavil Kraljevi družbi. Odkril je prvo dvojno zvezdo. Hooke in Newton »Če sem videl dlje, je to zaradi tega, ker sem stal na ramenih velikanov.«—Newton v pismu Hooku, 5. februar 1676. Hooke je leta 1672 kritiziral dve optični razpravi, ki ju je Newton predložil družbi. To je Newtona vznejevoljilo, tako da je zagrozil z izstopom iz Kraljeve družbe. Spor so komaj zgladili. Leta 1684 Newton ni priznal Hookovih doprinosov k njegovi knjigi Načela. Nenaklonjenost obeh fizikov je trajala do Hookove smrti. Hooke je pokopan v cerkvi sv. Helene. Sklici Viri Angleški fiziki Angleški zdravniki Angleški akademiki Člani Kraljeve družbe Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


text: 1979 (MCMLXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Organizacija združenih narodov je 1979 razglasila za mednarodno leto otroka. Dogodki 1. januar - Ljudska republika Kitajska in Združene države Amerike vzpostavijo polne diplomatske stike. 7. januar - uporniki s podporo Vietnama oznanijo padec režima Rdečih Kmerov v Kambodži. 16. januar - iranski šah Mohamed Reza Pahlavi se po vse leto trajajočih protestih umakne iz države in poišče zatočišče v Egiptu. 7. februar - Pluton se premakne v notranjost Neptunovega tira prvič po odkritju obeh. 11. februar - ajatola Homeini prevzame oblast v Iranu. 17. februar–16. marec - kitajsko-vietnamska vojna: Ljudska republika Kitajska vdre v Vietnam v poskusu odvrniti državo od vmešavanja v Kambodži. 22. februar - Saint Lucia postene neodvisna država. 4. marec - fotografije sonde Voyager 1 razkrijejo obstoj Jupitrovih obročev. 8. marec - podjetje Philips predstavi prvo zgoščenko. 25. marec - končan je Columbia, prvi polno funkcionalen Nasin raketoplan, in prepeljan v Kennedyjevo vesoljsko središče za priprave na izstrelitev. 26. marec - egiptovski predsednik Anvar Sadat in izraelski premier Menahem Begin slavnostno podpišeta mirovni sporazum med državama v Washingtonu. 28. marec - v nesreči v jedrski elektrarni Otok treh milj v ZDA se delno stopi eden od reaktorjev. 31. marec - zadnji britanski vojak zapusti Malto. 1. april - Iran je v skladu z referendumsko odločitvijo uradno preoblikovan v islamsko republiko. 11. april - ugandski diktator Idi Amin pobegne pred tanzanijskimi silami, ki so vdrle v Kampalo. 15. april - hud potres z močjo 7,0 po Richterjevi lestvici strese obalne predele Črne gore in Albanije in opustoši mesto Budva. 1. maj - Grenlandija pridobi delno suverenost. 4. maj - Margaret Thatcher postane predsednica vlade Združenega kraljestva. 2. junij - papež Janez Pavel II. prispe na devetdnevni obisk v rodno Poljsko kot prvi papež, ki je obiskal komunistično državo. 18. junij - ameriški predsednik Jimmy Carter in generalni sekretar Komunistične partije Sovjetske zveze Leonid Brežnjev podpišeta kontroverzni sporazum SALT II za omejevanje jedrskega oboroževanja držav. 25. junij - vrhovni poveljnik zavezniških sil za Evropo Alexander Heig se izogne poskusu atentata, kasneje pripisanega Frakciji rdeče armade. 1. julij - na trg pride prvi Sonyjev walkman. 12. julij - Kiribati postanejo neodvisna država. 16. julij - Sadam Husein nasledi Ahmeda al-Bakra na položaju predsednika Iraka. 19. julij - Sandinistična narodna osvobodilna fronta strmoglavi nikaragovskega diktatorja Debaylea in prevzame oblast v državi. 1. september - ameriška sonda Pioneer 11 kot prvi izdelek človeških rok doseže Saturn. 27. oktober - Saint Vincent in Grenadine postane samostojna država. 9. november - Noradovi sistemi razglasijo lažni alarm o sovjetskem jedrskem napadu na ZDA. 9. december - uradno je razglašeno, da je iztrebljena bolezen črnih koz, prva nalezljiva bolezen, ki jo je človek povsem iztrebil. 24. december - prva izstrelitev evropske rakete Ariane. 27. december - sovjetske sile vkorakajo v Afganistan; začetek sovjetsko-afganistanske vojne. Rojstva 18. januar - Roberta Metsola, malteška političarka in pravnica 22. januar - Hajdi Korošec, slovenska pevka in podjetnica 16. februar - Valentino Rossi, italijanski motociklistični dirkač 21. februar - Jennifer Love Hewitt, ameriška igralka in pevka 28. februar - Primož Peterka, slovenski smučarski skakalec 4. april - Heath Ledger, avstralski filmski igralec († 2008) 21. april - James McAvoy, škotski igralec 13. maj - Princ Karl Filip, vojvoda Värmlandski 5. junij - Amélie Mauresmo, francoska tenisačica 12. junij - Diego Milito, argentinski nogometaš 15. junij - Boštjan Koritnik, slovenski pravnik in politik 26. junij - Rok Flander, slovenski deskar na snegu 8. september - Peter Leko, madžarski šahist Pink, ameriška pevka 11. september - David Pizarro, čilenski nogometaš 30. september - Primož Kozmus, slovenski metalec kladiva 17. oktober - Kimi Räikkönen, finski dirkač 30. oktober - Suzana Lep Šimenko, slovenska ekonomistka in političarka Xavier Espot Zamora, andorski politik 23. november - Ivica Kostelić, hrvaški alpski smučar 14. december - Michael Owen, angleški nogometaš 22. december - Petra Majdič, slovenska smučarska tekačica Smrti 26. januar - Nelson Rockefeller, ameriški poslovnež in politik (* 1908) 2. februar - Sid Vicious, angleški punk rock glasbenik (* 1957) 9. februar - Dennis Gabor, madžarski fizik, nobelovec (* 1900) 10. februar - Edvard Kardelj, slovenski politik (* 1910) 25. februar - Heinrich Focke, nemški letalski pionir in konstruktor (* 1890) 7. februar - Josef Mengele, nemški nacistični zdravnik (* 1911) 4. april - Zulfikar Ali Buto, pakistanski politik (* 1928) 2. maj - Giulio Natta, italijanski kemik, nobelovec (* 1903) 10. maj - Ida Kravanja, slovenska filmska igralka (* 1907) 1. junij - Werner Forßmann, nemški zdravnik, nobelovec (* 1904) 9. junij - Cyclone Taylor, kanadski hokejist (* 1884) 11. junij - John Wayne, ameriški filmski igralec (* 1907) 8. julij - Šiničiro Tomonaga, japonski fizik, nobelovec (* 1906) Robert Burns Woodward, ameriški kemik, nobelovec (* 1917) 29. julij - Herbert Marcuse, nemško-ameriški sociolog in filozof (* 1898) 11. avgust - Georgij Vasiljevič Florovski, ruski teolog (* 1893) 27. avgust - Louis Mountbatten, britanski admiral, podkralj Indije (* 1900) 20. september - Ludvík Svoboda, češki politik (* 1895) 26. oktober - Park Čung He, južnokorejski politik (* 1917) 12. november - Mihail Josifovič Gurevič, ruski letalski konstruktor (* 1893) 17. november - Imanuel Velikovski, ruski psihiater (* 1895) 23. december - Peggy Guggenheim, ameriška zbiralka umetnin (* 1898) Nobelove nagrade Fizika - Sheldon Lee Glashow, Abdus Salam, Steven Weinberg Kemija - Herbert C. Brown, Georg Wittig Fiziologija ali medicina - Allan M. Cormack, Godfrey N. Hounsfield Književnost - Odysseas Elytis Mir - Mati Tereza Ekonomija - Theodore Schultz, Arthur Lewis


source: CulturaX

text: Euro U21: 21 ur izjemne priložnosti tudi za polfinale! Uefa in Nogometna zveza Slovenije vam ponujata izjemno 21-urno priložnost tudi za polfinalni spektakel Uefa evropskega prvenstva do 21 let med Španijo in Portugalsko. Ne zamudi 21-urne priložnosti! Nova generacija uvodoma s Severno Makedonijo Konec tedna bodo v Ljubljani okranali zmagovalce UEFA Evropskega prvenstva za nogometaše do 21 let, na katerem je marca zaigrala tudi mlada reprezentanca Slovenije. V teh dneh se je zbrala nova generacija, ki jo prva preizkušnja čaka v četrtek, v Krškem se bo merila z vrstniki iz Severne Makedonije. 02.06.2021 | Futsal ženska A reprezentanca Veselijo se tekem proti Bosni in Hercegovini "To sta dve tekmi, ki ju vsi zelo nestrpno čakamo in se jih zelo veselimo. Gostij ne poznamo, gre pa zagotovo za kvalitetno ekipo. Bistven pa je poudarek in fokus na našo ekipo, našo igro," še doda selektor. 31.05.2021 | U21 Euro U21: Španija in Nizozemska prva polfinalista Španska mlada nogometna reprezentanca je z 2:1 (0:0, 1:1) v Ljudskem vrtu v Mariboru po podaljšku premagala hrvaške vrstnike in se uvrstila v polfinale evropskega prvenstva do 21 let. V Budimpešti si je polfinale zagotovila tudi Nizozemska, ki je po preobratu z 2:1 (0:1) premagala Francijo. Euro U21: Danes četrtfinalni obračuni V Sloveniji in na Madžarskem se bo danes nadaljevalo Uefa evropsko prvenstvo do 21 let 2021. Vstopnice so še na voljo! 30.05.2021 | U21 Euro U21: 21 ur izjemne priložnosti! Ob tem, ko odštevamo ure do četrtfinalnih tekem na UEFA evropskem prvenstvu do 21 let v Sloveniji in na Madžarskem, vam Uefa in Nogometna zveza Slovenije ponujata izjemno 21-urno priložnost.


Ultrabalaton X - 2016 - Ici Sportiva Trideset ur in pol. Unikatnih. Najdaljših u lajfu. Ure užitka zamenjajo ure trpljenja. Občutek kot da tečeš od nekdaj in brez občutka o tem da bo kdaj sploh konec. Če ne popusti glava, ne popustijo noge. Tečeš dalje. Cca 283 333 krat sem postavil levo nogo pred desno ali obratno. Kilometer za kilometrom. Počasi naletiš na tiste ki se zdijo predolgi, nedosegljivi. Trasa v sodelovanju z močnim soncem postaja močnejša kot ti, vrže te na test. Kot bi dobil ornk šamar. Na tebi je ali udariš nazaj ali pustiš da te dokončno zbije na tla. 221 udarcev, za tekača 221 km. Bil sem zbit, a vedno ustal, na noge me je postavila moja spremljevalna ekipa. To je bil naš Ultrabalaton, jaz sem le tekel! Ultrabalaton je tekaško tekmovanje okrog Blatnega jezera na Madžarskem. Gre za eno etapno preizkušnjo v dolžini 221 km. Res je le en krog 🙂 Ko si enkrat na štartu si moraš priznat da s tabo ni vse uredu, potem pa se začne... Kje sem zvedel za to preizkušnjo niti ne vem točno, verjetno na spletu, nekaj se je moralo govorit tudi v tekaških vodah. Še vedno je Ironman tisti v katerega sem moral vložiti ogromno truda da mi je uspelo in na katerega bom vedno ponosen, tudi ultra trail čez Istro recimo, z dobrimi 18 urami teka ima svojo zgodbo, a rabil sem nekaj kar bo imelo več možnosti da me premaga. Tako se je beseda Ultrabalaton vpisala v google, google pa pove svoje... Tek omenjenega kalibra potegne za seboj marsikaj. Prosti čas, predanost, vztrajnost in ekipo. Prve tri stvari sem obkljukal takoj, rabil sem še spremljevalce ki bodo šli z mano v borbo. Brez ekipe si poražen že v štartu. Za novo neumnost sem najprej povedal sportiva seniorju, mojemu očetu. Prve besede so bile kot vedno previdne, sledil je nasmeh in pogled na roko v roki. To mi je dalo zeleno luč za prijavo. Eden ne bo dovolj. Za drugega in tretjega tudi nisem rabil veliko razmišljati. Dve prošnji, dvakrat da. Sestrin uradni serviser Vili in moj zlo dober prjatu Sirči. Prijava je bila urejena, ostalo je še dobre pol leta da nogam dodam nekaj dinamita ter čvrstosti v glavo katera bo imela zadnjo besedo. Po pogovoru s slovensko ultra raketo Natašo Robnik in mašino Matejem Markovičem sem si ustvaril približno sliko kako bo potekala priprava. Tekov daljših od 100 km kot sem si prej mislil ne bo, več poudarka bo na raznolikosti. Treniralo se bo ob različnih urah, ven pa ne bom izpuščal niti vseh tistih športov ki sem jih gojil do sedaj in so na kup metali kondicijo, splošno pripravljenost za mađarsko preizkušnjo. TRX je zakon! Meseci so leteli mimo, pozimi sem bil več na gorskem kolesu kot tekel, z namenom da natreniram in uspešno prefuram 4 Islands MTB stage race. Hvala Marko še enkrat, dober sma polakirala hrvaške skale. Laufanja po asfaltu in hribih ter ostalih aktivnosti se mi je zdelo da je bilo dovolj, dodal sem še 3 tedenski set malo jačih priprav in počasi začel spuščati tempo, vse za Ultrabalaton 2016. Če nekam greš, vedno pride tisti dan ko res greš 🙂 Največkrat ga spremljajo čudni občutki, prvi je ves navdušen, tisti drugi pa ima še neka dodatna vprašanja. Tokrat sem si na njih odgovoril že prej, ekipi pa pred odhodom poslal mail. Bistvo je bila zahvala da grejo z mano in dodana prošnja, naj v nobenem primeru ne pustijo da odneham. V krizah, bolečinah in ostalih pizdarijah mislim da dobro funkcioniram. Bal sem se če pride do tiste tretje faze kot jo imenujem, ko glavi ne bo več jasno kaj delam in bi se hotu ustaut. Tega se v treznem stanju res nisem želel. Pa je prišel petek, dan pred štartom najdaljše neumnosti kar sem si jo zamislil. Zgodaj zjutraj smo napokali stvari v avtodom, Vili se je usedel za volan in gas proti deželi ogrske salame in angleško ne govorečega ljudstva. Prva postaja malo pred mejo, skok v trgovino, zajtrk na pločniku ter akcija dalje. Točnega časa vožnje ne vem, v moje dobro sem lahko zadaj ležal, mislim da sma s Sirčem kr lep čas spala. Oči in Vili pa spredaj šibala proti kraju kjer bo naslednji dan štart. Balatonaliga. Omeniti gre neprijaznega mađara s pomembno funkcijo, cel dan spušča rampo gor in dol. Res mu je ratal. No nas ni spustil blizu prireditvenega prostora, tako smo se zasidrali pred hotelom kjer nas je napodila ženska podobnega kalibra kot kolega malo prej, s telefonom na kabl. Na srečo smo naletel na razumevajoče gostince ki so nam pustil parkirat pred njihovim restoranam. V zahvalo smo šli k njim na pijačo, naročim vodo, deklica začne odpirat liter vodke. Tut tle ne gre angleško. Na koncu smo bli vseen zadovolni prav vsi. Iz omenjenega parkinga smo šli peš do prireditvenega prostora, treba se je bilo registrirat in pogledat kaj ponujajo mladi mađari. Do pogovora jim ni, tut nasploh so tak trd folk, zaprti. Prepričan sem da mađari glede na zaprtost sploh nikol nimajo driske. Za mađarke lahko rečem da so mal bol odprte, kolk točno mi ni uspelo zvedit kar pri ene dveh treh načeloma nebi blo slabo 😉 Če v svetu ne srečaš bosanca, srečaš zasavca. Ula and the gang. Naša Ula, pripravljena da se spopade z ultrabalatonom. Za američane komaj polnoletna, čvrsta, ma jajca, mašino ji poganja neosvinčena zelenjava. S seboj je imela ekipo, očeta, mamico, ter fanta triatlonca, ja sej vem da ga poznate, Blaž »plantpower« Brečko. Izmenjal smo si par besed, nardil slikce za spomin in šli vsak po svoje, temperatura nam ni pustila druženja. Sonce je pokazal svoje kvalitete, tako da ja, gremo v avtodom. Vili je prpravu kosilo za ekipo, ob tem času smo meli namreč še vsi dober apetit. Huh, počasi bo šlo zares. Pozno popoldne smo preživeli v okolici jezera, večer pa pri avtodomu kjer smo prpravli stvari za naslednji dan ko bo šlo zares. Budilka ob 4h zjutraj in spanje. Ob piskanju smo en za drugim vstali, pojedl zajtrk in malo pred 5h odšli proti štartu. Srečal smo se z domačimi in si zaželeli srečo. Z Ulo sva se postavila na mesto na katerega lahko le sanjaš da se boš v roku 32h vrnil. Mađarsko odštevanje. Supr, nič jasn. Nima veze, ko zalaufa nekdo pred tabo takrat zalaufaš tud ti, v vseh jezikih isto. Gremo, akcija, začelo se je, za naju, za ekipo, težko delo za vse nas. Prvi kilometer je bil speljan v hrib, kar ni blo slabo, tako smo vsi začeli z rezervo, se solidno ogreli in nadaljevali po trasi...ravnina, asfalt, ovinek, ravnina, ravnina, ovinek, asfalt...to lahko ponavljam precej dolgo... Svoj tek sem začel v tempu ki mi je nabolj pasal, takšen ki mi ni pobiral energije. Vseh številk in kilometrov se ne spomnem kar je uredu, žal pa tudi ne kakšne tiste zanimive stvari...a kar je v glavi bo padlo na »papir«. Vsekakor je v glavi sodelovanje z ekipo. Po šestih kilometrih me je s kolesom dohitel Sirči, bil sem ga vesel ker sem bil že precej žejen, pri cca 8 pa sta ob trasi zraven avtodoma stala Jani in Vili. To je bila prva scena ki se mi je hudo vtisnila v spomin. Rekel sem si, lej kaj imaš s sabo, dokler bo vse tkole na mestu ne popustimo. Vpozdbune besede, opcija za hrano, pijačo, karkol, že od samega štarta. Ekipa je resna, vejo zakaj smo tukaj, štirje bomo delali za enega, vedeli smo kam gremo in kakšen je naš cilj. Prvi maraton sem odlaufal lahkotno, brez težav, vzelo mi je 3h 45min. Oče/Jani mi je sicer svetoval naj rahlo spustim tempo, a sem povedal da mi ta najbolj ustreza. Tako sem nadaljeval. Oblaki ki so bili pridno na mestu in blokirali sonce so se umaknili, ozračje se je začelo segrevati. Ravninska trasa se je selila v lokalne hribčke, asfalt prijetno pogrel, razmere za tekače so postale precej bolj zahtevne. Glede na ne več tako ravno traso in močno sonce sem tekel malo počasneje, vzel sem si tudi kakšno krajšo pavzo več, med katerimi mi je Jani poštimal hrbet. Zaradi poškodbe vretenc pred leti imam še vedno nekaj posledic. 70 km je tisti ki se mi je vstisnil v spomin kot prvi ki mi ni najbolj pasal. Vročina, jebena vročina. Tle se je res začelo tisto kar si nebi želel. Že tako ni bilo lahko, jasno da bo postajalo čedalje težje, a nekdo hoče da trpimo. Uspevalo mu je. V primeru da bi bilo to sredi avgusta ko bi bili visokih temperatur navajeni bi bilo drugače, ne lahko, a vsaj približno domače. To pa je bil prvi vikend ko sem občutil vročino, nedolgo nazaj me je zeblo kot cucka na tekmovanju Wings for Life, še par dni kasneje vem da sem hodil naokol v puloverju, pa nisem najbolj zmrznjen primerek. A na ta dan pa kot naročeno. Evo vam kurac, naj vam bo zafukan. Vem da se ne sliši lepo, a tko je blo. Na glavi se imel ruto, napeljano pod šiltom. Nonstop jo je bilo treba polivati z vodo da mi je hladila glavo. Kolk stopinj je imel asfalt nevem, a vem da se je kar svetil, blo je noro vroče. Evo, pozabil sem omeniti da sem 10 km nazaj, se pravi okol 60km zaradi vročine in posledično reakcijah v laufrcah dobil prve žulje, kljub temu da imam dobro obutev, zaščitena podplate in nogavice katere mislim da nimajo konkurence. Vse skupaj očitno ni blo pomembno. Tam sem se ustavil, namestil obliže, sveže nogavice, večjo številko laufrc in gas naprej. A ni blo približno tako moteče kot temperatura kateri pojem. Počasi se je bilo treba sprijaznit da je tako kot je, ves čas sem govoril naj bo sonce na tekmi, nočem dežja, sploh ko sem bral zapiske svojih prjatlov ki so 14 dni nazaj leteli Trail 100km Vipave. Norci, rispekt! Zajebano so meli, res zajebano. Po opisu vem kaj je doživel prjatu Kristi, a šel čez sebe, imel sem ga v mislih, to mi delamo da uspemo in tle je treba zadevo ponovit. Ne zebe, je vroče. Prevroče. Fakof. Nadaljeval sem v podobnem tempu kot prej, hribi malo počasneje, vseeno sem jih pretekel, ravnine pa kot nogam najbolj ustreza. Telo sem imel že tako pregreto da mi je udarjala v glavo in iz glave ven. Čutil sem utrip v njej, če sem prijel za glavo sem čutil kako mi nabija. Za popizdit, res je slabo vplivalo na počutje, predvsem pa je neznosno pilo energijo. Ekipa je ves čas skrbela da smo se tem težavam čim dlje izogibali. Vili je bil na vseh kontrolnih točkah z avtodomov ob pravem času, če je bila minimalna opcija se je pojavil že prej. Pripravil je blazino, opremo za hlajenje in mi nudil vse kar se si zmislil. Sirči in Jani sta se menjala na kolesu, lep del je Sirči tudi pretekel. Glavnino dela sta opravila med potjo ko sta me stregla in pomagala med našimi pavzami. Temperatura na očetovem Polarju je kazala 35°. Okoli 90. kilometra sem doživel prvo krizo in postanek za katerega smo si vzeli dobrih 15 min. Vse je bilo pripravljeno tako kot do sedaj, za bonus sem na mizo dobil še špagete od našega kuharskega mojstra. Apetit se je počasi začel upirat. To je bilo še zadnjič ko sem lahko v sebe spravil kaj bolj konkretnega. Uležem se na blazino da se glava hitro odpočije in shladi, medtem pa slišim Janita ki zaupije...Borči. Pogledam naprej in vidim dva zlo dobra prjatla. Borč in Perči. Najprej sem se skor mal ustrašu, nista rekla da prideta, konc koncev smo bli več kot 300km oddaljeni od doma. Huh, z mano je res neki narobe. A na srečo ni blo, res sta bla. Pripeljala sta se s skuterjam, samo zato da me podpreta. To je gesta kere ne bom nikoli pozabil in govori zase. Hvala prjatla, tut tisti grafiti po tleh so nardil svoje, krajšali so kilometre in me spravljali v smeh kljub temu da sem vmes bruhal. Naslednja kontrolna točka je bila pri cca 105 km, ponovili smo rutinirano kot slabe dve uri nazaj. Telesu je pasalo, senca, mrzla piksna na glavo...amerika. Tam sta se prjatla poslovila, ostala ekipa pa nadaljevala z delom. Vili je imel lepo naštudirano mapo poti okrog jezera, dober občutek za moj tempo, kdaj me kje pričakovat, tako da smo se ujeli tudi na kakšnem delu kjer drugi niso imeli možnosti. Kdaj le za pozdrav, kdaj za požirek pijače ali pa za kako posebno potrebo. Sirči si je šel za kratek čas nabrat neki energije v avtodom, tako je šel na kolo zopet Jani ki je vozil za mano, brez opozorila da gremo prehitro ni šlo. Pa smo šli vseen 🙂 Prevozili smo prvo polovico proge, drugo lahko začnem odštevat. Dobra novica, a le nekje v zraku. Realnost je bila na tleh, vročina ki ni popuščala do večera, prau tako je asfalt skrbel da ti tja do kolen ni bilo hladno. Mogoče se sliši pretirano ali napihnjeno, vendar tko sem doživel, tako je blo. Krepko čez trideset direktno v glavo s talnim gretjem. Gazili smo dalje, Sirči na bajk, Vili in Jani pa z avtodomom naprej pripravit potrebno za »preživetje«. Vmes skoki v trgovino, do okrepčelavnic, ni da ni. Slej ko prej padeš v fazo ko vidiš da sam nebi mogel narediti ničesar, že tako ti prjatli ki so s tabo velik pomenjo, ko pa vidiš da so oni tisti, eni in edini ki te lahko pripeljejo do cilja je pa to vredno še toliko več. Že samo misel in upanje polagaš na njih. Vmes sem se spomnil tudi na borca, prjatla Anžeta Česna...sori stari sam ti si fukjen, pozitivno mišleno! Sem si pa z mislimi na tvoje nore podvige skrajšal kakšen kilometer 🙂 Pri naslednji postaji sem se pofočkal s prihodom, ekipa se je zmenila za krajšo masažo hrbta in zadnje lože, vmes pripravila nekaj hrane, sveže cote in nove laufrce. Obu sem Saucony Kinvara od Sirča ki so meni načeloma dobri dve številki preveliki, v danem trenutku so mi bili zaradi oteklosti nog ravno pravšnji. Ura je bila 8h zvečer, na terenu smo bli 14 ur in pol, za nami pa nekaj čez 120km. Počasi bomo šli v noč, res počasi, še slabi 2h teka brez lampe potem pa spet nekaj novega. Noči sem se veselil zaradi temperature, načeloma mi ni blo na ljubo razmišljati o sedem urnem teku z lampo na glavi a vročine sem imel dovolj. Telo je bilo pregreto, takšnega sem peljal sabo v noč, temperatura v temi pa ni naredila nekega čudeža. Ubijale so me štafete s svojimi spremljevalci, vsak ki je šel mimo je govoril Hajra, Hajra, to sem slišal miljonkrat, njegov kolesar pa vljudno zazvonil...aaaa, udarci na psiho. Tudi utripajoče rdeče luči na kolesih pred tabo in soji svetlobe ki so mi risali sence na tleh so odžirale moč. Borili smo se dalje, tek, tek tek, nogo pred nogo. Tempo je bil glede na razdaljo soliden, a telo je trpelo. Tako visoke temperature in močno sonce so pustile posledice. Vroče mi je bilo non stop. Slekel sem majico da bi bilo bolje a tudi to ni naredilo prave spremembe. Psiha, psiha. Večkrat sem bruhal in imel prebavne motnje. Noč smo premagali nekako takole: Letim, za mano Sirči na bajku, utečena sma tako da mu niti več ne govorim kdaj in kaj bom pil, to počne on. Ko mi da bidon pijem, ko reče dva požirka, spijem dva požirka. Počasi bo treba gel ali energijsko ploščico, s sabo ima kašne tri različne, zberem eno, v usta vsaj kos in gremo dalje. Ko se ustavim se po domače povedan poserjem. Imam le toliko časa da spustim hlače malo nižje in gas. Sirči mi da papir, obrišem tisto malo kar je bilo potrebno, itak je bila v meni bol kot ne samo tekočina in akcija dalje. Ko prispema do avtodoma je tam že Jani z vodo, brisačo, opremo za hlajenje. Vili me prime in da ležat na tla. Včasih me je masiral eden, včasih na hitro kar vsi trije, tako kot mi je svetoval najjači fizioterapevt Matej Čebokelj, preden bo noro bolelo te naj kr konkretno zagrabjo 🙂 Iz ležečega položaja sam nisem mogel vstati, Vili me je dvignil pokonci, rekel še kako motivacijsko in gremo naprej. Njegova konstantnost in mirnost sta zelo dobro vplivala na moje nadaljevanje. Ekipa je funkcionirala optimalno. To je krajšalo kilometre, v glavi sem imel le naše etape, še malo in se zopet vidimo kjer bo lažje. Poleg opisane pomoči sem načeloma ves čas tekel. Noč je padla, zakon. Za nami je skoraj 24 ur. Vesel, okrog 5h zjutraj nujno na power sleep za slabih deset minut. Rabil sem, enostavno sem rabil spremembo, spočiti glavo, nabrat moči za nadaljevanje. Motivirala me je številka 200, 200 kilometrov. Te meje še nisem pristopil. Do nje je bilo še dobri dve uri dela, od sebe sel dal kolker sem lahko. Okrog osme ure zjutraj sem prečkal tablo ki je označevala omenjeno razdaljo. Pogled na številke pravi da sem 200 kilometrov pretekel v času 26 ur. Mislil sem da me bo spravlo pokonci, a efekt je bil ravno obraten. Nisem si predstavljal da lahko pretečem še zadnji polovični maraton. Na povprečen dan grem letet za urco in pol pa je mimo. Vseeno je to razdalja ki jo spoštujem, tudi 10km vem da ni lahko in kapo dol vsakemu za vsak km ki ga preteče...v tej situaciji pa se je številka 21 zdela nedosegljiva. Ustavim se pri avtodomu, položijo me na blazino. V glavi mi je nabijalo, bil sem zlomljen, jokal od obupa, vpil, nevem kaj sem delal, bil sem prazen. Spraševal sem svoje borce kaj naj nardimo, jst sem konec, telo noče več naprej, sem pregret, sonce mi je spilo vse, noge so ble okej, ni blo krčev, niso ble trde, hrbet je bil ok. Po vsem tem bi se zdelo da lahko tečem, a pekel na asfaltu prejšni dan je terjal davek, držalo me je na tleh. Nisem si želel odstopiti, bil sem tako blizu a tako daleč od uspeha. Celo za čas se se sekiral, kazalo je sicer krepko pod tridesetimi urami... a potem tudi to ni imelo več nobene vloge. Cilja nisem več videl. Ekipa, ekipa, ekipa. Edina rešitev da nadaljujem...nevem kdo je bil tisti, kaj se je zgodilo, kaj smo naredili, a naenkrat se znajdem nazaj na trasi in hodim. Hoja se spremeni v tek in akcija naprej, vsakih deset metrov ki so padli mimo sem bil vesel. Priletel sem do naslednjega check pointa, se pofočkal. Usedel na stol, noge na drugega in kratka pavza. V glavi zopet vprašanje kako naprej. Poleg mene sta v travi ležala dva francoza, ob njima pa spremljevalec na kolesu. Zgledala sta tako kot jst, gotova. Po parih minutah jih je njun kolesar postavi na noge, istočasno so to naredili tudi z mano. Tako smo na progo zakorakali skupaj. Eden od njiju mi pravi come on, let`s go. Povem mu da ne gre. Rekel je dejmo probat, delali bomo intervale, 4 minute teka, 1 minuto hoje. Če bi mi blo do zejbancije bi mu reku sigurno tisto edino ki znam po francosko: m ž ma d bi te, pa nis buh vej kua 🙂 Probal sem, zalaufal, šlo je. Huh, zakon. Mimo je padlo kar nekaj teh serij. Vmes je eden od soborcev bruhal, drugemu je letelo iz riti haha...noro. Vse skupaj je bilo že precej normalno, nič tazga. Vmes smo se malo pogovarjali. Povedal mi je da je na Balatonu že tretjič, da je nazadnje dosegel 14. mesto. V nadaljevanju je razlagal da v takšnih razmerah še ni tekel, da ga je vročina sezula, da imata s kolegom težave že od stotega kilometra. V cilju boma torej par ur kasneje kot nazadnje. To je bil stavek ki mi je dal jasno sliko kaj sploh premagujemo in da to kar se dogaja z mano ni nič nenavadnega. Tudi čas ki se podalšuje je logična posledica peklenskega pritiska. Francozov sem se držal dokler je šlo, potem pa sem moral poslušati svoj telo in popustiti. Sonce je kot prejšni dan začelo nabijat po nas, glava je začutila pritistk in evo, spet smo tam. Udarjaj po meni sem si mislil, naredite tekmo še težjo, ne bote me sfukal, ne bom se ustavil, do cilja bom pršu v vsakem primeru. Takrat se mi je za vse skupaj začelo sladko malo jebati. Vseeno mi je bilo za čas, vedel sem da tudi če hodim rikverc pridem do cilja. Nisem si pa predstavljal da je lahko zadnjih 12 km tako dolgih. Če bi šlo na nož bi tekel, vem da bi. A nobena stvar ni imela več neke pomembne vloge, ne čas, ne dolžina, ne temperatura, pavze, hoja, tek. Počasi grem proti koncu, to je vse kar šteje. Ekipa je bila še vedno kot vse do takrat na mestu, funkcionirala kod da smo nekje na polovici. Vili se je z avtodomom počasi premikal naprej, vmes posredoval razne informacije, s tem krajšal čas, da je blo vsaj malo zabavno, Sirči zadaj na kolesu, Jani ob meni. Tako smo ga pičili proti cilju. Zadnje tri kilometre pred koncem sem doživel nekaj kar lahko rečem da je bilo prvič. Velik stvari sem že naredil ko niso bile najbolj pametne, nevarne, fukjene, a se nisem bal zase. Govorim o bordanju, motocrossu, downhillu, skakanju iz skal, rallyu,...tukaj sem tekel oz. hodil, nič nevarnega. A bil sem posran, ne dobesedno, bil sem v strahu, strahu zase. Prvič sem se res ustrašil da je lahko nekaj narobe. Čuden občutek, ne znam ga opisati. Iz tega naslova sem se držal prjatlov za ramo, za vsak slučaj, če me odklopi. Bližal se je cilj, vsak meter smo bili bližje. Zaključevali smo z avanturo, za nami je bilo 221km, 221 aktivnih kilometrov, gibanja, teka, po večini teka v solidnem tempu. Globoko v sebi sem bil najsrečnejši človek na svetu, na ven pa prazen, brez volje, apetita, energije, obrazne mimike. Le obstajal sem. Dead man walking 🙂 Do zadnjega ovinka smo šli vsi skupaj. Bil sem ponosen, korakal sem z najmočnejšo vojsko. Fantje ki so dobrih trideset ur delali. Ni blo časa za počitek in zabavo. Vsak je imel svojo vlogo in vsak jo je naredil optimalno. Naporno za vse, a s skupnimi močmi dosegljivo. Še zadnjič sem čip postavil na napravo ki je zabeležila mojo prisotnost, obkljukal sem vse kontrolne točke. Pot se je obrnila v levo, ostalo je le še par metrov do cilja, tisti neprecenljivi, ko veš da se boš končno lahko ustavil, ko veš da si naredil kar si si zastavil, na istem mestu si bil nazadnje dobrih trideset ur nazaj, pred tem pa ure in ure garal, švical, se odrekel marsičemu, vse skupaj samo zato da bi uspel. Res sem, a ne sam, »zmagovalni« trak sem ponosno dvignil v imenu »Sportiva Teama«. To je bila naša borba, naša ultra, naš Ultrabalaton! Ob boku sem imel očeta, svojo korenino, odličnega športnika, predvsem pa očeta v pravem pomenu besede. Verjamem da je ponosen na to kar sma naredila skupaj, sam verjetno ne bom imel nikol priložnosti videti sina na cilju takšne preizkušnje. Za volanom in povsod ob progi se imel sestrinega moža, vesel sem zanjo, da je v njeno življenje prišel tako kul tip. Hvala ti prjatu Vili, rojen si za tele neumnosti! Z mano na kolesu sem imel prjatla ki počasi zaklučuje s tempiranjem forme, s pripravo na eno najlepših in obenem najtežjih enodnevnih vstrajnostnih preizkušen na svetu. Zadnjo nedeljo v mesecu bom namreč štartal na tekmovanju Ironam. Vem da si prpravlen in da ti bo uspel, mi bomo pa še mal dodal da ti bo lažje. Vamos Sirči! Ula se je borila do 133. kilometra, nato pa se je zaradi težavami s kolenom in norimi razmerami odločila za pametno potezo, odločila za zdravje in odstopila. Med tekom sem se dostikrat spomnil nanjo in se spraševal, kako more trpeti šele ona glede na to da je ženska in da se v njenjih letih vrstnice s takimi razdaljami sploh še ne ukvarjajo. Ula, res maš jajca, sam se dobro zavedam čez kaj si šla in kaj si dosegla. Kapo dol! Ta preizkušnja me je veliko naučila, veliko je dala. S prečkanjem cilja se zdi da je bol kot ne vse mogoče, da so stvari ki se nam zdijo težke in naporne le malčki brez dude. Človek je sposoben precej več kot si predstavlja, treba si je dat priložnost, pa naj bo cilj le en pretečen kilometer, hitro bosta namreč postala dva. Konec koncev pa ne gre za dolžino, tek ali zgolj šport, gre za faze ki nadgrajujejo pestrost vsakdana in dvigujejo kvaliteto življenja. Draga Mati, zaradi dneva ko si se mela lušn si mogla en dan ornk potrpet. A ti je uspelo, rodila si sina ki ti je zelo hvaležen za vse kar mu nudiš, si velik del Ultrabalatona Boris Biceps & Primož Triceps Matej za fizioterapijo in Tina za masažo Hvala vsem prjatlom ki me podpirate, veste kdo ste! Thx tut vsem prjatlom iz socialnih omrežji! Hvala podpori pri projektu: Topatlet, MOL – bencinski servis, Flere Damjan s.p., Monster Energy (Miha, Medo, Fogi), Obsešen, OblikovAnja, Ribičeva, Mojca (Factory Store) Dan po teku sem bil še vedno pokonci, zaspat nisem mogu, zgubil sem okus za hrano, kožo na prstih, par kilogramov, imel črne nohte, trde gležne in bergle ob postelji. A vse to je le začasno, naša »zmaga« ta je tista ki nam jo ne more nihče vzet, ta bo za vedno! 🙂 intervju Radio Kum: http://kum24.si/clanek/575026682f077/ce-sem-zmogel-to-zmorem-vse ← Tek trojk & Wings for life Tek na Triglav →


UIL: Svetovni dan intelektualne lastnine 26. aprila bodo države članice Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), med katerimi je tudi Slovenija, že osmo leto zapored praznovale svetovni dan intelektualne lastnine. Ta dan je bil izbran, ker je 26. aprila 1970 začela veljati Konvencija o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, z njim pa naj bi države članice dvignile zavest o vlogi intelektualne lastnine v vsakdanjem življenju in počastile prispevek izumiteljev in umetnikov k razvoju družb po vsem svetu. Osrednja tema letošnjega svetovnega dne so inovacije in spodbujanje spoštovanja intelektualne lastnine. Cilji svetovnega dne intelektualne lastnine so: dvigniti zavedanje o vplivu patentov, blagovnih znak in modelov ter avtorske pravice na vsakdanje življenje; opozoriti na to, kako varstvo pravic intelektualne lastnine spodbuja ustvarjalnost in inovativnost; počastiti ustvarjalnost in prispevek izumiteljev in umetnikov k razvoju družb po vsem svetu; spodbuditi spoštovanje pravic intelektualne lastnine drugih. Urad RS za intelektualno lastnino se je pridružil praznovanju svetovnega dne z organizacijo konference za novinarje 23. aprila 2008. Sporočilo generalnega direktorja WIPO Kamila Idrisa Svetovni dan intelektualne lastnine postaja vse bolj priljubljen. Odkar ga je WIPO pred osmimi leti uvedel, se vsakoletnemu praznovanju pridružuje vse več vlad in organizacij. Običajni ljudje se morda sprašujejo, čemu ves ta hrup okoli intelektualne lastnine. Kakšno težo imajo avtorska pravica, patenti, modeli ali blagovne znamke v primerjavi z resnimi problemi, kot je na primer globalno segrevanje, ali stvarmi, ki nam začinjajo življenje, kot je na primer gledanje nastopa najljubših športnikov na letošnjih olimpijskih igrah. Odgovor je naslednji: brez pravic intelektualne lastnine številne nove tehnologije za reševanje globalnih problemov ne bi uzrle dne in ne bi bilo prenosov velikih športnih dogodkov, ki so nam danes v razvedrilo in nas združujejo. Na svetovni dan intelektualne lastnine praznujemo ne le izjemno moč človeške ustvarjalnosti, temveč tudi pravice intelektualne lastnine, ki ustvarjalnost pomagajo usmerjati, ji dajejo dodaten zagon in jo spreminjajo v pomemben dejavnik gospodarskega, kulturnega in družbenega razvoja. Iznajdljivost človeške vrste nas je od izuma prvega kolesa pripeljala do nenapornih letalskih prevozov in zadnje generacije tehnologij čistih goriv. Vodila nas je od risb na stenah votlin do tiskarskih strojev in naprej do interneta, ki nam je položil svet dobesedno pod prste. Dala nam je tehnični napredek, ki omogoča skakalcem s palico skočiti še višje, nogometašem brcniti žogo še dlje in milijonom običajnih smrtnikov standard, ki si ga še pred nekaj generacijami nismo mogli niti predstavljati. WIPO si prizadeva uporabljati intelektualno lastnino kot sredstvo za izkoriščanje in razširjanje moči človeške ustvarjalnosti in inovativnosti, da bi lahko ljudje vseh dežel in vseh skupnosti koristili njene sadove. Zato na svetovni dan intelektualne lastnine izražamo spoštovanje izumiteljem in umetnikom, velikim in malim, ki bogatijo naše življenje s sadovi svojih izvirnih misli in ustvarjalnih vizij. Njihove pravice intelektualne lastnine, ki so jih pridobili zaradi svojih posameznih ali skupinskih darov, zaslužijo naše občudovanje, varovanje in spoštovanje.


Stanovanje je primerno za starejše ali mlajše družine, urejeno, priporočamo ogled!


text: 1879 (MDCCCLXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki v Izoli je ustanovljena ribja tovarna Delamaris. - sklenitev dvozveze med Nemčijo in Avtro-Ogrsko z namenom vojaške pomoči ob morebitni vojni z Rusijo. Rojstva 22. februar - Johannes Nicolaus Brønsted, danski fizikalni kemik († 1947) 3. marec - Jožef Klekl, madžarski slovenski katoliški duhovnik, zgodovinopisec in novinar († 1936) 5. marec - William Henry Beveridge, britanski politik, ekonomist († 1963) 14. marec - Albert Einstein, švicarsko-ameriški fizik, matematik, nobelovec 1921 († 1955) 16. april - Peter Kozler, slovenski pravnik, gospodarstvenik, geograf, kartograf, politik (* 1824) 22. maj - Simon Vasiljovič Petljura, ukrajinski vojskovodja in politik († 1926) 8. avgust - Emiliano Zapata, mehiški revolucionar († 1919) 11. oktober - Ernst Mally, avstrijski filozof in logik († 1944) 7. november - Lev Trocki, ruski revolucionar († 1940) 30. december - Ramana Maharši, indijski filozof in vedantin († 1950) Smrti 17. julij - Imre Augustič, slovenski pisatelj, pesnik, novinar in prevajalec na Madžarskem (* 1837) 5. november - James Clerk Maxwell, škotski fizik, matematik (* 1831)


text: Ekolife natura PROBIO FLORA S.Boulardii, 30 kapsul | Ekolife Natura Domov Prodajni program Aktivni prehranski d... Probio Flora Ekolife natura PROBI... Izdelek brez glutena, dodanega sladkorja, soje, soli, kvasa, konzervansov in umetnih barvil. Primeren za vso družino. Primeren za vegane. Preberite več 2 x 20,70€ 10 % 3 x 19,55€ 15 % izdelujejo spojine (vitamine, hormone, beljakovine ...) Ekolife natura mešanica bakterij PROBIO FLORA S.Boulardii, 30 kapsul Sestavine: mešanica bakterij (Saccharomyces boulardii, Lactobacillus acidophilus, Bifidobacterium breve, Bifidobacterium infantis, Bifidobacterium longum, FOS, inulin), DR HPMC kapsula (hidroksipropilmetil celuloza, rastlinsko poreklo). mešanica bakterij: mešanica : - edinstven prebiot FSO, ki ponuja polni spekter prebiotičnih oligosaharidov Izdelek je brez glutena, dodanega sladkorja, soje, soli, kvasa, konzervansov in umetnih barvil. Ne vsebuje mleka in laktoze. Primeren za vegane. Zanima me ali lahko istočasno uporabljam tudi probiotike, ali moram najprej končati s antibiotiki? Ob antibiotični terapiji se svetuje uživanje probiotične, nepatogene gljive kvasovke Saccharomyces boulardii, ki jo antibiotik ne more uničiti. Zato naš izdelek Sybiotic lahko uporabljate istočasno z antibiotikom. Posebnost našega izdelka je: - da je v posebni kapsuli, ki se razgradi šele v črevesju in - da vsebuje tudi mešanico prebiotikov, ki služijo kot prehrana probiotikom, katere želimo naseliti. Synbiotic je primeren tudi ob vseh vnetjih, tudi urogenitalnih in pri razrastu patogene kandide v telesu. Prosila bi za informacijo ali vaš Probiotik S. Boulardi vsebuje laktozo oz. mleko ali mlečnokislinske bakterije? Naš probiotik ne vsebuje laktoze in mleka. Mlečna kislina, ob kateri se takoj spomnimo na mleko, nima z mlekom nobene povezave, razen v imenu, ki ga je dobila, ker je bila prvič odkrita v skisanem mleku. Mlečna kislina, ki se dodaja tudi prehrani, je običajno proizvedena iz koruze, krompirja, riža ... Nastaja kot stranski produkt pri fermentaciji večine sladkorjev. Možno pa jo je pridobiti tudi iz laktoze (mlečni sladkor). Vsebnost našega izdelka vsebuje seve: Saccharomyces Boulardii je nepatogena gliva kvasovka. Ta izjemna kvasovka je ena od velikih zgodb o uspehu v probiotični terapiji. Lactobacillus acidophilus je vrsta bakterije, ki spada v rod laktobacilov. Je nepatogena grampozitivna bakterija, ki opravlja mlečnokislinsko fermentacijo. Bifidobacterium breve, infantis in longum so vrstejobakterije, ki spade v rod Bifidobacterium, ki ima probiotične lastnosti. prebiotik FSO, ki ponuja polni spekter prebiotičnih oligosaharidov rastlinski izvor inulina Je probiotik primeren za lajšanje prehranskih alergij (alergija na pšenico ) in alergij povzročenih od travnega peloda? Probiotik je v vsakem primeru odličen za črevesno floro in imunski sistem. Za lajšanje alergij pa je potrebno naše telo čim bolj razstrupiti. Alergije so namreč znak zastrupljenosti telesa. Poleg probiotikov, bi vam vsekakor priporočala tudi glino za pitje, s katero se boste lahko še dodatno razstrupljali. Zvečer si v kozarec stresete eno merico gline v prahu, natočite vodo, zmešate in pustite do zjutraj. Zjutraj spijete le tekočino, ki je polna mineralov. To delate 21 dni, naredite en teden premora in zopet ponovite 21 dni. Čez dan pijte čim več vode in uživajte zdravo hrano.


- oceno predvidene porabe vode.


Različne vrste diet z rastlinami učiteljicami – ISA MEA SI Z razumevanjem diete je kar nekaj težav. Predvsem zato, ker jih obstaja več vrst, zanje pa se najpogosteje uporablja en izraz. Beseda dieta v povezavi z ayahuasco označuje v prvi vrsti pravila prehrane, kot bomo videli v nadaljevanju, pa še bistveno več. Beseda se je z neposrednim prenosom iz lokalnega okolja (la dieta), pričela uporabljati tudi pri nas. Obstajajo tri različne vrste diet. Varovalna dieta je priprava na ayahuasca obred. Traja minimalno 24 ur pred in 24 ur po obredu. Lijana ayahuasca je inhibitor monoaminooksidaze (MAOI). MAOI blokirajo delovanje encima monoaminooksidaza, ki v telesu razgradi odvečne tiramine. Tiramin je amino kislina, ki pomaga uravnavati krvni tlak. Tiramin lahko doseže nevarno raven, če se skupaj z MAOI uživa hrana, ki vsebuje tiramine. Zato je med varovalno dieto priporočljivo uživati predvsem zelenjavo, stročnice, žitarice (ne pa kruha ali peciva), kuhana jajca. Hrana naj bo sveže pripravljena brez sladkorja in soli, in ne sme biti stara, fermentirana ali vložena, pikantna ali ledena. Izogibati se je potrebno mesu, alkoholu, mleku in mlečnim izdelkom, kavi in pravim čajem ter sadju. Varovalna dieta deloma prehaja na naslednjo raven, namenjeno podpori procesom vzpostavljanja fizičnega in energijskega ravnovesja, ki se dogajajo med obredom. Zato jo je težko popolnoma ločiti od varovalne diete. Spoštovanje pravil prehrane pred obredom je priprava, ki ne poteka zgolj na fizični ravni. Če se pravila postopoma uvajajo že nekaj dni prej, je priprava intenzivnejša in je med obredom obdobje čiščenja lahko krajše. Med ta pravila sodi tudi prepoved spolnih odnosov. Za razliko od varovalne diete, ta prehodni del ni obvezen, je pa priporočljiv. Dieta, namenjena podpori procesom vzpostavljanja fizičnega in energijskega ravnovesja, ima smisel samo, če se jo izvaja vsaj en teden. Med to dieto se pije pripravke (čaj, ekstrakt ipd.), pripravljene iz ene rastline, ki praviloma ni psihoaktivna, sodi pa med zdravilne rastline ali rastline učiteljice. Rastlina je izbrana glede na to, s kakšnim problemom se človek v določeni točki procesa ukvarja zato, da ga lahko čimbolj učinkovito podpre. Ponavadi informacijo o izbiri rastline prejme tisti, ki vodi ayahuasca obred, če gre za že bolj izkušenega dietera, pa lahko informacijo prejme neposredno. Za tako obliko diete veljajo enake omejitve prehrane in spolnih odnosov kot zgoraj. Na tej ravni je dieto priporočljivo izvajati v relativni osami. Nič pa ni narobe, če se posameznik tudi za ta krajši čas odloči spoštovati strožja pravila, sicer namenjena učenju. Dieta za podporo procesu deloma prehaja v naslednjo raven, namenjeno učenju. Ta vedno poteka minimalno štiri tedne, lahko pa tudi več mesecev. Izjemoma je rok lahko krajši, a samo, če to potrdi duh rastline. Za to dieto veljajo vsa gornja pravila, pogosto pa je zahtevnejša v smislu prehrane: ves čas ali nekaj tednov se lahko zahteva uživanje samo ene vrste hrane. Ponavadi je to farina, zrnca jukine (z drugimi imeni manioka, kasava, tapioka) moke. Tovrstna dieta praviloma poteka v relativni osami, stran od vsakodnevnega načina življenja, kar učencu omogoča poglabljanje vase in odpiranje subtilnim sporočilom duha rastline. Med to dieto lahko ta postavi dodatna pravila glede stika z ljudmi, obiskovanjem rastoče rastline in obdarovanjem. Spoštovanje postavljenih pravil in dogovorov z duhom rastline je pomembno zaradi tesnejše povezave, s tem je učenje bolj poglobljeno ter sodelovanje z duhom rastline po zaključeni dieti tesnejše. Če torej obrnemo ravni diete: tista, namenjena učenju je strožja, daljša in ima več pravil; srednja je namenjena podpori procesu ter krajša in bolj ohlapna; obe tovrstni dieti spremlja pitje pripravka, narejenega iz določene rastline. Varnostna dieta je namenjena predvsem uživanju hrane, ki udeleženca obreda obvaruje pred potencianimi tveganji. Včasih je slišati tudi, da dieta ni pomembna in je nastala samo kot nesporazum med domorodnimi prebivalci in prišleki, ki so se prvi srečevali z ayahuasco. Vsaj trije moji učitelji, ki so znanje o ayahuasci podedovali od svojih prednikov, so mi zagotovili, da temu ni tako. Da brez diet in umika v osamo učenje ni možno. Razlike je pravzaprav zelo preprosto razumeti, potreben je samo en uspešno zaključen mesec stroge diete.


Nemški avtomobilski velikan Volkswagen je v Evropi popravil okoli 80 odstotkov avtomobilov, v katera je namestil napravo za goljufanje na testih izpušnih plinov, je sporočila Evropska komisija. Kljub temu pa The...


text: Ker se Metro Hotel @ KL Sentral nahaja v centru KL Sentral, je to idealen kraj za raziskovanje Kuala Lumpur. Hotel leži samo 5.4 km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Za ogledovanje mestnih atrakcij ni potrebno hoditi daleč, saj se hotel nahaja v neposredni bližini Tempelj Sam Kow Tong, Nakupovalni center Nu Sentral, Urad za prtljago KL Sentral Left. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Kuala Lumpur. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z shramba za prtljago, omarice z možnostjo zaklepanja, sef, dvigalo, 24-urna recepcija. Gostje lahko izbirajo med 84 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Zaradi svoje odličnosti in izjemne lokacije je Metro Hotel @ KL Sentral idealno izhodišče za prijetno bivanje v Kuala Lumpur.


Ekomagazin.si - Zeliščni pirin kruh Domov ZdravjeZdravo sončenje Naravni repelenti Dnevnik zelene družine PrehranaSuperhrana Dom / BivanjeKompostiranje Moj ekološki vrt Telo / Duša Energija / Okolje Turizem ReceptiNaj veganski recepti Naj veganska sladica Osebno Strokovnjak svetujeTeja Fidler Makoter Andreja Kolenc Patricija Šenekar Karla Klander Novice Eko-pisma Domov Novice Zeliščni pirin kruh Zeliščni pirin kruh Ponedeljek, 22. avgust 2011 Avtor: Katja Mrzel Če se večkrat lotimo domače peke kruha, si privoščimo raznolikost. Enkrat pirin, drugič kamutov pa pšenično-ržen ali pirino-ajdov. Pestrost v prehrani je vir dobrega počutja in zdravja. (Foto: Zeleniponedeljek.si) Sestavine za 1 štručko: 1⁄2 kg pirine moke (1/3 moke naj bo polnozrnata, 2/3 pa gladka) 30 ml mlačne vode 1⁄2 zavitka kvasa pest drobno narezanih zelišč Priprava: 1. V veliko skledo presejemo moko. Dodamo sol. 2. Za kvasec v skledico nalijemo 2 dl mlačne vode, dodamo žličko sladkorja in žličko moke ter nadrobljen kvas. Z metlico gladko zmešamo. Počakamo, da naraste. 3. Vzhajan kvasec zlijemo na moko. Dodamo olivno olje. Mešamo z mešalnikom z vijačnima stepalkama in postopoma dodajamo vodo. Ko se testo oblikuje v gladko kepo, ga prestavimo na podlago za gnetenje (najbolje se obnese silikonska) in nadaljujemo gnetenje z rokami. Če se testo preveč oprijema rok, dodamo malo moke. Dlje gnetemo testo, boljši bo kruh. Testo je pripravljeno za vzhajanje, ko postane enakomerno gladko, prožno in voljno. Ko ga položimo na podlago, mora obdržati obliko kupčka in se ne sme razlesti v palačinko. 4. Testo premažemo z olivnim oljem in ga položimo v skledo za vzhajanje. Pokrijemo s krpo in pustimo počivati približno uro. 5. Medtem segrejemo maslo, vanj dodamo česen in pustimo na zelo blagem ognju kakšno minuto, da česen zadiši. Odstavimo z ognja. Tik preden testo namažemo z nadevom, z vilico stisnemo česen, da izpusti sok, ostanke česna pa odstranimo. 6. Vzhajano testo stresemo na podlago za gnetenje in razvaljamo z valjarjem, ki smo ga namastili z olivnim oljem v pravokotnik, debel približno 1 cm. Ena stranica naj bo dolga kot pekač, druga pa čim daljša. Testo namažemo s česnovim maslom in posujemo z zelišči. Tesno zvijemo kot potičko. 7. Ozek in visok, pravokotni model namastimo z maslom in potresemo z moko. Pečico segrejemo na 160 stopinj. Na dno pečice postavimo nizko posodo z vodo. Testeni zvitek položimo v pekač, večkrat prebodemo z zobotrebcem. Pokrijemo s prtičem in pustimo še enkrat vzhajati. Po približno 30 - 60 minutah, ko testo lepo naraste, pekač porinemo v pečico. 8. Kruh pečemo 40 minut. Ko je povrhu lepo zapečen, ga vzamemo iz pečice, stresemo iz pekača in še enkrat postavimo na mrežo v pečici z zgornjo stranjo navzdol za približno 10 do 20 minut. Kruh se bo lepo zapekel z vseh strani. 9. Pečen kruh zavijemo v krpo in počakamo da se ohladi. Kruh lahko spečemo v soboto ali nedeljo, ga narežemo na koščke, in vsak košček posebej spravimo v skrinjo. Tako bomo imeli vedno svež zeliščni kruh za zelenjavne sendviče ipd. Preberite tudi:Bi letos kaj prihranili pri ogrevanju? Nič lažjega. Smo v času, ko se nezadržno približuje nova kurilna sezona. To je obdobje, ki praviloma nastopi v zadnjih dneh septembra, ko se nočne temperature nekaj dni zapored spustijo pod ...Simptomi alergije na glutenVse več ljudi je občutljivih ali celo alergičnih na posebno pšenično beljakovino, imenovano gluten. Preberite torej, kaj gluten sploh je in kaj so simptomi alergičnosti ...Ajda je poceni, okusna in zdravaAjda je preprosto živilo, ki uspeva tudi v slabi prsti, pri nizkih temperaturah in v hudih sušah. Odporna je na marsikatero nevarnost in poškodbe ter je prav zato zelo ...Ljubljana: Nova električna polnilnica za električna vozilaMestna občina Ljubljana, Elektro Ljubljana in Interenergo, del Skupine RWE, so partnerji projekta postavitve nove električne polnilnice za električna vozila na Miklošičevi ulici ...Beli kruh pod pretvezoRazlogov za izogibanje belemu kruhu je nešteto, pravo vprašanje pa je, ali ga še vedno uživate? Kajti tudi če mislite, da ga ne jeste, se najverjetneje motite. ...Tweet


text: Abdurahman ben Omar Abu'l-Hosein Ali Sufi (; na Zahodu znan tudi po latiniziranemu imenu Azofi), perzijski astronom, * 7. december 903, Raj (Rai), Iran, † 25. maj 986, pri Muhari (Muharra). Življenje in delo Živel je na dvoru emirja Adud ad-Daula v Isfahanu. Prevajal in izboljševal je grška astronomska dela, še posebej Almagest Klavdija Ptolemeja. V svoji knjigi Knjiga o nepremičnih zvezdah (Kitab al-Kavatib al-Tabit al-Musavar) iz leta 964 je omenil Andromedino meglico in jo imenoval »mali oblak«. Istega leta je temeljiteje predelal 1100 let star Hiparhov zvezdni katalog iz okoli leta 129 pr. n. št. (141–127, 137, 135, 130 pr. n. št.) in ga leta 986 izdal pod imenom Kitab Suvar al-Kavakib. V marsičem je popravil Ptolemejev zvezdni katalog. Prvi je poskušal povezati tradicionalna arabska imena zvezd in ozvezdij z grškimi, saj so bila popolnoma nepovezana ali so se dokaj zapleteno prekrivala. Za vsako ozvezdje je izdelal dve risbi. Pisal je tudi o astrolabu in ga uporabil na več novih načinov. Določil je naklon Zemljinega tira proti ekliptiki in točneje izračunal dolžino Sončevega leta. Ozvezdje Berenikini kodri je imenoval »Ženski lasje« (Al'Diafira) brez pojasnila komu pripadajo. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje udarni krater na Luni Azofi (Azophi). Njegovi Lunini koordinati sta 22,1° južno; 12,7° vzhodno, premer 47 km in globina 3,7 km. Galerija Rojeni leta 903 Umrli leta 986 Perzijski astronomi Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni