Komisija poslanki odgovarja v zvezi z lažnimi azilanti - Tanja Fajon, evropska poslanka Tanja Fajon, evropska poslanka Komisija poslanki odgovarja v zvezi z lažnimi azilanti Poslanka Evropskega parlamenta Tanja Fajon je na Evropsko komisijo naslovila vprašanje v zvezi s poslabšanjem potovalnih razmer za potnike iz držav Zahodnega Balkana, ki so jim bili v zadnjih letih ukinjeni vizumi. Poslabšanje naj bi bilo posledica zahtev številnih držav članic, da se zmanjša število neutemeljenih prosilcev za azil. Prejeli smo veliko poročil in pričevanj, da naj bi mejni uradniki zahtevali celo plačilo za pospešitev postopkov na mejah, predvsem se omenja meja med Srbijo in Madžarsko. Komisija naj bi bila zato pripravljena na to mejo namestiti osebje Frontexa, ki bi preučilo razmere. Poslanko je zanimalo, katere ukrepe je Komisija še pripravljena sprejeti, da bi preprečila neposredno in posredno diskriminacijo državljanov zahodnega Balkana in preprečila očitne kršitve pravice do potovanja brez vizumov. Evropska komisija je v današnjem odgovoru pojasnila, da je okrepila mehanizem za spremljanje po liberalizaciji vizumskega režima, in sicer v tesnem sodelovanju z agencijo Frontex in državami zahodnega Balkana. Tako države z brezvizumskim režimom vsak mesec predložijo poročilo o sprejetih ukrepih za zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za azil v EU. EK potrjuje, da agencija Frontex že usklajuje dejavnosti na srbsko-madžarski meji in da je Madžarska povabila nemške mejne policiste, naj v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah pomagajo pri mejni kontroli oseb, ki nameravajo potovati v Nemčijo. "Evropska komisija je potrdila, prisotnost osebja Frontexa na meji med Srbijo in Madžarsko, a hkrati ni komentirala informacij, da naj bi mejno osebje zahtevalo podkupnine za pospešitev mejnih postopkov, zato smo z odgovorom lahko zgolj delno zadovoljni in bomo še naprej podrobno spremljali dogajanje na terenu," je odgovor Evropska komisije komentirala evropska poslanka. "V EP se že več kot leto dni pogajamo o uvedbi mehanizma o začasni odpravi brezvizumskega režima, a da do zdaj nismo uspeli zbližati stališč s Svetom EU in Komisijo. V Evropskem parlamentu ne bomo podlegli pritiskom populističnih in nacionalističnih vlad, ki bi želele že danes omejiti svobodo potovanja za ljudi z Balkana," je odgovor Komisije komentirala poslanka Tanja Fajon. Vprašanje in odgovor poslanke sta na voljo spodaj.


Častni konzul RS v Minnesoti in poslovnež Rodil sem se v Trbojah pri Kranju. S sedmimi leti sem skupaj z družino emigriral v Biwabik, v severovzhodni Minnesoti. Po končani srednji šoli in štiriletnem študiju na Univerzi v Minnesoti sem se pridružil ameriški vojski. V letih med 1968 in 1982 sem delal za časopisa Minneapolis Star in Minneapolis Tribune, nazadnje kot vodja proizvodnega oddelka. V letih med 1982 in 1994 sem bil podpredsednik in delničar podjetja Boulware Technologies. Od slovenske osamosvojitve leta 1991 številnim slovenskim podjetjem pomagam prodreti na ameriški trg in obratno. Kot častni konzul Republike Slovenije v Minnesoti še vedno tesno sodelujem s slovenskimi podjetji. Slovenija ima v lasti prav poseben kotiček v mojem srcu. Nič čudnega, saj sem se v tej državi tudi rodil. Odraščal sem v družini, ki je še vedno del Slovenije, le v drugi državi. Pogovarjali smo se v slovenščini in praznovali slovenske praznike. Izjemno je kako je Slovencem uspelo ohraniti svoj jezik in običaje, kljub tisočletni podjarmljenosti. Hvaležen sem jim, saj lahko te šege in kulturo zaradi njihove trdoživosti še danes občudujem. 25. junij 1991 je bil eden mojih najsrečnejših dni. Slovenija je končno dosegla neodvisnost in možnost, da si sama začrta usodo. Imel sem srečo, da sem bil tistega dne v Ljubljani, da sem bil lahko priča temu zgodovinskemu dogodku. Seveda to ni bil moj prvi obisk v Sloveniji, kjer sem spoznal iznajdljivost Slovencev, odprtost do znanja in močno željo po uspehu. Prvič sem se namreč z domovino srečal leta 1968, ko sem služil kot ameriški vojak v Evropi. Skupaj z bratom Albinom sva si v Nemčiji izposodila avtomobil in se čez Ljubelj zapeljala do Ljubljane. Z odprtimi okni sva se ustavila na glavni ulici in brez besed poslušala ljudi, ki so hodili mimo naju. Vsi so govorili slovensko. Zjokala sva se. Končno sva se počutila doma. Ta občutek je nemogoče opisati, a ga še 50 let kasneje nosim v sebi kot dragocen dragulj. Od tistega izleta z izposojenim avtomobilom leta 1968, sem Slovenijo obiskal že neštetokrat. Še posebej po osamosvojitvi sem opazil vedno večje spremembe. V trgovinah je na voljo vedno več izdelkov iz celega sveta in tudi prodajalci so postali veliko bolj prijazni. V čast mi je, da sem spoznal podjetniški duh, ki ga nosijo tukajšnji ljudje. Verjamem, da bodo z neutrudnim in trdim delom postali gospodarski odnosi med ZDA in Slovenijo še bolj uspešni. Nekaj takih primerov sem že doživel. Če jih bo še več, bodo brez dvoma tudi ameriška podjetja Slovenijo videla kot deželo priložnosti.


Zaščita otroka v turškem kazenskem pravu Avtor: Yener Ünver | Kategorija: Pregledni znanstveni članek Starost otrok, ki uživajo prepovedane droge, je v Turčiji znatno padla. Uživanje sintetske droge je prepoznana npr. že pri enajstih letih starosti. V boju zoper organizirano kriminaliteto bodo potrebni resnejši napori, tako pri intenzivnosti nadzora nad otroki, kot tudi pri dekriminalizaciji njihovih ravnanj. Enako pomembni so policijski ukrepi, zlasti pri odpravljanju vzrokov problemov, slediti mora pravi razvoj socialnih politik, ki naj ga kazensko pravo podpira. Podobno velja za prisilno delo otrok, tudi tam naj bodo ukrepi zunaj kazenskega prava prednostni.


KO SE RAK POŽVIŽGA NA NAŠ ZDRAV ŽIVLJENJSKI SLOG Čas objave se ujema s kampanjo Rožnati oktober – govorim seveda o svetovnem mesecu osveščanja o raku dojk, ki je najpogostejša oblika raka pri ženskah. »V Sloveniji vsako leto za rakom dojk zboli več kot 1300 žensk in okoli deset moških, več kot 400 žensk in nekaj moških pa umre. To pomeni, da vsak dan nekje v Sloveniji več kot tri ženske izvedo za diagnozo, vsaj ena pa umre, to pa niso samo številke, to so žene, mame, hčere, prijateljice in sodelavke« (Europa Donna, 2018). Znak »roza pentlja« in sama ideja o “rožnatem mesecu” se je rodila leta 1998 v Ameriki...


source: fineweb

text: Evropa, moja dežela. Se počutite evropsko? 1. maja 2014 obeležujemo 10 let od vstopa Slovenije v EU in 25. maja so volitve v Evropski parlament. Kako vidimo dosedanje bivanje v EU, kakšno je naše zadovoljstvo, kje vidimo prednosti in kje slabosti? Kaj smo pričakovali pred vstopom Slovenije v EU in kaj o tem menimo danes? Odgovore na ta vprašanja je v video prispevkih zabeležil projekt Evropa, moja dežela. Več» Spodbujamo zelena delovna mesta S projektom, ki se je začel oktobra 2013 in se bo zaključil decembra 2014, želimo spodbuditi osveščenost, prenos znanja in povezovanja med različnimi akterji na področju razvoja in zelenih delovnih mest. Več» Več Evrope - več Slovenije V okviru skupnega projekta Ministrstva RS za zunanje zadeve, Urada Vlade RS za komuniciranje in Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji želimo omogočiti izmenjavo mnenj in predstaviti predloge različnih ciljnih javnosti. Več» 10 LET ČLANSTVA SLOVENIJE V EVROPSKI UNIJI Državljanke in državljani Republike Slovenije smo 23. marca 2003 izbrali pot v Evropsko unijo. Slovenija je od 1. maja 2004 del družine 28 držav članic EU, ki so ekonomsko, družbeno in politično globoko povezane. Ob deseti obletnici članstva Slovenije v Evropski uniji je pravi trenutek, da se ozremo na prehojeno pot in začrtamo prihodnost. Obletnico bomo obeležili s številnimi dogodki, aktivnostmi in projekti. Več» Novice - 01.10.14 | Kultura Mama Evropa v Kinodvoru Kinodvor se 20. obletnici Mednarodnega festivala sodobnih umetnosti – Mesto žensk v oktobru in novembru poklanja s filmi, ki so jih režirale ženske. Da bi obeležili jubilejni festival, ki bo potekal od 2. do 12. oktobra, so na Kinodvorov spored od 1. oktobra do začetka Ljubljanskega filmskega festivala LIFFe umestili dela osmih avtoric,... - 25.09.14 | Programi in razpisi EU Fotografska razstava o projektih sofinanciranih iz evropskih sredstev Ministrstvo za kmetijsko, gozdarstvo in prehrano in Služba Vlade RS za razvoj in evropsko kohezijsko politiko vabita na fotografsko razstavo o projektih sofinanciranih iz evropskih sredstev. - 23.09.14 | Zaposlovanje in sociala V EU nov korak k uspešnejšemu boju zoper brezposelnost Danes je uradno začela delovati mreža javnih služb za zaposlovanje, ki je pomembna predvsem za praktično izvajanje programa jamstva za mlade. Mreža bo namreč državam EU pomagala nadalje usklajevati njihove politike in ukrepe proti brezposelnosti ter krepiti okvir evropskega gospodarskega upravljanja. - 23.09.14 | Gospodarstvo, Evro Rast gospodarske dejavnosti v območju evra septembra najnižja v devetih mesecih Rast gospodarske dejavnosti v območju evra se je septembra upočasnila in upadla na najnižjo raven v zadnjih devetih mesecih. To je okrepilo skrbi, da se območje evra le s težavo bori, da bi ostalo na poti vzdržne gospodarske rasti. Indeks nabavnih menedžerjev (PMI), ki ga izračunava analitska hiša Markit, se je znižal z 52,5 na 52,3... - 23.09.14 | Evro V obtoku od danes novi bankovec za 10 evrov V obtok z današnjim dnem prihaja novi bankovec za 10 evrov. Glavni razlogi za njegovo uvajanje so novi zaščitni elementi, zaradi katerih bo varnejši za uporabo in odpornejši proti ponarejanju, ter daljša življenjska doba.


text: Izdelka žal ne prodajamo več, a gotovo se najde nekaj zate! Na žalost tega artikla iz različnih razlogov (nedobavljivost, neaktualnost, ipd ...) ne prodajamo več. Skrbimo namreč, da je naša ponudba dnevno aktualna in da kupci vedno najdete sveže ugodnosti in prave artikle. Na mimovrste=) si zelo prizadevamo objavljati samo preverjene in pravilne podatke; če na naši strani odkriješ neresnične oziroma neustrezne informacije, nam to prosimo sporoči na email@example.com. Fotografije ne zagotavljajo lastnosti izdelkov. Strežniško podporo za nemoteno delovanje Spletnega centra sodobnih nakupov zagotavlja mimovrste=). Občutljivi podatki se prenašajo po varni SSL povezavi, ki omogoča varno in brezskrbno spletno nakupovanje. Plačila s kreditnimi karticami se izvajajo preko sistema Telemach EON.


PREBOJ KVANTNE KOMUNIKACIJE - ENERGIJE - 2021 Preboj kvantne komunikacije Fiziki spoznajo dolgoročno shranjevanje, ki omogoča "varne" povezave na več sto kilometrov Leva slika: Lasersko hlajen kovinski oblak hlapov iz atomov rubidija (oranžen), ki nastaja znotraj vakuumske steklene celice in ima temperaturo blizu absolutne nič (-273 ° C). V ozadju je viden del laboratorijske nastavitve. Desna slika: steklena celica (rdeči krog) z ogledali in lečami za laserske žarke in magnetnimi tuljavami iz bakrene žice za zaščito pred elektromagnetnimi polji. © Univerza v Heidelbergu Izboljšanje varnosti podatkov: Mednarodna skupina znanstvenikov je dosegla preboj v kvantni komunikaciji. Raziskovalcem je uspelo razviti dolgoročno shrambo, ki bo v prihodnosti omogočila "varne" povezave na več sto kilometrov. V nasprotju z današnjim internetom kvantna komunikacija omogoča popolno varnost zaupnih podatkov, kot so bančni nakazili ali številke kreditnih kartic. Če hočemo te kvantne mehanike šifrirati podatke na dolge razdalje, moramo preprečiti neizogibno slabljenje oddanega signala. Izboljšan je kvantni repetitor Zato so za vzpostavitev povezave potrebne vmesne postaje, tako imenovani kvantni repetitorji, ki imajo poseben pomnilnik. Prej možni čas shranjevanja je komunikacijsko razdaljo omejil na nekaj kilometrov. Fiziki pod vodstvom profesorice Jian-Wei Pan z univerze v Heidelbergu so zdaj izboljšali ta kvantni spomin skupaj s kolegi z Univerze za znanost in tehnologijo na Kitajskem in Tehniške univerze (TU) Dunaj. V zadnji številki znanstvene revije Nature Physics raziskovalci poročajo o kvantnem spominu z lasersko hlajenim kovinskim plinom za posamezne svetlobne delce, fotone. Njihova kvantna stanja so zdaj lahko prvič shranjena v milisekundnem območju. zaslon Kmalu varno komunikacijsko omrežje s kvantnimi repetitorji za vso Evropo Raziskovalci so izboljšanje dosegli, ko so med shranjevanjem raziskovali vzroke "izgube informacij" in zmanjšali vpliv zunanjih potepuških magnetnih polj in premikov atomov znotraj kvantnega pomnilnika. Znanstveniki pričakujejo, da se bodo z nadaljnjim izboljšanjem njihovega skladiščenja v prihodnjih letih povečale največje prenosne razdalje do te mere, da bo možno varno komunikacijsko omrežje s kvantnimi repetitorji za vso Evropo. (idw - Univerza v Heidelbergu, 09.12.2008 - DLO) bioznanostinaslovigeoznanstvenigoreče gorePogled na Zemljovredno vedeti


source: wikipedia

text: 1743 (MDCCXLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 1. januar Rojstva 25. januar - Friedrich Heinrich Jacobi, nemški filozof († 1819) 13. april - Thomas Jefferson, ameriški državnik, predsednik († 1826) 24. maj - Jean-Paul Marat, francoski revolucionar švicarskega rodu († 1793) 14. julij - William Paley, angleški filozof in teolog († 1805) 26. avgust - Antoine-Laurent de Lavoisier, francoski kemik († 1794) 17. september - Marie Jean Antoine Nicolas Caritat, markiz de Condorcet, francoski matematik, filozof, politik († 1794) Smrti - Savai Džai Singh II., indijski maharadža, astronom (* 1686)


Direktor področij tehnologija in mediji ter strokovne storitve


Za človekove pravice gre! Podpisane nevladne organizacije ostro nasprotujemo gonji zoper Pravno-informacijski center NVO – PIC, ki jo je 7. septembra 2018 sprožila odhajajoča ministrica za notranje zadeve Vesna Györkös Žnidar ter v časopisu DELO. Ne pristajamo na demoniziranje uporabe zakonitih pravnih sredstev. Zavračamo preusmerjanje pozornosti od nadzora nad ravnanjem represivnih organov s poskusom diskreditacije dela nevladnih organizacij. Ministrstvo za notranje zadeve na svoji spletni strani objavlja vse potrebne informacije o vstopu v Slovenijo, o bivanju in integraciji tujcev ter tudi o mednarodni zaščiti ali azilu. Postopki so znani vsem. Seznanjanje in obveščanje o teh pravicah je legitimno ter zakonito. Opozarjanje na odgovornost državnih organov za spoštovanje postopkov je v celoti legitimno. Slovensko politično in splošno javnost zato pozivamo, da ne nasede tovrstnemu preusmerjanju pozornosti z očitkov nevladnih organizacij o omejevanju dostopa do azila s poskusom diskreditacije delovanja “nevladnikov” oz. nevladnih in humanitarnih organizacij. Gre za mnogo več kot zgolj pravno pomoč migrantom. Gre za zagotavljanje polnega uresničevanja človekovih pravic najranljivejših. Gre za človekove pravice vseh nas. Nevladne organizacije v svobodnih družbah poleg delovanja v javno dobro vršimo zelo pomembno družbeno funkcijo nadzora nad delovanjem državnih institucij. S ciljem zagotavljanja visokih standardov zaščite ljudi, da njihova šibkost ne bi bila zlorabljena s strani močnih. Človekove pravice pripadajo vsem, ne glede na izvor, etnično pripadnost, barvo kože, prepričanje ali vero. Zakoni veljajo za vse. Država in drugi akterji moramo vsem, tudi migrantom, zagotoviti vse, kar jim pripada po slovenski ter evropski azilni zakonodaji. Ministrica in časnik DELO, nekoč osrednji slovenski dnevni časopis, sta se pridružila populističnim politikom, ki za trenutno stanje na področju migracij v Evropi vsepovprek iščejo grešne kozle. S tem sta nas kot na pladnju ponudila populistični obravnavi na spletnih družbenih omrežjih, kjer ne manjka odkritega sovraštva in groženj. Populisti vseh barv in usmeritev za svoje cilje potrebujejo atmosfero nezaupanja in hujskaštva, nizko raven javne razprave in politiko izključevanja. Podpisane organizacije si prizadevamo za družbo strpnosti in vključenosti, sodelovanja ter partnerstev, za visoke standarde javne razprave in zaščito skupnega, javnega dobrega. V dobro vseh – ne glede na politično, versko, spolno in kakršnokoli usmerjenost. Ker človekove pravice veljajo za vse. In zanje gre. - Danes je nov dan, Inštitut za druga vprašanja - Društvo Amnesty International Slovenije - Društvo Humanitas – Center za globalno učenje in sodelovanje - Društvo Ključ – center za boj proti trgovini z ljudmi - Društvo Legebitra - Društvo za nenasilno komunikacijo - Društvo ODNOS - Društvo za osveščanje in varstvo – center antidiskriminacije – OVCA - Društvo za razvijanje prostovoljnega dela Novo mesto - Društvo za ZN za Slovenijo - Focus, društvo za sonaraven razvoj - Forum za enakopraven razvoj, društvo - Greenpeace v Sloveniji - Inštitut za afriške študije – IAŠ - Inštitut za politike prostora – IPOP - Jezuitsko združenje za begunce Slovenije - Mirovni inštitut - Povod, Zavod za kulturo in razvoj mednarodnih odnosov v kulturi - Sezam, združenje mladih, staršev in otrok - SLOGA, platforma NVO za razvoj, globalno učenje in humanitarno pomoč - Slovenska filantropija - Umanotera, Slovenska fundacija za trajnostni razvoj - UP, Človekoljubno dobrodelno društvo, Jesenice - Zavod Bob - Zavod EMMA - Zavod Global, Zavod za globalno učenje in razvoj projektov - Zavod Krog - Zavod PROJA - Zavod Tri, zavod za trajnostne skupnostne prakse, Škofja Loka - Zavod Voluntariat (Seznam podpisnikov še ni dokončen!) Dodatna informacija V nadaljevanju navajamo del evropske direktive o postopkih za priznanje in odvzem mednarodne zaščite (naši poudarki), ki jasno določa obveznosti držav članic in organizacij, ki prosilcem mednarodne zaščite “zagotavljajo svetovanje in zastopanje”. DIREKTIVA 2013/32/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 26. junija 2013 o skupnih postopkih za priznanje ali odvzem mednarodne zaščite (prenovitev) 7(1) člen: Države članice zagotovijo, da ima vsaka pravno sposobna odrasla oseba pravico podati prošnjo za mednarodno zaščito v svojem imenu. Člen 8: Informacije in svetovanje v ustanovah za pridržanje in na mejnih prehodih - člen: - Kadar je mogoče sklepati, da želijo državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so pridržani v ustanovah za pridržanje ali na mejnih prehodih, vključno s tranzitnimi območji na zunanjih mejah, podati prošnjo za mednarodno zaščito, jim države članice priskrbijo informacije o možnostih, da to storijo. Države članice v teh ustanovah za pridržanje in na mejnih prehodih priskrbijo tolmačenje, kolikor je potrebno za olajšanje dostopnosti azilnega postopka. - Države članice zagotovijo, da imajo organizacije in osebe, ki prosilcem zagotavljajo svetovanje in zastopanje, učinkovit dostop do prosilcev na mejnih prehodih, vključno s tranzitnimi območji, na zunanjih mejah. Države članice lahko predvidijo pravila, ki urejajo prisotnost takih organizacij in oseb na teh mejnih prehodih in še posebej, da je dostop mogoč na podlagi dogovora s pristojnimi organi držav članic. Takšen dostop se lahko omeji le, kadar je to po nacionalnem pravu objektivno nujno zaradi varnosti, javnega reda ali upravnega nadzora nad zadevnimi mejnimi prehodi, pod pogojem, da dostop ni resno oviran ali resno omejen.


text: 1753 (MDCCLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 13. marec - Jožef Škrinar, slovenski nabožni pisec in prevajalec († 1825) 1. april - de Maistre, francoski kontrarevolucionar in konzervativni politični filozof († 1821) 22. november - Dugald Stewart, škotski filozof († 1828) Smrti 14. januar - George Berkeley, irski filozof, teolog (* 1685)


STAmisli: Črne maske eden od vrhuncev EPK EPK 2012 10.1.2012 14:05 Maribor, 10. januarja - Ob zaključku otvoritvenega vikenda Evropske prestolnice kulture (EPK) bo v nedeljo v SNG Maribor premiera opere slovenskega skladatelja Marija Kogoja Črne maske. Koprodukcijo mariborske in ljubljanske opere v režiji Janeza Burgerja in pod taktirko Uroša Lajovica organizatorji napovedujejo kot enega od vrhuncev EPK in slovenske operne produkcije. Novinarska konferenca pred premiero opere Marija Kogoja Črne maske v režiji Janeza Burgerja in pod taktirko dirigenta Uroša Lajovica. Plakat predstave Črne Maske. Ravnatelj ljubljanske opere Mitja Bervar, dirigent Uroš Lajovic in solist Jože Vidic. Solist Jože Vidic. Scenograf Sven Jonke. Marij Kogoj (1892-1956), rojen v Trstu, je bil eden redkih predstavnikov slovenske glasbene avantgarde in ekspresionizma. Vrhunec njegovega opusa predstavlja opera Črne maske, ki je bila premierno izvedena leta 1929. Kasneje sta sledili le še dve uprizoritvi, saj gre po besedah ravnatelja ljubljanske opere Mitje Bervarja za zelo kompleksno in težko delo. Dodatno težavo je predstavljalo dejstvo, da je bil del partiture izgubljen. "A uspelo nam je, da je ena najpomembnejših slovenskih oper po več desetletjih spet na odru," je dejal na današnji novinarski konferenci v Mariboru. Četrta uprizoritev Črnih mask temelji na revidirani različici Kogojeve partiture, ki jo je pripravil slovenski dirigent Uroš Lajovic. Opero je preučeval kar osem let in, kot je dejal, je moral najprej razjasniti dileme, ali je bil skladatelj v času pisanja tega dela res duševno bolan. "Marij Kogoj, vsaj ko je pisal partituro, niti slučajno ni mogel biti bolan, sicer ne bi mogel doseči takšnega ustvarjalnega presežka," je poudaril. Glavno vlogo na odru bo odigral solist ljubljanske opere Jože Vidic. Medtem ko so ostale vloge dvojne, bo duševno razklanega protagonista Lorenza odigral in odpel Vidic sam, saj se je Janez Lotrič odpovedal sodelovanju. "Črnih mask se drži sloves zelo težke, mračne opere. Hkrati je zanjo značilna zelo gosta inštrumentalizacija, zato se mora pevec prav boriti, da vzpostavi dialog z orkestrom," je pojasnil. Kljub temu ne obžaluje podviga, saj je vloga ravno zaradi svoje zahtevnosti zelo zanimiva. "V bistvu je zelo lepa, na trenutke lirična glasba, ki človeka odnese daleč proč in mu postavlja ogromno vprašanj," je med drugim izpostavil. Režiser predstave je filmski ustvarjalec Janez Burger, ki pa se današnje novinarske konference ni mogel udeležiti. Po besedah Lajovica se je v vlogo režiserja opere zelo dobro vživel, zato gledalce v nedeljo v Mariboru in kasneje v Ljubljani čaka "zelo dobra predstava". Po njegovih trditvah so izjemni tudi scenografija, ki sta jo pripravila umetniški kolektiv Numen in Ivana Radenović, ter kostumi, ki so delo Alana Hranitelja. Odrski gib je oblikoval Edward Clug. "Uspelo nam je zbrati sanjsko ekipo, ki bo pričarala odrsko magijo," je sodelovanje povzel direktor SNG Maribor Danilo Rošker. Po njegovih besedah je zanimanje za predstavo zelo veliko, še posebej pri avstrijskih in hrvaških medijih. Pripravljen je že nemški prevod opernega dela za avstrijsko in nemško občinstvo, ki že tradicionalno rado pride poslušat slovenske opere. Nedeljska premiera Črnih mask predstavlja zaključek otvoritvenega vikenda, s katerim se bo v Mariboru tudi uradno začela EPK. Kasneje bo del repertoarja tako mariborske kot ljubljanske operne hiše.


Pnevmatika Sailun ICE Blazer WSL2 | Avto pnevmatike - LiderPnevmatik.si 3 /5 (3 mnenji) Pnevmatika Sailun ICE Blazer WSL2 je na zalogi pri Liderpnevmatik.si. Izkoristite naše izjemne cene! Kupite pnevmatike Sailun ceneje na našem spletnem mestu. Brezplačna in hitra dostava. Varno plačilo. DOT 2015, Nordijske pnevmatike Če hočete izraziti vaše mnenje o Sailun ICE Blazer WSL2, se morate prijaviti s klikom tukaj. Obveščamo vas, da se na spletišču oddana mnenja preverjajo. Mnenja so razvrščena samo kronološko.


text: 1740 (MDCCXL) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki 1. januar Rojstva 6. maj - Gabriel Gruber, avstrijski jezuit, hidrotehnik, arhitekt († 1805) 2. junij - Donatien-Alphonse-François de Sade - markiz de Sade, francoski pisatelj († 1814) 24. december - Anders Johan Lexell, švedsko-ruski astronom, matematik († 1784) Smrti - Abas III., perzijski knez iz dinastije Safavidov (* 1730)


S. Kovač, Finance: Bratuškova pajac Jankovića - Časnik Naslovnica Izpostavljeno - DESNO S. Kovač, Finance: Bratuškova pajac Jankovića Vojna za Luko Koper je prvi veliki frakcijski spopad strank na oblasti za nadzor nad tem, katera politična klika si bo bolj omastila prste na račun državnega premoženja. Konec julija, ko je bila vlada Bratuškove uradno na dopustu, je bil za predsednika nadzornega sveta Slovenske odškodninske družbe (Sod) imenovan eden najzvestejših političnih kadrov Zorana Jankovića – Samo Lozej. Ker Sod upravlja večmilijardno državno premoženje in je v bistvu največji »kapitalist« v državi, se odpira vprašanje, kaj pomeni Jankovićev vstop v državno politiko za prihodnost Slovenije. Lozej je Jankovićev politični kader par excellence, saj si lahko že na spletni strani Pozitivne Slovenije preberemo, da je kot član volilnega štaba sodeloval v vseh Jankovićevih predvolilnih kampanjah tako na lokalnih kot na zadnjih državnozborskih volitvah. Je tudi ustanovni član PS in dolga leta eden najpomembnejših političnih predstavnikov Jankovićevega kadrovskega omrežja v MOL, ki prek Javnega holdinga Ljubljana obvladuje številna podjetja. Prav Lozej je bil pred nedavnim imenovan za direktorja Termoelektrarne in toplarne Ljubljana, pred tem pa je bil direktor javnega podjetja Ljubljanske tržnice in parkirišča. Ob Lozeju je nadzornica Soda tudi Nives Cesar, ki je bila izvoljena na Listi Zorana Jankovića in je članica ljubljanskega mestnega sveta. Janković močno lobira tudi za Zdenko Grozde, direktorico Javnega holdinga Ljubljana, da bi postala predsednica uprave Soda. Čeprav gre za doslej najbolj očiten primer političnega kadrovanja predstavnikov Jankovićevega omrežja v pomembne državne ustanove, dominantni mediji niso zagnali vika in krika o kadrovskem cunamiju. Namesto tega so vse poletje slovenskim ovcam prali možgane s klasičnim medijskim spinom o zdravstvu kot največji sistemski težavi države. Tudi premierka Bratuškova je pridno gledala v tla kljub kršitvi koalicijske pogodbe o depolitizaciji kadrovanj in svojem zaklinjanju, da njena vlada ne bo kadrovala po političnem ključu. Kot marioneti sta svojo politično vlogo odigrala tudi šefa SD Lukšič in DL Virant. Spomnimo, da Lukšič in Virant kljub poročilu KPK od Jankovića nista zahtevala odstopa z javne funkcije župana z razlago, češ da se je Janković s formalnim umikom z vrha PS umaknil tudi iz državne politike in nima več vpliva na PS, Bratuškovo in koalicijo. Danes se oba delata neumna, kot da se ni zgodilo nič, čeprav se je Janković z imenovanjem Lozeja za prvega nadzornika Soda na polno vrnil v državno politiko. Splošen medijski in politični molk o namestitvi pomembnega Jankovićevega človeka Lozeja na vrh Soda je edini pretrgal predsednik GZS Samo Hribar Milič, ki je le nekaj dni po Lozejevem imenovanju na tribuni gospodarstvenikov, 7. avgusta, spomnil na dogodek, kako je pred 13 leti takratni predsednik vlade Anton Rop prav v prostorih GZS opomnil Jankovića, da ga je sam postavil za direktorja Mercatorja. Hribar Milič je ob tem še dejal, da se od takrat do danes ni spremenilo prav nič, saj ima po njegovem politika še vedno odločilno vlogo pri kadrovanju v državnih podjetjih, čeprav bi morali depolitizirati sistem upravljanja že zaradi sprejetih meril in pravil OECD. Lozejevo imenovanje za glavnega nadzornika Soda je v resnici Jankovićeva vrnitev na »kraj zločina«, saj je bil prav ta kot pomemben predstavnik Kučanove kapitalske elite s pomočjo tedanje LDS politično kadrovan na čelo Mercatorja. Sledile so številne afere v času Jankovićevega vodenja Mercatorja, ki so razkrile skrite poti, kako imeti kot zasebnik korist od državnega premoženja. Najodmevnejše je bilo razkritje, da je Mercator kot večinsko državno podjetje posloval tudi z Jankovićevim družinskim podjetjem Electo in družbo Volos, kjer je bil udeležen njegov sin. Jankovićev sporni odnos do državnega premoženja se je po njegovem vstopu v politiko najbolj pokazal na primeru njegovega političnega lobiranja pri vodstvu državne NLB za kreditiranje Grepa, ki ga je Jankovićev MOL izbral za zasebnega partnerja za gradnjo Stožic. Na koncu je MOL z več deset milijonov evrov preplačal naložbo v Stožicah, Grep pa je pristal med slabimi terjatvami NLB. Navedena primera Mercatorja in NLB jasno sporočata, kakšno upravljanje državnega premoženja nas čaka z vstopom Jankovićevega kadrovskega omrežja v državna podjetja. Prejšnji članekM. Mazzini za 1. program: “Osnovni problem je stik z realnostjo” Naslednji članekB. Cestnik, Družina: Sinodalnost – naša težava in naša rešitev svitase 23. avgusta 2013 at 07:50 Očitno se vzpostavlja še čvrstejši temelj sistemski korupciji. Kje so pa zdaj vstajniki? Franc Mihič 25. avgusta 2013 at 09:37 Franc Mihič 25. avgusta 2013 at 07:41 Svoj imidž bo vsaka vlada gradila le z dobrimi strateškimi podjetji, ki ji bodo dajala "davke" in "kruh" zaposlenim, ne glede na lastništvo? Od imidža lahko samo "neodgovorni" in že bogati ali že preskrbljeni živijo, ostali pa, zlasti pa brezposelni in ubogi pa od lažnega imidža samo trpijo. Menda ja gospodarstvu, da to lahko na njihovem znanju in sodelovanju na koncu ustvarja in ponudi inovativne izdelke in storitve z visoko dodano vrednostjo, da imamo državljani "dobrega kruha in dobre službe, dobre pokojnine, dobre javne storitve, mar ne? Vladni problem nismo državljani, temveč javne dobro plačane "strokovne" elite, ki poskrbijo zase, ne pa za državljane!


source: CulturaX

text: V Radenski na skupščini izključili majhne delničarje - Pomurec.com V Radenski na skupščini izključili majhne delničarje 01.06.2016 ob 7:15 Že pred časom smo poročali, da bodo v družbi Radenska d.d. na naslednji skupščini odločali o izključitvi majhnih delničarjev. Skupščina je potekala minuli petek in padel je sklep, da se majhne delničarje iz družbe Radenska izključi. Delničarji Radenske so predlog uprave potrdili. Za vsako delnico prejmejo 14 evrov denarne odpravnine. V drugi točki na 25. (izredni) seji skupščine družbe Radenska, d.d. Radenci so obravnavali izključitev manjšinskih delničarjev. V sprejetem sklepu skupščine je navedeno, da se je skupščina družbe seznanila s Poročilom glavnega delničarja o izključitvi manjšinskih delničarjev z dne 18. 4. 2016, ki ga je pripravila družba Kofola d.o.o.. Da se je skupščina družbe seznanila s tem, da je družba Kofola d.o.o. imetnik 4.941.350 navadnih imenskih kosovnih delnic družbe z oznako RARG, kar predstavlja 97,62 odstotni delež vseh delnic družbe, zato skladno s 384. členom ZGD-1 velja za glavnega delničarja družbe. Sklenili so, da se vseh preostalih 120.506 navadnih kosovnih delnic družbe z oznako RARG, ki so v imetništvu manjšinskih delničarjev, prenese na glavnega delničarja, družbo Kofola d.o.o., proti plačilu denarne odpravnine upravičencem. Z dnem vpisa tega sklepa o prenosu delnic v sodnem registru, se prenesejo vse delnice družbe, ki so v imetništvu manjšinskih delničarjev, na glavnega delničarja. Manjšinski delničarji prejmejo izplačilo 14 EUR/delnico Skupščina je pooblastila glavnega delničarja, da po vpisu tega sklepa o prenosu delnic v sodni register skladno z drugim odstavkom 23. člena Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih (ZNVP-1) vloži zahtevo in sklene pogodbo o prenosu delnic družbe iz računov manjšinskih delničarjev na račun glavnega delničarja pri KDD d.d. Nemudoma po vpisu sklepa o prenosu delnic v sodnem registru bo glavni delničar družbe upravičencem za prenos delnic plačal odpravnino v višini 14,00 EUR za posamezno delnico družbe z oznako RARG. Do denarne odpravnine za prenos delnic po tem sklepu so upravičeni: v primeru, ko so delnice v lasti manjšinskega delničarja predmet pravice tretje osebe in iz vsebine pravice tretje osebe izhaja upravičenje do donosov: oseba, v korist katere je bila ta pravica vpisana na dan vpisa sklepa o prenosu delnic na glavnega delničarja v sodni register; v drugih primerih: manjšinski delničarji, ki so vpisani v centralnem registru kot imetniki delnic na dan vpisa sklepa o prenosu delnic na glavnega delničarja v sodni register. Skupščina je pooblastila družbo Radenska d.d., da posreduje glavnemu delničarju potrebne podatke, s katerimi razpolaga, za izplačilo denarne odpravnine upravičencem. Manjšinski delničarji oz. upravičenci do denarne odpravnine so dolžni posredovati glavnemu delničarju oz. družbi RADENSKA d.d. potrebne podatke za izplačilo najkasneje naslednji dan po presečnem dnevu.


Epigenetski lifting1ff8 V tokratnem Zbritoffu poročamo o raziskavi, ki je bila nedavno objavljena v reviji Nature. V sklopu raziskave je znanstvenicam in znanstvenikom uspelo deloma regenerirati očesno tkivo miši. Ta podvig jim je uspel z izražanjem le treh vnešenih transkripcijskih faktorjev. Ostrino vida so izboljšali po namerni poškodbi vidnega živca ter po poslabšanju vida zaradi starosti miši. Raziskovalci in raziskovalke so pri zastavitvi eksperimenta sledili naslednjemu miselnemu procesu: s staranjem celice pridobivajo več in več epigenetskih sprememb, na primer sprememb metilacijskega vzorca DNK. To predrugači izražanje v mladosti zastavljenega programa diferenciranih celic. Pri tem se zmanjša njihov regeneracijski potencial. Eden izmed prvih tipov celic, ki izgubijo zmožnost obnavljanja, so celice centralnega živčnega sistema. To se na primer kaže v izgubi zmožnosti obnove retinalnih ganglijskih celic in sicer le nekaj dni po rojstvu organizma. Gre za celice, ki aksone iztezajo stran od mrežnice in tvorijo vidni živec. Znanstvenik Šinja Jamanaka je s svojim sodelavcem že leta 2006 pokazal, da je mogoče odrasle celice s pomočjo nekaj transkripcijskih faktorjev reprogramirati nazaj v pluripotentne matične celice. Za slednje sta značilna sposobnost diferenciacije v katerikoli tip telesne celice ter velik regeneracijski potencial. Transkripcijski faktorji so proteini, ki regulirajo izražanje genov. V članku, ki smo ga danes vzeli pod drobnogled, so znanstveniki in znanstvenice preverjali, ali se lahko z uporabo teh faktorjev doseže ponastavitev metilacijskih vzorcev in s tem povrne regeneracijska zmožnost retinalnih ganglijskih celic v mišjem očesu. Pri tem so želeli ohraniti enak tip celic. Drugače povedano, želeli so pomladiti živčno celico in jo pri tem ohraniti, no, živčno. V virusni vektor so vgradili gene za tri Jamanakove transkripcijske faktorje, ki so jih postavili pod nadzor inducibilnega genetskega stikala. Vektor so nato vbrizgali v steklovino mišjega očesa. Z inducibilnim stikalom so dosegli, da so se želeni geni izražali le ob prisotnosti specifične molekule, ki so jo po želji dodali v vodo, namenjeno mišjim testirancem. Živčne celice so pri tem ostale živčne celice. Tudi po petnajstih mesecih izražanja vnešenih genov niso opazili razvoja tumorjev ali drugih strukturnih sprememb v očesu. Z indukcijo izražanja transkripcijskih faktorjev so raziskovalke in raziskovalci po namerni poškodbi vidnega živca dosegli regeneracijo in preživetje retinalnih ganglijskih celic. Opazili so, da so se aksoni podaljšali, izboljšala pa se je tudi ostrina vida. Podobno so dosegli pri miših, katerih vid je bil poslabšan zaradi starosti. Poškodbe naj bi vodile do podobnih sprememb v metilacijskem vzorcu kot staranje. V raziskavi so potrdili, da se po poškodbi v netretiranih celicah poveča metilacijska starost DNK in da indukcija izražanja Jamanakovih transkripcijskih faktorjev ta proces zavre. Celica očitno kljub staranju obdrži informacijo z navodili za mlajšo verzijo same sebe. Z novimi molekularnobiološkimi intervencijami jo znamo v to stanje tudi povrniti. Z vami je epigenetsko pomlajevanje raziskovala vajenka Ela.


Zvezdana Tečem k sebi Intimni večerni pogovori, ki rušijo tabuje. Igralka Zvezdana Mlakar se pogovorov loteva strastno, osebno in brez predsodkov. Zvezdanina gostja je nekdanja vrhunska atletinja in olimpijka Brigita Langerholc. Javno bo spregovorila o tem, kako je po končani karieri in rojstvu otroka padla v poporodno depresijo in bila napotena celo na psihiatrično zdravljenje. V sobotnem večeru nam razkriva, kako se je s pomočjo različnih terapij in mentalno-sprostitvenih tehnik pobrala z dna. Brigita nam bo predstavila tudi svoje osebne izkušnje s kreiranjem in vizualiziranjem iz srca. Zvezdana Kdo sem brez tebe? Intimni večerni pogovori, ki rušijo tabuje. Igralka Zvezdana Mlakar se pogovorov loteva strastno, osebno in brez predsodkov. V osebnem pogovoru bomo prisluhnili zgodbi o mami in njeni punčki, ki sta postali glasnici drugačnosti in različnosti v Sloveniji. Zvezdanina gostja je Petra Greiner, ki je pred 10 leti rodila posebno deklico Sofio in jo pred nekaj meseci pokopala. Čeprav je bila smrt deklice s redko genetsko boleznijo pričakovana, Petra zatrjuje, da se na odhod otroka ne moreš nikoli pripraviti. Zvezdana Seksualna medicina Zvezdana Ranjeni ljudje ranijo ljudi Zvezdana Kaplja čez rob Intimni večerni pogovori, ki rušijo tabuje. Igralka Zvezdana Mlakar se pogovorov loteva strastno, osebno in brez predsodkov.Tatjana Grča, uspešna podjetnica in mama treh otrok pripoveduje o soočanju z anksiozno-depresivno motnjo, s katero se je spopadala dolgih 11 let. Tesnoba se je v njenem življenju pojavila po rojstvu tretjega otroka, v nekem trenutku je bilo celo tako hudo, da je razmišljala o koncu življenja. O svoji izkušnji je Tatjana napisala knjigo, s katero se bori proti stigmatizaciji duševnih bolezni, popisuje metode, ki so ji pomagale v boju s tesnobo, in ugotavlja: tesnoba je klic duše po spremembi!


text: Datum: 30.05.11 Nacionalni inštitut za biologijo Vas vabi, da se udeležite predavanja: »Vpliv globalnih sprememb na biologijo krešičev: pogled na gorske neleteče vrste«, ki ga bo izvedel prof. dr. Thorsten Assmann, Institute of Ecology, Leuphana University Lüneburg, Germany. Predavanje bo potekalo v ponedeljek, 30. maja 2011, ob 14.00 uri, na sedežu Nacionalnega inštituta za biologijo, Večna pot 111, v Ljubljani, v predavalnici B2. Kratka najava: V zadnjih desetletjih smo priča velikim podnebnim spremembam v večjem delu Evrope. Posledice teh okoljskih sprememb se že kažejo na razširjenosti nekaterih vrst, izdelane pa so tudi že veliko prostorske napovedi sprememb v prihodnosti. Krešiči, še zlasti rod velikih krešičev (Carabus), so eni izmed genetsko bolj diferenciranih kopenskih organizmov. Dva primera iz Pirenejev in Srednje evropskih gorstev (Alpe in Karpati) že kažeta na to, da so populacije nekaterih vrst že reagirala na podnebne spremembe na zelo različne načine. Na primeru disjunktno razširjenih vrst rodu Carabus se je pokazalo, da imajo genetsko ločene populacije različne klimatske niše tudi na znotrajvrstnem nivoju, kar nam daje zanesljivejše smernice za napovedovanje sprememb v prihodnosti. Ti podatki kažejo na uporabnost modelov klimatskih niš, s katerimi zaobjamemo celotno območje razširjenosti vrste, zlasti pri obravnavi robnih populacij. Naši zaključki so zato neposredno uporabni v novodobnih prizadevanjih za ohranjanje in varstvo populacij krešičev. Predavanje bo potekalo v angleškem jeziku! Veselimo se Vašega obiska! Abstract: “Global change biology of ground beetles: Insights from wingless species in mountains” Significant changes in climate have been recorded for large parts of Europe during the last decades. The distribution ranges of some species reacted already to these environmental changes, and large-scaled future range predictions are available. Ground beetles, especially those of the genus Carabus, belong to the most differentiated terrestrial organisms in terms of genetic variation. Two examples from the Pyrenees and Central European mountains (Alps, low mountain ranges and the Carpathians) illustrate that the populations of the given species already reacted or will react on climate change in highly differentiated ways. Especially the different climate niches of genetically disjunct clusters at the intraspecific level lead to more realistic predictions for future distribution ranges when disjunctively distributed Carabus species are considered. These data are used to prove the usefulness of climate niche models which deal with the overall distribution range and we discuss the results in the light of recent scientific debates on leading and rear edges of distribution ranges. Moreover our conclusion has clear implication for modern conservation biology of ground beetles.


text: Ta stran je prilagojena za slabovidne, po metodi neskončne vrstice, če želiš članek gledati v običajnem formatu klikni na: http://www.pozitivke.net/article.php/Rotacijski-Hidroponicni-Vrticek Knjižnica v Kanadi bo izposojala ljudi kot "žive knjige" sobota, 11. avgust 2012 @ 05:02 CEST Uporabnik: Pozitivke Italijansko podjetje DesignLibero je na trg poslalo Green Wheel (»zeleno kolo«). Gre za mini rotacijiski hidroponični vrtiček, ki je namenjen vsem, ki nimajo prostora za velik vrt. Tako bo lahko vsak gojil svojo zelenjavo na svoji polici, ob tem pa užival tudi v izredno estetsko oblikovanem vrtičku. Ideja se je porodila znanstvenikom NASA agencije, saj so astronavtom na dolgih misijah v vesolju želeli preskrbeti svežo zelenjavo. Ustvarili so rotacijski vrtiček, na katerem so lahko gojili pridelke brez zemlje. To idejo je prevzelo Italijansko podjetje in ustvarilo miniaturno različico tega hidroponičnega vrta. Nekaj predhodnic je izgledalo preveč grobo in komplicirano za končne potrošnike. Medtem pa je Green Wheel naprava za vsako polico, ki poleg sveže zelenjave nudi tudi uživanje ob estetsko dovršeni obliki. Podjetje si seveda želi, da bi naprava postala ikona v očeh potrošnikov. Motor in irigacijsko napravo lepo skriva beli pokrov. Svetlobo prinaša središčna lučka in luči v samem kolesu. Uporabniki pa lahko svoj vrtiček upravljajo tudi preko aplikacije na pametnem telefonu ali tabličnem računalniku. Kontrolirajo lahko temperaturo ter svetlobo. Aplikacija pa jih tudi opozori, če ima naprava premalo vode. Zeleno kolo bo gotovo našlo svoj prostor v mnogih stanovanjih, pa tudi pisarnah in drugih manj zelenih površinah za popestritev okolja. Tako bodo tudi v najmanjših stanovanjh prebivalci lahko gojili svojo zelenjavo. Morda pa bodo s svojimi pridelki celo zmanjšali potrebo po večkratnih nakupih in tako zmanjšali ogljični vtis? Prevedla in priredila Petra Strugar Vir: http://www.springwise.com Komentarji (0) www.pozitivke.net


text: Hotel Brown Beach House & Spa: butični hotel za razkošen oddih v Trogirju | City Magazine Kljub razkošju, se boste v Hotel Brown Beach House & Spa počutili kot doma. Luksuzni hotel ob trogirski obali Hotel Brown Beach House & Spa je ustvarjen za umirjene počitnice. Do plaže vas loči le nekaj korakov, že kratek sprehod ob obali pa vas pripelje v čudovito mestno jedro Trogirja. Hotel je raj za ljubitelje dobrega oblikovanja, saj je oblikovan v sofisticiranem, a obenem trendovskem dizajnu. Vsak detajl pa spodbuja goste, da se umirijo in si privoščijo nepozaben oddih. Velika želja hotelskega osebja je, da se počutite kot doma, zato bodo storili vse, kar je v njihovi moči, da v popolnosti užijete počitnice. Namestili vas bodo v eno izmed 44 prostornih sob, ki zaradi svoje raznolikosti zadostijo potrebam vseh gostov. Izbirate lahko med superior sobami, mansardnimi sobami z masažnim bazenom, sobami s pogledom na morje, deluxe in residental suitami ter družinskimi sobami. V sklopu Hotela Brown Beach House & Spa se nahaja tudi wellness center, kjer ponujajo luksuzne tretmaje za kožo in sproščujoče masaže, pa tudi druge vrste kozmetičnih storitev. Na voljo je tudi izbor savn in masažnih bazenov, športni navdušenci pa se bodo razveselili fitness centra. Ob večerih, po celodnevnem razvajanju, pa si privoščite večerjo v restavraciji Cartina, ki se nahaja v sklopu hotela in ponuja okusne jedi iz lokalnih sestavin.


- kontrolirati ustreznost internega vodovodnega omrežja pred priključitvijo na javni vodovod;


Recepti: zelenjava (glavna sestavina), kvašeno testo (glavna sestavina), predjedi in prigrizki (tip jedi) Zelišča(1) Sir(1) Italijanska(2) Zabava(2) Piknik in žar(1)


text: Motorola se vrača v stilu s prilagodljivo Moto X Skoraj natanko dve leti nazaj nas je Google presenetil z 12,5 milijarde USD težkim nakupom Motorole. Takrat je prevladovala teorija, da gre pri nakupu predvsem za pridobitev za Android dragocenih patentov. Po bolečem odpuščanju in prestrukturiranju je Motorola včeraj končno predstavila prvi mobitel, ki nakazuje novo smer in žarek upanja za podjetje. Moto X je moderen Android, ki bo z naprednimi funkcijami ter elegantno in prilagodljivo obliko poskusil osvojiti srca množice. Moto X (avtor fotografije: Brian L. Frank/WIRED) Tehnično soliden Android mobitel S tehničnega vidika ponuja primerljive komponente kot trenutno najbolj vroči pametni telefoni na trgu. Moto X bo v svet gledala s 4,7 palčnim (11,94 cm) visoko ločljivim AMOLED zaslonom z resolucijo 1280 x 720 (ločljivost 316 ppi). Mobitel bo poganjal dvo-jedrni, 1,7 GHz procesor Snapdragon S4 Pro. Slike bo možno zajemati s 10 MP Clear Pixel kamero, vgrajena bo podpora za super hitro omrežje LTE/4G, na voljo bo v 16 ali 32 GB različici. Velika bo 129,3 x 65,3 x 10,4 mm, na tehtnici pa bo pokazala 130 g. Moto X bo seveda poganjal operacijski sistem Android 4.2.2 Jelly Bean, ki bo deležen nekaj dodatnih funkcij, ne pa tudi novega videza. V intervjuju za Wired je Dennis Woodside, novi direktor Motorole, ki prihaja iz vrst Googla, to izpostavil kot prednost mobitela. S tem naj bi namreč zagotavljali hitrejše nadgradnje na nove različice Androida v primerjavi s konkurenti kot so Samsung, HTC in ostali, ki Androidu dodajajo povsem svoj videz. No, zanimiva izjava glede na to, da je Android 4.3 že na voljo lastnikom Nexus naprav. Se pravi, da bo Moto X na trg prišla že z eno različico zaostanka, tako kot mobiteli drugih proizvajalcev. Mogoče pa je to strateška odločitev, ki naj bi ostalim proizvajalcev pokazala, da Motorola kljub tesni povezavi z Googlom nima preferenčnega statusa. Poudarek na uporabi brez dotika Ima pa, kot že omenjeno, Moto X vseeno nekaj unikatnih funkcij, ki jih ne najdemo v samem Androidu. Glavni poudarek je na uporabi brez dotika. Le-ta temelji na povezavi z Googlovim pametnim asistentom Google Now, ki pri nas sicer še ni na voljo. Za obuditev mobitela bo tako zadoščal le glasovni ukaz "Ok, Google Now". Zveni znano? Ja, ukaz za obuditev Googlovih pametnih očal je "Ok, Glass". No, tudi Samsungovi boljši Androidi že ponujajo obujanje s poljubnim glasovnim ukazom v povezavi z aplikacijo S Voice. Poleg tega bo na mobitelu Moto X s posebno gesto dlani možna zelo hitra aktivacija kamere. Od žepa do posnete slike naj bi s tem prišli v manj kot sekundi in pol. Funkcija Active display pa bo poskrbela za prikazovanje pomembnih obvestil brez pritiskanja na gumbe. Za lažje in varnejše odklepanje brez uporabe gesla bo možno uporabiti majhne, nosljive NFC dodatke. In kako bo vso to poslušanje zdržala 2.200 mAh baterija? Glede na intervju za Wired, ima Moto X posebno arhitekturo, pri kateri ima eno izmed osmih procesorskih jeder izjemno nizko porabo energije, skrbi pa le za poslušanje ukazov in posebnih gest. Že v izhodišču izjemno prilagodljiva elegantna zunanjost Od konkurence bo Moto X izstopala tudi po svoji obliki. Na prvi pogled me je sicer oblika zaradi zaobljenih robov spomnila na Samsungov Galaxy S4. A pogled od blizu razkrije kar nekaj zanimivih detajlov. Na sprednji strani tako najdemo steklo Gorilla Glass, ki ukrivljeno prekriva celo sprednjo stran. Zadnja stran pa je lahko po želji prekrita celo z lesom. Eden glavnih adutov je namreč prilagodljivost mobitela. Podoben koncept, kot ga je že pred leti uvedel Nike s supergami NikeID, pri katerih lahko izbiramo med različnimi materiali in barvami vseh delov obuvala. Moto X barve Pri naročanju mobitela Moto X bo namreč s pomočjo orodja Motomaker možno izbirati med 18 barvami in materiali za zadnji del naprave. Poleg tega bo možno izbirati tudi poudarke okoli obroča kamere in gumbov za glasnost ter prižiganje mobitela. Osnoven material bo visoko kakovostna plastika, menda pa bo sčasoma na voljo izbrati tudi Moto X, obdano v les. Med postopkom bo možno tudi nastaviti osnovne programske nastavitve mobitela, tako da bo ob dostavi takoj pripravljen na novega lastnika. Od naročila do dostave bo znotraj ZDA minilo največ štiri dni, saj bo proizvodnja potekala v novi tovarni v Teksasu in ne na Kitajskem, na kar je Motorola še posebej ponosna. Nike, ki je prav tako ameriško podjetje, denimo NikeID proizvajal v Aziji, postopek izdelave in dostave pa se meri v tednih. Bo Moto X obudila nekdanjo slavo Motorole? Moto X po besedah šefa Motorole nakazuje novo smer, v katero se podaja Motorola. Od razvoja 45 razpršenih produktov so prešli na razvoj petih ali šestih. Z drugimi besedami, od Samsungovega pristopa bolj k Applovskemu. Zaradi Googlovega zavetja Motorla ni pod pritiskom kratkoročnega ustvarjanja visokih prihodkov. No, seveda obstaja želja, da bi Moto X navdušila širšo množico uporabnikov. Pa vendar Google sedaj Motoroli ponuja več manevrskega prostora za inovativen tehničen razvoj. V ozadju naj bi se tako med drugim že razvijale eksotične rešitve kot so gesla na podlagi začasnih tetovaž in avtentikacijskih naprav v obliki tablet. Motorola je v zadnjih dveh letih privabila veliko talentiranih inžinirjev in znanstvenikov, kar sem jim bo gotovo izplačalo na dolgi rok. Evropa še pride na svoj račun Se ti po branju teh vrstic že kaj cedijo sline po Moto X, obdani v les? Žal imam na tem mestu slabo novico. V naših koncih bo na mobitele nove generacije Motorole potrebno še nekaj časa počakati. Motorola se bo z Moto X namreč posvečala predvsem ameriškemu trgu. Je pa predstavnik Motorole obljubil, da za evropske trge pripravljajo druge, enako zanimive naprave. Luč na koncu tunela torej obstaja. Bomo videli, ali se bo Motoroli dejansko uspelo pripeljati iz temačnega tunela, v katerem so tavali v preteklih letih.


text: Biologíja (: bíos - življenje + : logos - beseda, nauka) ali življenjeslovje je naravoslovna veda, ki preučuje razvoj, zgradbo in delovanje živih sistemov in njihovo medsebojno povezanost ter procese v živi naravi od molekularne ravni pa do biosfere. Preučuje fizične značilnosti in obnašanje organizmov, tako tistih, ki živijo danes, kot tistih, ki so živeli v davnini, in njihov medsebojni vpliv ter vpliv okolja. Združuje širok spekter znanstvenih disciplin, ki jih dandanes pogosto obravnavamo kot samostojne discipline. Termin »biologija« v sodobnem smislu je prvi uporabil francoski znanstvenik Jean-Baptiste de Lamarck konec 18. stoletja. Znanstvenik, oziroma znanstvenica, ki deluje na področju biologije, je biolog, oziroma biologinja. Zgodovina Glavni članek: Zgodovina biologije Izraz biologija je izpeljan iz starogrške besede , bios, »življenje« in pripone , -logia, »veda«. Latinska oblika izraza se je prvič pojavila leta 1736, ko je Linnaeus (Carl von Linné) uporabil biologi v svojem delu Bibliotheca botanica. Izraz je ponovno uporabil l. 1766 Michael Christoph Hanov v delu z naslovom Philosophiae naturalis sive physicae: tomus III, continens geologian, biologian, phytologian generalis. Prva uporaba v nemščini, Biologie, so uporabili leta 1771 pri prevodu Linnaeusovega dela. Theodor Georg August Roose je leta 1797 uporabil izraz v predgovoru knjige Grundzüge der Lehre van der Lebenskraft. Karl Friedrich Burdach je leta 1800 uporabil izraz v strožjem pomenu - za vedo o človeku z morfološkega in psihološkega vidika (Propädeutik zum Studien der gesammten Heilkunst). V sodobnem, današnjem pomenu je izraz prišel v uporabo v razpravi Biologie, oder Philosophie der lebenden Natur (1802–22) avtorja Gottfried Reinhold Treviranusa, kjer je objavil: Objekti naše raziskave bodo različne oblike in pojave življenja, pogoji in zakoni pod katerimi se ta fenomen pojavlja, in vzroki, ki vplivajo nanje. Znanost, ki se ukvarja s temi objekti, bomo imenovali biologija [Biologie] ali doktrina življenja [Lebenslehre]. Čeprav se je moderna biologija razvila šele relativno nedavno, so že v davni preteklosti proučevali vede povezane z njo ali vključene vanjo. Naravoslovje so proučevali že stare civilizacije Mezopotamije, Egipta, Indijske podceline in Kitajske. Kakorkoli, za izvor moderne biologije in njen pristop do proučevanja narave se najpogosteje navaja Antična Grčija. Medtem ko začetki formalnega študija medicine segajo v čas Hipokrata (ca. 460 - 370 pr. n. št.), je bil Aristotel (384 – 322 pr. n. št.) tisti, ki je največ prispeval k razvoju biologije. Pomembnejše delo je njegova Zgodovina Živali, ki temelji na splošnih filozofskih predpostavkah in kasnejša bolj empirična dela, ki se osredotočajo na raznovrstnost življenja. Aristotlov naslednik na liceju, Theophrastus, je napisal serije knjig o botaniki, ki so se ohranile kot napomembnejši prispevek antike k vedam o rastlinah do srednjega veka. Učenjaki srednjeveškega islamskega sveta, ki so pisali o biologiji so bili al-Jahiz (781–869), Al-Dinawari (828–896), ki je pisal o botaniki, in Rhazes (865–925), ki je pisal o anatomiji in fiziologiji. Biologija se je začela hitro razvijati in rasti, ko je Antonie van Leeuwenhoek izboljšal mikroskop. Takrat so učenjaki odkrili semenčice, bakterije, infuzorije in raznovrstnost mikroskopskega življenja. Raziskave Jana Swammerdama so vodile k novim spoznanjem v entomologiji in pomagale pri razvoju osnovnih tehnik mikroskopskega seciranja in obarvanja. Napredek v mikroskopiji je imel velik vpliv na razvoj biologije. V zgodnjem 19. stoletju je večje število biologov pokazalo na osrednji pomen celice. Kasneje, v letu 1838, sta se Schleiden in Schwann začela zavzemati za danes splošni ideji, da (1) je osnovna enota organizma celica in (2) da imajo posamezne celice vse značilnosti življenja, čeprav sta nasprotovala ideji, da (3) vse celice nastanejo z delitvijo drugih celic. Zahvaljujoč delu Roberta Remaka in Rudolfa Virchowa je večina biologov do leta 1860 sprejela vse tri principe, kar je postalo poznano kot celična teorija. Medtem sta taksonomija in klasifikacija postali središče zanimanja naravoslovcev. Carl Linnaeus je leta 1735 v Systema Naturae objavil taksonomijo naravnega sveta, v 1750-ih pa je vsem svojim vrstam določil znanstvena imena. Georges-Louis Leclerc, Comte de Buffon je obravnaval vrste kot umetne kategorije — in celo izrazil zamisel o skupnem izvoru vseh živih bitij. Buffonova dela so imela vpliv na evolucijske teorije Lamarcka in Darwina. Jean-Baptiste Lamarck je bil prvi, ki je predstavil medsebojno povezano teorijo evolucije. Predpostavil je, da je evolucija rezultat okoljskega stresa na značilnosti živali, kar pomeni, da večkrat ko je bil nek organ uporabljen, bolj kompleksen in učinkovit je postal; tako se je žival lahko prilagodila na svoje okolje. Lamarck je verjel, da se te pridobljene značilnosti lahko dedujejo na potomce, ki jih bodo še naprej razvijali in izpopolnjevali. Kakorkoli, prirodoslovec Charles Darwin je bil tisti, ki je s kombinacijo Humboldtovega biogeografskega pristopa, Lyellove uniformitarianizirane geologije, Malthusovega prispevka o rasti populacij, lastnega strokovnega znanja o morfologiji in obširnega opazovanja narave, razvil uspešnejšo evolucijsko teorijo, ki je temeljila na naravni selekciji; podobno sklepanje in dokazi so neodvisno pripeljali Alfreda Russel Wallacea do enakih zaključkov. Čeprav je bila Darwinova teorija kontraverzna (kar se nadaljuje še danes), se je v znanstveni skupnosti hitro razširila in kmalu postala temeljno načelo hitro razvijajoče se znanosti biologije. Odkritje dednosti se je pridružilo evolucijskim principom in populacijski genetiki. V 1940-ih in zgodnjih 1950-ih so poskusi kazali na DNK kot komponento kromosomov, ki vsebujejo enote dedovanja imenovane geni. Fokus na nove vrste modelnih organizmov kot so virusi in bakterije so skupaj z odkritjem dvojne vijačnice DNK leta 1953 označili prehod na obdobje molekularne genetike. Od 1950-ih pa do danes, se je biologija izredno razširila v molekularno področje. Genetski kod so razvozlali Har Gobind Khorana, Robert W. Holley in Marshall Warren Nirenberg. Leta 1990 se je pričel projekt Človeški genom z namenom določiti celotno zaporedje baznih parov človeškega genoma. Ta projekt je bil pravzaprav zaključen leta 2003, vendar analize še niso v celoti objavljene. Pregled biologije Biologi preučujejo življenje na široki ravni velikostnih razredov: na ravni atomov in molekul delujejo molekularna biologija, biokemija in genetika (preučevanje organskih molekul, njihovih struktur, lastnosti in medsebojnega vpliva) na ravni celice preučuje celična biologija na ravni večceličnih organizmov preučujejo fiziologija, anatomija in histologija na ravni razvoja ali ontogeneze organizma deluje razvojna biologija na ravni populacije organizmov deluje populacijska genetika, medsebojne interakcije organizmov, njihovo obnašanje in prilagajanje pa preučuje etologija na ravni, višji od posamične vrste organizmov, deluje sistematika, ki se ukvarja s primerjanjem in razvrstitvijo organizmov na najvišji ravni sta ekologija, ki preučuje ekosisteme, združbe organizmov in njihovega okolja, ter evolucijska biologija ksenobiologija ali eksobiologija je večinoma špekulativno področje, ki se ukvarja z možnostmi za nastanek in morebitno naravo zunajzemeljskega življenja varstvena biologija je znanost o biodiverziteti in o njeni trajnostni rabi za potrebe človeštva Temelji moderne biologije Celična teorija Celična teorija trdi, da je celica temeljna enota življenja in da so vsa živa bitja sestavljena iz ene ali več celic ali iz produktov teh celic (npr.. polžja hišica). Vse celice nastanejo z delitvijo stare celice. V mnogoceličnih organizmih vsaka celica v telesu organizma na koncu nastane iz ene same celice v oplojenem jajčecu. Za celico velja tudi, da je osnovna enota v več patoloških procesih. Poleg tega v procesih celic prihaja do fenomena prenosa energije, ki so del funkcije poznane kot metabolizem. Celice vsebujejo tudi informacije o dedovanju (DNK), ki se med delitvijo prenašajo iz ene celice v drugo. Evolucija Osrednji koncept v biologiji je, da se življenje spreminja in razvija preko evolucije, in da imajo vsa živa bitja skupni izvor. Teorija evolucije predpostavlja, da vsi organizmi na Zemlji, živeči in izumrli, izvirajo iz skupnega prednika ali genskega sklada prednikov. Zadnji skupni prednik vseh organizmov naj bi se pojavil pred okoli 3,5 milijardami let. Biologi imajo univerzalnost in vseprisotnost genetske kode za jasen dokaz v prid teoriji skupnega prednika za vse bakterije, arheje in evkarionte (glej: izvor življenja). Leta 1809 je Jean-Baptiste de Lamarck evolucijo predstavil v znanstvenem leksikonu, petdeset let kasneje pa jo je Charles Darwin postavil kot možen znanstveni model, ko je ubesedil njeno gonilno silo: naravni izbor. (Alfred Russel Wallace je prepoznan kot soodkritelj tega koncepta, ker je pomagal pri raziskavah in poizkusih koncepta evolucije.) Evolucija se danes uporablja kot razlaga velikega števila variacij življenja na Zemlji. Darwin je postavil teorijo, da so se vrste in pasme razvile v procesu naravnega in umetnega izbora oz. selektivne vzreje. V moderni sintezi teorije je bil genetski zdrs sprejet kot dodatni mehanizem evolucijskega razvoja. Evolucijska zgodovina vrst skupaj s sorodstvenimi odnosi med vrstami je poznana kot filogenija. Biologi zaradi pomanjkanja zgodovinskih dokazov v filogeniji uporabljajo različne pristope. Ti vključujejo primerjave DNK zaporedij, ki jih proučujejo znotraj molekularne biologije ali genomike, in primerjave fosilov in drugih zapisov o zgodovinskih organizmih znotraj paleontologije. Biologi urejajo in analizirajo evolucijske odnose z različnimi metodami, ki vključujejo filogenetiko, fenetiko in kladistiko. Genetika Geni so osnovne enote dedovanja v vseh organizmih. Gen je enota dedne zasnove in ustreza regiji DNK-ja, ki na specifičen način vpliva na obliko ali funkcijo organizma. Vsi organizmi, od bakterij do živali, imajo enak osnovni mehanizem, ki kopira in prevaja DNK v proteine. Celice prepišejo DNK gen v RNK verzijo gena, in ribosom potem prevede RNK v protein, zaporedje aminokislin. Prevajalni kod iz RNK kodona v aminokislino je enak za večino organizmov, za nekatere pa se rahlo razlikuje. Na primer, zaporedje DNK, ki kodira insulin za človeka, prav tako kodira inzulin, če ga vstavimo v druge organizme, kot so to rastline. DNK se običajno pojavi kot strnjeni kromosomi v evkariontih, in krožni kromosomi v prokariontih. Kromosom je organizirana struktura, ki vsebuje DNK in histone. Kromosomi v celici in katerekoli druge informacije o dedovanju, ki se nahajajo v mitohondrijih, kloroplastih ali kje drugje, se skupno imenujejo genom. V evkariontih se genomska DNK nahaja v celičnem jedru, skupaj z manjšo količino mitohondrijev in kloroplastov. V prokariontih se DNK nahaja znotraj neenakomerno oblikovanega telesa v citoplazmi imenovani nukleoid. Genetska informacija v genomu se nahaja znotraj genov, in skupeh vseh teh informacij v organizmu se imenuje genotip. Homeostaza Homeostaza je zmožnost odprtega sistema, da regulira svoje notranje okolje z namenom vzdrževanja stabilnih pogojev s pomočjo večkratnih prilagoditev kemijskega ravnotežja. Te prilagoditve nadzorujejo medsebojno odvisni regulacijski mehanizmi. Vsi živi organizmi, enocelični ali mnogocelični, imajo homeostazo. Za vzdrževanje dinamičnega ravnovesja in učinkovitega izvajanja določenih funkcij mora sistem zaznavati in se odzivati na motnje. Po zaznavi motnje se biološki sistem običajno odzove z mehanizmom negativne povratne zveze. To pomeni stabilizacijo pogojev z zaviranjem ali pospeševanjem aktivnosti organa oz. sistema. Eden izmed primerov je sproščanje glukagona, ko je nivo sladkorja prenizek. Energija Preživetje živega organizma je odvisno od neprestanega vnosa energije. Kemijske reakcije, ki so odgovorne za njeno delovanje, so naravnane za pridobivanje in pretvarjanje energije iz snovi (hrane). Na ta način pomagajo pri nastajanju novih celic in pri njihovem vzdrževanju. V tem procesu imajo molekule kemijskih snovi, ki sestavljajo hrano dvojno vlogo; prvič, vsebujejo energijo, ki se lahko pretvori za biološko kemijsko reakcijo; drugič, razvijajo nove molekularne strukture, sestavljene iz biomolekul. Veje biologije Aerobiologija - proučevanje razpršitve zračno prenosljivih delcev Anatomija - proučevanje s telesne zgradbe živali in rastlin Histologija - proučevanje mikroskopske zgradbe celic in tkiv Astrobiologija (poznana tudi kot eksobiologija, ksenobiologija, eksopaleontologija in bioastronimija) – proučevanje izvora, razdeljevanja življenja in biološke evolucije v vesolju Bioakustika - preučevanje produkcije, razširjanje in zaznavanje zvokov, ki jih proizvajajo živali Biofizika - preučevanje pojavov v živih bitjih na ravni fizikalnih procesov Biogeografija - preučevanje razširjenosti živali in rastlin v prostoru Bioinformatika - uporaba informacijske tehnologije za preučevanje, zbiranje in shranjevanje genomskih in ostalih bioloških podatkov Biokemija - preučevanje kemičnih snovi, ki se pojavljajo v živih organizmih in reakcij Biologija človeka - združuje biologijo, fizično antropologijo in medicino, predmet preučevanja katere je človek Biologija gradnje - Biologija okolja - preučevanje strukture in funkcije narave Biološka sistematika - preučevanje raznolikosti življenja v sedanjosti in preteklosti ter razmerij med živimi bitji skozi čas Biološko inženirstvo - preučevanje biologije z namenom uporabe inženirskih načel in tehnik pri živih organizmih Biomatematika (ali matematična biologija) – matematično proučevanje bioloških procesov; z uporabo matematicnih modelov skuša pojasniti različne biološke procese Biomedicinsko raziskovanje - preučevanje zdravja in bolezni Farmakologija - preučevanje medsebojnega delovanja zdravila in organizma Biomehanika - preučevanje mehanike živih organizmov Biomuzikologija - preučevanje glasbe z biološkega vidika Bionika - preučevanje funkcij živih bitij z namenom reševanja tehniških problemov Biopsihologija - preučevanje fizioloških, genetskih in razvojnih mehanizmov vedenja Biotehnologija - preučevanje načina obdelave žive snovi, vklučno z genetskimi modifikacijami in sintezno biologijo Sintezna biologija - preučevanje združevanja biologije in inženirstva; konstrukcija bioloških funkcij, ki se jih v naravi ne najde Botanika - preučevanje rastlin Celična biologija (tudi citologija ali biologija celice) - preučevanje zgradbe in delovanja celic Dendrologija - preučevanje dreves Ekologija - preučevanje porazdelitve in bogastva živih organizmov in odnose med živimi bitji ter živim in neživim okoljem Entomologija - preučevanje žuželk Epidemiologija - preučevanje pogostnosti, razporeditvi in vzročnosti pojavljanja kake bolezni ali drugih, za zdravje pomembnih pojavov Etologija - preučevanje obnašanja (vedenja) živali Evolucijska biologija - preučevanje skupnega izvora bioloških vrst, njihovo spreminjanje, razširjanje ter raznovrstnost v času Filogenija - shematska predstavitev evolucijske zgodovine in sorodnosti skupin organizmov (taksonov) oz. proučevanje sorodstva živih bitij glede na izvor Fitocenologija - preučevanje rastlinskih združb Fiziologija - življenjski procesov v organizmih Fitopatologija - preučevanje rastlinskih boleznih Genetika - preučevanje dedovanja, lastnosti genov in DNK Epigenetika - preučevanje sprememb v izražanju genov organizma, ki niso povezane s spremembami v zaporedju DNK Kvantitativna genetika - skuša odgovoriti na vprašanje kolikšen del fenotipske variabilnosti je povzročen z genetsko variabilnostjo Hematologija - preučevanje krvi in organov, ki tvorijo kri Herpetologija - preučevanje dvoživk in plazilcev Hidrozoologija - preučevanje vodnih živali Ihtiologija - preučevanje rib Integrativna biologija (ali celostna biologija) - razlaga povezave med biotskimi pojavi na vseh organizacijskih ravneh, od molekulskih interakcij do ekosistemov Koleopterologija - preučevanje hroščev Kriobiologija - preučevanje življenja na hladnih temperaturah Lepidopterologija - preučevanje metuljev Limnologija - preučevanje celinskih voda Malakologija - preučevanje mehkužcev Mamalogija - preučevanje sesalcev Mikologija - preučevanje gliv Mikrobiologija - preučevanje mikroorganizmov Parazitologija - preučevanje zgradbe in delovanja zajedalcev Virologija - preučevanje virusov Molekularna biologija - proučevanje molekul in njihovih pretvorbah v živih bitjih Morfologija - proučevanje oblike in zgradbe organizmov Morska biologija - preučevanje organizmov, živečih v morjih, oceanih in drugih slanih ter polslanih vodah Nevrobiologija - preučevanje funkcij živčnih celic in njihovih povezav Paleobotanika - preučevanje izumrlih rastlin in evolucije rastlin Paleontologija - preučevanje razvoja življenja na Zemlji in izumrlih (vrst) organizmov Patologija (ali patobiologija) - preučevanje bolezni in spremembe v zgradbi in delovanju celic, tkiv, organov, ki so podlaga pri nastanku bolezni Populacijska biologija - preučevanje organizmov, ki živijo v istem geografskem prostoru, enakem okolju in istem času Populacijska ekologija - preučevanje dinamike populacij vrst in kako te populacije vplivajo na okolja, v katerih delujejo Populacijska genetika - preučevanje genskih skladov in pretok informacij v naravnih populacijah Razvojna biologija - preučevanje procesov, pri katerih organizmi rastejo in se razvijajo * Ontogenija - razvoj in spreminjanje organizma od oplojene jajčne celice do odrasle oblike in nato smrti Ornitologija - preučevanje ptic Paleontologija - preučevanje izumrlih (vrst) organizmov (živali, rastlin...) Paleozoologija - preučevanje izumrlih živali Pedobiologija - preučevanje talnih organizmov Sociobiologija - preučevanje bioloških osnov socialnega vedenja Speleobiologija - preučevanje organizmov, živečih v podzemeljskih okoljih, jamah, vodah Strukturna biologija - veja molekularne biologije, biokemije in biofizike, ki se ukvarja z molekularno strukturo bioloških makromolekul Embriologija - preučevanje zgodnjega razvoja organizmov, med enoceličnim stanjem in začetkom prostega življenja Taksonomija - sistematika živih bitij Varstvena biologija - preučevanje ohranjanja, zaščite in obnavljanja naravnega okolja, ekosistemov, vegetacije in prostoživečih živali Zoologija - preučevanje živali; podveje so: Antropozoologija (človečnjaki), Arahnologija (pajkovci), Balenologija (kiti), Entomologija (žuželke) z dvema glavnima področjema Lepidopterologijo (metulji) in Koleopterologijo (hrošči), Etologija (obnašanje živali), Herpetologija (dvoživke in plazilci), Hidrozoologija (vodne živali), Ihtiologija (ribe), Malakologija (mehkužci), Mamalogija (sesalci), Ornitologija (ptice) in Paleozoologija (izumrle živali), Primatologija (primati), Speleozoologija (jamske živali) in Zoogeografija (geografija živalskih vrst). Kriptozoologija - preučevanje o doslej še nedokaznem obstoju nekaterih živalskih vrst Ksenobiologija - preučevanje tujih življenjskih oblik Sorodne panoge Agronomija -- Antropologija -- Biokemija -- Biotehnologija -- Medicina -- Medicinska antropologija -- Fizična antropologija -- Veterina -- Živilstvo -- Živinoreja (zootehnika) -- Gozdarstvo -- Hortikultura -- Pedologija -- Fizična geografija -- Geologija Predstavniki in zgodovina Slavni biologi -- Zgodovina biologije -- Nobelova nagrada za fiziologijo ali medicino -- Časovna preglednica biologije in organske kemije Biologija in evolucija Eden od osrednjih konceptov biologije je, da se je vse življenje razvilo iz istih skupnih virov in se postopoma razvijalo v procesu evolucije. Prvi, ki je jasno formuliral to zamisel, je bil Charles Darwin, ki je za evolucijski mehanizem predlagal naravno selekcijo. Evolucijsko zgodovino vrste (ter s tem tudi vrst, iz katerih se je razvila) preučuje filogenija. Ta si pri pridobivanju podatkov pomaga z različnimi prijemi. Eden od njih so primerjave zaporedij DNA, kjer sodeluje z molekularno biologijo in genomiko, po drugi pa s primerjavo fosilov in drugih ostankov izumrlih organizmov, s katerimi se ukvarja paleontologija. Biologi analizirajo in urejajo evolucijske odnose z različnimi postopki, kot so filogenetika, fenetika in kladistika. Prelomnice v razvoju življenja, kot jih razume današnja biologija, so zbrane v preglednici »Pregled evolucijskega razvoja«. Biologija v Sloveniji Biologija se je razvijala tudi na področju današnje Slovenije in je največji razcvet doživela po obdobju razsvetljenstva, ko so se misleci začeli bolj intenzivno zanimati za naravni svet in ga preučevati z empiričnimi metodami. Po nekaterih ocenah razvoj slovenske biologije sicer zaostaja za svetovnim, biologija pa, primerjalno glede na ostale znanosti, v Sloveniji v splošni populaciji uživa nenavadno nizek ugled. Biološke ustanove in organizacije v Sloveniji Nacionalni inštitut za biologijo je eden večjih raziskovalnih inštitutov v Sloveniji, ki se ukvarjajo z naravoslovnimi vedami. Ustanovila ga je vlada Republike Slovenije v letu 1960. Ukvarja se s številnimi raziskovalnimi dejavnostmi, vse od raziskav na področju biomedicine, biofizike, sistemske biologije do proučevanja okoljskih ved, kmetijstva, zdravja in prehrane. V okviru inštituta deluje tudi Morska biološka postaja Piran (MBP), ki je bila ustanovljena leta 1969, posveča pa se interdisciplinarnim ekološkim raziskavam obalnega morja (v glavnem biološki, fizikalni in kemijski oceanografiji). Na inštitutu raziskovalno delo poteka v okviru treh oddelkov; oddelek za biotehnologijo in sistemsko biologijo se ukvarja z mikroorganizmi, gensko spremenjenimi organizmi in sistemsko biologijo, na oddelku za genetsko toksikologijo in biologijo raka obravnavajo ekotoksikologijo, genetsko toksikologijo in biologijo raka, oddelek za raziskave organizmov in ekosistemov proučuje biološke proces na različnih organizacijskih nivojih (od celice do ravni ekosistemov). Inštitut je od leta 2020 znova pridruženi član Univerze v Ljubljani. Na ZRC SAZU že 70 let deluje Biološki inštitut Jovana Hadžija, kjer se raziskovalci ukvarjajo z različnimi temeljnimi in aplikativnimi raziskavami na področju botanike in zoologije. Na inštitutu raziskovalno delo poteka v treh skupinah, ki se posvečajo temeljni zoologiji, temeljni botaniki in aplikativni biologiji. Ustanovljen je bil kot Biološki inštitut SAZU 21. marca leta 1950, ko ga je vodil zoolog Jovan Hadži, skupina pa se je ukvarjala predvsem z evolucijsko biologijo. Na inštitutu je urejenih več zbirk, pomembnejše so herbarijska, lepidopterološka in palinološka. V Sloveniji je veliko različnih društev, ki se na svojstven način ukvarjajo z biologijo. Precej je takih, ki se posvečajo živalim ali določenim živalskim skupinam. Med bolj znana spada Društvo za opazovanje in proučevanje ptic Slovenije (DOPPS), ki je nevladna organizacija, katere glavni namen je skrb za ptice in ohranjanje narave. Poznanih je več društev, ki se zavzemajo za dobrobit živali in se posvečajo tudi zapuščenim ter zlorabljenim osebkov, na primer ljubljansko in mariborsko Društvo za zaščito živali. Že v letu 1957 je bila ustanovljena ustanovna skupščina Jugoslovanskega mikrobiološkega društva (JMD), ki se je čez leta preobrazila v današnje Slovensko mikrobiološko društvo (SMD), kjer se združuje mikrobiologe in ljubitelje mikroorganizmov, v okviru društva pa potekajo številne dejavnosti. Dejavna so tudi študentska društva, kot sta Društvo študentov biologije (DŠB) Univerze v Ljubljani in Društvo študentov naravoslovja (DŠN) Univerze v Mariboru. Terciarno izobraževanje iz bioloških ved je mogoče na vseh treh javnih univerzah v Sloveniji. Univerza v Ljubljani na Biotehniški fakulteti omogoča vpis v več bioloških programov (denimo programe Biologija, Mikrobiologija, Biotehnologija in drugi), delno tudi na Medicinski fakulteti; na Univerzi v Mariboru se na Fakulteti za naravoslovje in matematiko izvajata študijska programa Biologija in Ekologija z naravovarstvom, izobraževanje na področju bioloških ved pa nudi tudi Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije Univerze na Primorskem s programom Varstvena biologija. Glej tudi seznam biologov seznam slovenskih biologov Sklici Zunanje povezave Novice o odkritjih s področja biologije Kategorizirane povezave na strani Open Directory Naravoslovje Izposojenke iz grščine


text: Poziv občanom glede morebitnih nastanitvenih kapacitet za begunce iz Ukrajine - metlika.si Domov Obvestila in objave Novice in obvestila Poziv občanom glede morebitnih nastanitvenih kapacitet za begunce iz Ukrajine Poziv občanom glede morebitnih nastanitvenih kapacitet za begunce iz Ukrajine 7. 3. 2022 Barbara V. 157 Informativni poziv občanom_Ukrajina Spoštovane občanke in občani občine Metlika, razmere v Ukrajini se zaenkrat ne umirjajo in vedno več ljudi beži iz tega nevarnega območja. V prihodnjih dneh lahko pričakujemo večje število beguncev tudi v našo državo. Vljudno vas naprošamo, da v kolikor imate v lasti primerno nepremičnino in ste jo pripravljeni oddati za namestitev ukrajinskih beguncev, nam to sporočite na elektronski naslov: minka.pezdirc@metlika.si oz. na tel. št. 07 363 74 17. Poziv je informativne narave, da smo pripravljeni in da razpolagamo z informacijami, v kolikor se bodo pojavile tovrstne potrebe.


Kdo hoče biti čudak? sobota, februar 13, 2010 Ali se danes prepoznamo v tistih, ki jim je namenjen »blagor«, ali v tistih, ki jim žuga »gorje«, ni toliko odvisno od tega, v kakšnem stanju živimo – ali smo bogati in spoštovani, ali revni in ponižani, ali trpimo ali pa nam nič ne manjka. Bolj v tem, ali bi živeli enako, če bi se naš svet popolnoma obrnil na glavo. Če bi ostali enaki, kot smo bili pred tem. Da, stvar se vrti okoli tega, katere vrednote človek živi in ali je v njih dosleden. Če povem, kot radi rečemo: če je vedno to, kar je, pa naj se zgodi karkoli. To ni tako lahko, kot si mislimo; kajti človeka žene naprej dobiček, korist, pa najsi bo materialna ali duhovna. In korist mu usmerja tudi odločitve. Tako lahko človek kmalu postane nekdo drug, nekdo, ki se je pač prilagodil. Ki je zato spremenil svoje vrednote in postal tujec samemu sebi. Ampak človeku, ki striktno zagovarja svoje vrednote in se jih dosledno drži, pravimo čudak. In dober položaj, ugodno mnenje v družbi je le treba ohraniti. Pa čeprav nas to lahko stane samega sebe. In ne verjamem, da je danes še vredno biti to, kar si. Ceneje in mirneje pride človek skozi življenje, če se pač ukloni. Zakaj bi vam torej danes predlagal, da vsaj malo pomislite, za kakšno ceno bi se odločili postati čudaki in se odreči Mercatorjevim pikam in Tuševim zvezdicam in dobrim zvezam in vsesplošni priljubljenosti? Zaradi svobode. Biti načelen in biti dosleden v svojih vrednotah pomeni biti svoboden. Svoboden pa je tisti, ki noče biti odvisen od marketinga, mode, popularnosti in da, tudi od sprememb. To pa je najvišja izpolnitev tega, čemur pravimo človek, mar ne? Skupaj z Jezusom torej ponujava človeškost. Stala vas bo dobrega imena in priljubljenosti, z njo boste dobili tudi obrekovanje in opravljanje; v kompletu boste prejeli še nerazumevanje in razočaranje. Se splača? To premislite sami. Dodava samo še to: »Blagor vam, kadar vas bodo ljudje sovražili, izobčili in sramotili ter vaše ime zavrgli kot zlo zaradi Sina človekovega! Razveselite se tisti dan in vriskajte od sreče, kajti vaše plačilo v nebesih je veliko. Prav tako so namreč njihovi očetje ravnali s preroki.« Z ljudmi, ki so to res bili. Anonimni 15. februar 2010 22:11 Zakon pridga... Bravo Sveti Duh, ki deluje po tebi! ;)


text: 2110. je drugo desetletje v 22. stoletju med letoma 2110 in 2119. D-02110.


Prva liga, 6. krog: Rudar Velenje 2:0 CM Celje De Moraes 7', Kolsi 73'. Rudar ne popušča in nadaljuje z vse daljšim nizom nepremagljivosti. Za peto zmago v šestem prvenstvenem nastopu so ̋knapi ̋ prekinili celo dolgo serijo neuspehov proti Celjanom, ki so jih nazadnje premagali pred več kot sedmimi leti. Uspeh je bil zato toliko slajši, prav tako pa prvo mesto na lestvici, ki ga bodo Pušnikovi varovanci obdržali še najmanj sedem dni. Po treh zaporednih zmagah in remiju so grofje ponovno zapustili sklonjenih glav, pred novim štajerskim obračunom – naslednji vikend v Areno Petrol prihaja Maribor – pa jih lahko tolaži predvsem dopadljiva igra. Maribor 1:2 Luka Koper Jelič 33', Brulc 63', Pavlin 68'. Z enako uspešnostjo kot Rudar se lahko pohvalijo pri Kopru, ki je sredi Ljudskega vrta pokoril tudi aktualne prvake. Prvo mesto Okčičeve ekipe, po lansko letnem boju za obstanek do zadnje tekme, ostaja lepše presenečenje dosedanjega dela prvenstva. Vijoličasti po treh zaporednih zmagah po evropskih tekmovanjih, popuščajo tudi v domačem prvenstvu. Interblock 0:1 Nafta Lendava Interblock se je po petih tekmah zmagovalnega posta iz Lendave vrnil s polnim izkupičkom. Minimalna zmaga – z zadetkom v 42. minuti jo je zagotovil Milenković – Ljubljančane vrača v sredino lestvice, domačinom pa povzroča nove glavobole. Nova ničla, že četrta letos, je Nafto zapeljala na predzadnje mesto, zaenkrat precej daleč od hotenega boja za evropska tekmovanja. Olimpija Ljubljana 3:1 Domžale Cimerotič 63', 80', Škerjanc 65'; Perme 45'. Domžalčani po šestem krogu ostajajo edino moštvo brez zmage. V sosedskem dvoboju z Olimpijo Badžimovim varovancem ni pomagalo niti vodstvo. Gostitelji zmaji so se na krilih ljubljenca navijačev Sebastjana Cimerotiča – dosegel je dva zadetka – pobrali in letos izjemno luknjičasti obrambi gostov nasuli še tri zadetke. Po dveh zaporednih zmagah ̋zeleno-beli ̋ precej lažje dihajo, česar pa nikakor ne bi mogli reči za nekdanje prvake. Le dva remija in zadnje mesto spominjajo na najbolje črne domžalske nogometne dni. HiT Gorica 1:2 Labod Drava Ptuj Osterc 1'; Zajc 6', Ekpoki 13'. Goričani ostajajo zvesti načelu, po katerem domače tekme brez izjeme izgubljajo. Tokrat je točke v Športnem parku osvojila do včeraj zadnja Drava, gledalci pa so vse zaplete in razplete doživeli v pičlih uvodnih trinajstih minutah. Tretji zaporedni poraz ̈modre-bele ̋ potiska vse niže in v tem trenutku bi Goričanom prišel še kako prav tudi kakšen remi. Do sedaj niso namreč vknjižili še nobenega. Vrstni red: Rudar Velenje in Luka Koper po 16, CM Celje 10, Maribor 9, Interblock 8, Olimpija 7, HiT Gorica 6, Labod Drava Ptuj 5, Nafta Lendava 4, Domžale 2. Pari prihodnjega, 7. kroga: Domžale – Nafta, Luka Koper – Olimpija, CM Celje – Maribor, Labod Drava – Rudar, Interblock – HiT Gorica.


Koncert flavtistov v GS Nova gorica – Godbeniška šola Vogrsko Koncert flavtistov v GS Nova gorica V ponedeljek, 13. 5. 2019 so flavtistke nastopile na 4.srečanju flavtistov goriških glasbenih šol, ki je bilo v Glasbeni šoli Nova Gorica. Vse pohvale nastopajočim in njihovi mentorici Kristini Saksida.


Zapestnica Hematit – stabilnost uravnovesi notranje energije Elegantna zapestnica Hematit – stabilnost bo popestrila vaš videz in vam pomagala, da realizirate svoje sanje. Njene energije bodo podprle potrebna dejanja na poti sprememb. Prepustite se jim in se rešite iz začaranega kroga. Hematit je kristal zaščite, organizacije in prizemljenosti. Krepi um, izboljšuje pretok energije in pomaga odpravljati blokade na čakrah. Pomaga razumeti, da si sami postavljamo vse omejitve v življenju. Odličen je kot podpora za nemirne ljudi ter za vse, ki imate veliko idej, a jih le redko uresničite. Zapestnico lahko nosite kot povsem običajen nakit, dobro pa je, da jo imate vedno pri sebi. Če je ne boste imeli na roki, jo lahko nosite v žepu, v torbici ali celo v denarnici, da jo boste imeli znotraj svojega energijskega polja Hematit je kristal zaščite, organizacije in prizemljenosti. Krepi um, izboljšuje pretok energije in pomaga odpravljati blokade na čakrah. Pomaga razumeti, da si sami postavljamo vse omejitve v življenju. Odličen je kot podpora za nemirne ljudi ter za vse, Oznake: zapestnica, misli, čustva, nakit, hematit, harmonizacija, pričakovanja, energije, nemir


text: Anja Zadnik, 2019, undergraduate thesis Abstract: V svojem diplomskem delu raziskujem, kaj je potrebno za to, da bi umetnik z uporabo socialnih omrežij lahko financiral svoj umetniški izdelek. Ugotavljam, da so to znanje trženja, uporabe ideje in zgodbe, ki se prodaja, ter poznavanje omrežij, ki jih umetnik uporablja za učinkovito oglaševanje in prodajo. Koncept »revni umetnik« lahko v sodobnem času končno zavržemo, saj je v svetu toliko dosegljivega znanja, s katerim si lahko prav vsak umetnik pomaga, da s pomočjo svojih sledilcev ali patronov vsak zadani projekt na koncu tudi finančno podpre. V pisnem delu si ogledamo tudi zgodovino patronstva in kako se je razvilo vse do današnje točke, vrste socialnih omrežij, ki jih ima umetnik danes na voljo ter uspešne primere. Summary of found: ...umetnost, patronstvo, financiranje, socialna omrežja, instagram, youtube, kickstarter, patreon... Keywords: animacija, umetnost, patronstvo, financiranje, socialna omrežja, instagram, youtube, kickstarter, patreon


text: ne ne saj niso prenizki obrati, motor se nič ne matra, ampak more bit pa po ravnem (takrt mi v 6 kaže 3-4 porabo, če pa je v 5prestavi je pa 5-6l) sem že naštudiral da je prav. Edin če je klanec pa ruknem v 5 ker drugače pa začne pit več kot v 5. Človek ne vem ker vlačilec ti imaš, jaz sem sedajle na ravnini probal pri 50km/h 6. prestava 900rpm trenutna 6,4 - ne mi rečti da se ne matra, mazda pod 1100 je mrtva tovarniško 4. prestava v kateri vozim takrat 1200 rpm trenutna 2,3L... kot verjetno veš se mazdino delovno polje začne pri 1300rpm cerka. Nič čudnega da dosegaš veliko porabo. Če je dizel še ne pomeni da moraš takoj šaltat. Mojo ne šparam pa žre 6,2-6,4 res da nov motor, a stara CD143 je žrla 6.5 - 7 povprečno kjerkoli Šele pol sem ugotovil, da sem mislil Alexov post Danes sem bil malo v Lj.In se vozil po mestu.Lepo počasi v 5 brzini 50/uro.Ujel sem zeleni val in vse je šlo gladko. Zakaj to pišem in kakšne veze to ima?Ker je to bila to mestna vožnja in mi je sedaj jasno, kako za vraga vam lahko pije 5-6 litrov po mestu.Seveda se tako s tako vožnjo da.


Recept: Pita z bučkami in sirom - Kulinarika.net domov » recepti » ostale jedi » Pita z bučkami in sirom gordana Izvor: H - Njasa 30 - 40 dag bučk testo - listi za burek po okusu sol, poper Bučke olupimo, če imajo velika semena jih očistimo, zatem bučke naribamo in malo posolimo in pustimo, da spustijo vodo, nato jih dobro odcedimo. Pomešamo skuto, jajca in kislo smetano, dodamo ožete bučke in začinimo po okusu (jaz sem za prvič samo solila in je bilo zelo dobro). Zatem si pripravimo mešanico mleka in olja - to nam služi za premaz listov testa. Zlagamo na sledeč način: 3 listi testa + fila + 2 lista testa + fila + 2 lista testa + fila + 2 lista testa (dokler ne porabimo listov). Vsak list testa posebej oz. najprej premažemo z mešanico mleka in olja! Tudi na koncu vse dobro premažemo s to mešanico. Čas peke: na 190 stopinj cca. 1 - 1,5 ure (v bistvu, ko dobi lepo skorjico in je lepe rjavkaste barve je pečeno). Recept je od "Njasa", preizkušen in meni zelo dober in enostaven, predvsem hitro narejen. Pripravila sem jo iz 9 listov, ostale liste in nadev pa sem uporabila za izdelavo pitulic. ID recepta: 6804 Objavljeno 26.6.2006 ob 9:10 Za koliko ljudi pa je tole? Objavljeno 26.6.2006 ob 12:51 Odvisno kakšni "jedci" so - jaz sem pripravila za 4, s tem da je nekaj ostalo tudi za večerjo! Objavljeno 29.7.2006 ob 21:38 Pito sem naredila po receptu,le olje in mleko sem ispustila saj je nadev dovolj sočen in testa ni potrebno dodatno mazat; razen zgornjo plast. Družina ocenila s 5, jutri bodo komentar dodali še sosedje! Objavljeno 7.8.2006 ob 16:03 Kobra1 -drugič le poskusi z oljem in mlekom - saj ga ni preveč za takšno količino - izboljša okus - ne bo ti žal! Objavljeno 29.4.2008 ob 19:13 Gordana tale pita je pa odlična. Objavljeno 1.7.2008 ob 15:07 Včeraj sem pripravila pito po receptu le jajca in mleko sem izpustila.V nadev sem dala precej več bučk.Ker jih nisem ožela je bil nadev bolj tekoč,zato sem dodala par žlic pšeničnega zdroba.Pita je super uspela in takoj je bil prazen pekač. točno to / kus kus pišcanec / omaka iz modrega sira / mam / kruhov nadev za piščanca / torta na hitro maline / aladi / krema od vanilije / lignji po tr / stročji fižol govedina / medene palčke / pijana torta Na Kulinarika.net je zdaj 416 obiskovalcev. Danes je bilo prikazanih že 3.845, ta mesec pa 15.698.662 receptov in odprtih 51.879.131 strani.


Inštitut za družbene vede


text: Select your language: S CRF tehnologijo dobimo odlične lastnosti Tubeless Sistema. Ker naprava uporablja kavo v zrnju, Tubeless sistem zmelje kavo, kar zagotavlja popolno skodelico kave z izredno aromo na idealni temperaturi. De'Longhi Hrvatska d.o.o.Zagrebačka avenija 104d10090 ZagrebHrvatska / email@example.com www.delonghi.com/SLO © De'Longhi Hrvatska d.o.o. / Zagrebačka avenija 104d / 10090 Zagreb / Hrvatska (Croatia) / firstname.lastname@example.org / Vse pravice pridržane