Dosje javnega naročila 008276/2018 Blago: Sukcesivna dobava prigrizkov, pijače in cigaret za obdobje štirih let Vrednost naročila (pogodbe in dodatki z DDV): 755.065,14 EUR JN008276/2018-B01 - Obvestilo o naročilu (EU 2 - SL), objavljeno dne 30.11.2018 JN008276/2018-ODL01 - Odločitev o oddaji oz. neoddaji naročila, objavljeno dne 27.03.2019 JN008276/2018-ODL01P1 - Odločitev o oddaji oz. neoddaji naročila, objavljeno dne 09.04.2019 JN008276/2018-C01 - Obvestilo o oddaji naročila (EU 3 - SL), objavljeno dne 17.10.2019 JN008276/2018-Pog01 - Pogodba, objavljeno dne 23.10.2019 JN008276/2018-Pog02 - Pogodba, objavljeno dne 23.10.2019 JN008276/2018-Pog03 - Pogodba, objavljeno dne 23.10.2019 JN008276/2018-Pog04 - Pogodba, objavljeno dne 23.10.2019 JN008276/2018-Dod01 - Dodatek k pogodbi, objavljeno dne 12.02.2020 JN008276/2018-K01 - Popravek (EU 14 - SL), objavljeno dne 04.05.2020 JN008276/2018-B01 Obvestilo o naročilu (EU 2 - SL) 2018/S 232-529627 Kontaktna oseba g. Dušan Podpečan E-pošta info@sport-ljubljana.si Telefon +386 14306935 Telefaks +386 12317784 Glavni naslov (URL): http://www.sport-ljubljana.si/ URL: https://www.enarocanje.si/App/Datoteke/285774/OBJAVLJENA_RD_NA_PJN-JN_prigrizki._pijaca_in_cigareti-Sport_Ljubljana.zip Ponudbe ali prijave za sodelovanje je treba poslati elektronsko na URL: https://ejn.gov.si/ponudba/pages/aktualno/aktualno_javno_narocilo_podrobno.xhtml?zadevaId=5711 Naslov: Sukcesivna dobava prigrizkov, pijače in cigaret za obdobje štirih let Predmet javnega razpisa po odrtem postopku s sklenitvijo okvirnih sporazumov in z odpiranjem konkurence je »Sukcesivna dobava prigrizkov, pijače in cigaret za obdobje štirih let« za naročnika Javni zavod ŠPORT LJUBLJANA, Celovška cesta 25, 1000 Ljubljana. Javno naročilo je razdeljeno na sklope. SKLOPI so razvidni iz razpisne dokumentacije. Artikli so podrobneje razvidni iz popisa blaga RAZPISNI OBRAZEC 14, ki je priloga in sestavni del razpisne dokumentacije. Opis predmetnih dobav je podrobno opredeljen v poglavju IX. razpisne dokumentacije ZNAČILNOSTI IN OPIS PREDMETA JAVNEGA NAROČILA. Izbrani dobavitelj bo prigrizke/pijače/cigarete dostavljal na več različnih lokacij, kjer izvajalec izvaja gostinske storitve. Vse lokacije se nahajajo v Ljubljani. Stroške dostave in dobave artiklov na vnaprej sporočene lokacije, ki se nahajajo v Ljubljani s strani naročnika, krije izvajalec sam. Vrednost brez DDV: 1.226.538,88 EUR Naslov: ŽGANE PIJAČE Glavna lokacija ali kraj izvedbe: Lokacije po Ljubljani, kjer naročnik opravlja gostinske storitve. Dobava v roku 24ur od prejetega naročila znotraj delovnega časa. Možnost vračila naročenih izdelkov, zaradi slabe prodaje (koncerti oz. kulturne prireditve, kjer se naročujejo večje zaloge). Brezplačna uporaba steklih kozarcev, ter ostalih propagandnih materialov, ki jih ima na voljo prodajalec. Vrednost brez DDV: 70.512,20 EUR Naslov: PIVO Brezplačna oskrba s kozarci za točeno pivo. Zagotovitev točilnih naprav na prireditvah. Zagotovitev točilnih pultov na prireditvah. Dostava v roku 24 ur od oddaje naročila znotraj delovnega časa. Vrednost brez DDV: 618.716,00 EUR Brezplačna uporaba hladilnikov . Brezplačna uporaba propagandnih materialov, ki jih ima na voljo prodajalec. Brezplačna uporaba zamrzovalnih skrinj. Vrednost brez DDV: 77.980,24 EUR Naslov: CIGARETI Brezplačna uporaba ne brandiranih pepelnikov. Vrednost brez DDV: 85.974,60 EUR Naslov: SLANI PROGRAM-ČIPS Vrednost brez DDV: 58.050,00 EUR Vrednost brez DDV: 37.505,46 EUR Naslov: TOPLI NAPITKI Brezplačna uporaba skodelic za kavo/čaj in propagandnih materialov, ki jih ima na voljo prodajalec. Omogočanje brezplačnega šolanja za zaposlene. Vrednost brez DDV: 103.959,76 EUR Naslov: ZAMRZNJEN PROGRAM Brezplačna uporaba zamrzovalnih skrinj . Vrednost brez DDV: 37.387,20 EUR Kraj: Odpiranje ponudb bo potekalo avtomatično v informacijskem sistemu e-JN dne 10.1.2019 in se bo začelo ob 10.01 uri na spletnem naslovu https://ejn.gov.si/eJN2. Datum objave: 10.12.2018 09:44 Pri pregledu razpisne dokumentacije smo zasledili, da mora izbrani dobavitelj dostavljati blago na več različnih lokacij po Ljubljani, na strošek ponudnika. Glede na to, da nikjer nismo zasledili seznama dostavnih mest, vas prosimo, da objavite lokacije, kamor bo potrebno dostavljati blago, saj je od te informacije odvisna tudi sama kalkulacija. Naročnik odgovarja, da bodo izbrani dobavitelji dobavljali artikle na sledeče lokacije v Ljubljani: - Dvorana in stadion Stožice, Vojkova cesta 100, 1000 Ljubljana, - Bar Kolezija, Gunduličeva ulica 7, 1000 Ljubljana, - Bar Aquatica, Celovška cesta 25, 1000 Ljubljana, - Bar Tenis Tivoli, Celovška cesta 25, 1000 Ljubljana in - Bar Drobtinca, Poljanska cesta 99, 1000 Ljubljana. Datum objave: 17.12.2018 13:12 Prosim, če lahko točno specificirate izbor ponudnika / merilo za ocenjevanje. Bo merilo za izbor najnižja vrednost celotnega sklopa oz. ali boste znotraj vsakega posameznega sklopa razdelili izbor artiklov po izbranih ponudnikih, ki bodo poslali dopustno ponudbo? Naročnik odgovarja, da je merilo za izbor ekonomsko najugodnejše ponudbe najnižja cena za celotni sklop. Navedeno naj potencialni ponudniki v celoti upoštevajo pri pripravi svoje ponudbe. Datum objave: 20.12.2018 09:50 v razpisni dokumentaciji sta priložena 2 predračuna, za 1 leto in 4 leta. Ali je potrebno oba priložiti ali kako? Ni namreč nobenih navodil. Naročnik odgovarja, da iz razpisne dokumentacije izhaja, da je potrebno predložiti oba predračuna, prav tako to izhaja iz razpisnega obrazca 2 - obrazec predračuna. V prvo tabelo je potrebno vnesti ponujene cene za celotno obdobje trajanja javnega naročila, v drugo tabelo pa je potrebno vnesti ponujene cene za eno leto (za obdobje odpiranja konkurence). Kot izhaja iz razpisne dokumentacije se za 1. leto konkurenca odpira istočasno z oddajo predmetnega javnega naročila in bo naročnik upošteval cene, ki jih bodo ponudniki navedli v ponudbi Datum objave: 28.12.2018 14:53 v RD imate zahtevo, da moramo za vsak sklop posebej priložiti referenco po navedenih vrednostih. Tukaj imamo kot ponudnik težavo. Dobljeni posli (sklopi) po pogodbah se imensko razlikujejo. Npr. v pogodbi nekega naročnika je razpisan sklop PIJAČE, kjer so zajeti vsi artikli - tako alkoholne (žgano, vino, pivo) kot brezalkoholne pijače (vode, sokovi, nektarji). V sled temu, nam naročnik ne more dati reference posebej za vsak sklope, saj imamo pogodbeno vse zajeto pod njihovim enim sklopom. Zanima nas, ali je možnost vrednostno združiti vse prijavljene sklope (seštevek vseh prijavljenih sklopov) in se dana referenca potem preverja glede na vrednost posla in ne po sklopu? Naročnik odgovarja, da smejo potencialni ponudniki predložiti tudi referenco z združenimi vrednostmi prijavljenih sklopov (seštevek vseh prijavljenih sklopov), v kolikor iz reference izhajajo referenčne zahteve, kot jih za predmet javnega naročila zahteva naročnik. Datum objave: 28.12.2018 15:11 pri pripravi ponudbe smo naleteli na nekaj vprašanj. 3. Sklop živil: Brezalkoholne pijače 5 COCKTA 0,25L - ali lahko ponudimo 0,275l pakiranje s tem, da ceno preračunamo na vašo zahtevno EM? 12 SCHWEPPESS 1L - ali lahko ponudimo 1,5l pakiranje s tem, da ceno preračunamo na vašo zahtevno EM? 5. Sklop živil: Cigareti 1 CIGARETI DAVIDOFF 1/1 / 2 CIGARETI MARLBORO 1/1 / 3 CIGARETI WEST 1/1 Prosim, če sporočite, katere cigarete točno želite, saj ima vsaka blagovna znamka 2 do 3 cenovne različice. Cene za sklop CIGARETI ne more veljati veljavnost cen 1 leto, saj je vse odvisno od vladnega višanja trošarin. Prosim za informacijo oz. dopolnitev RD vezi postavitev cen za cigarete. 6. Sklop živil: Slan program 1 Čips - EM KOS - prosim sporočite enoto mero pakiranja, saj želite ceno na kos; v kolikor vam je pa vseeno kakšno pakiranje ponudimo, pa predlagamo, da spremenite EM v KG, da bodo ponudbe med ponudniki primerljive 9. Sklop živil: Zamrznjen program 1 PEČEN KROMPIRČEK - kaj želite, da vam ponudimo: že pečen krompirček ali krompir za pommes frites zamrznjen? 2 PIZZA KOS - ni navedbe za kakšen kos pizze bi želeli imeti ceno; prosim navedite EM. 6 HRENOVKA - zamrznjenih hrenovk nimamo v asortimanu; ali lahko ponudimo nezmrznjene? Naročnik za 3. sklop živil: Brezalkoholne pijače za artikla št. 5 in 12 odgovarja, da potencialni ponudnik lahko predloži ponudbo na način, kot izhaja iz 5. vprašanja potencialnega ponudnika. Naročnik za 5. sklop živil: Cigareti odgovarja, da želi cigarete Davidoff Gold, Marlboro Touch 4, Marlboro Touch 6, Marlboro gold, Marlboro red, West silver. Naročnik odgovarja, da se cena sme spreminjati glede na trošarine. Naročnik za 6. sklop živil: slan program za artikel 1 odgovarja, da mersko enoto spreminja v kg. Potencialni ponudniki naj cene preračunajo na kg. Naročnik za 9. sklop živil: zamrznjen program za artikel 1 odgovarja, da povprašuje po zamrznjenem krompirju za pommes frites. Za artikel št. 2 PIZZA KOS naj potencialni ponudniki cene ponudijo na iskano mersko enoto naročnika 200g, da bodo ponudbe ponudnikov med seboj primerljive. Naročnik za artikel 6 HRENOVKA odgovarja, da potencialni ponudnik sme ponuditi tudi nezamrznjene hrenovke. Navedeno naj potencialni ponudniki upoštevajo pri pripravi svoje ponudbe. Datum objave: 03.01.2019 09:46 kot enega izmed ponudnikov nas zanima, ali morajo biti oddane reference zgolj na vašem original dokumentu, ali so lahko priložene reference, ki jih že imamo v bazi? Naročnik odgovarja, da smejo potencialni ponudniki predložiti tudi reference, ki jih že imajo v bazi, v kolikor le-te vsebujejo vse podatke, kot jih zahteva naročnik v svojem razpisnem obrazcu. Datum objave: 03.01.2019 09:52 v razpisni dokumentaciji, točka 12: OPCIJA PONUDBE - navajate, da mora biti predračun veljaven do 31.03.2019. V nadaljevanju RD pa navajate, da bo naročnik odpiral konkurenco enkrat (1) letno na način, da bo vse ponudnike pozval k oddaji ponudbe. Ker se podatki oz. zahteve med seboj ne ujemajo, nam prosim obrazložite, kakšno veljavnost cen zahtevate? Mora biti veljavnost cen do 31.03.2019 ali za celotno 1 letno obdobje? To je zelo pomemben podatek, saj je od tega odvisna postavitev kalkulacije. Naročnik odgovarja, da so cene skladno z določili tretjega odstavka 3. člena vzorca pogodbe fiksne za dobo enega (1) leta od podpisa pogodbe in/ali do ponovnega odpiranja konkurence. Cene izbranega ponudnika podane za prvo leto odpiranja konkurence bodo torej fiksne za dobo enega (1) leta upoštevaje tretji odstavek 5. odgovora naročnika. Datum objave: 03.01.2019 09:54 kot ponudnik bomo prijavili več sklopov. Zanima nas, ali lahko zavarovanje za resnost ponudb - menice - glede na prijavljene sklope - seštejemo vrednosti vseh prijavljenih sklopov ter oddamo samo 1 menico v zahtevani vrednosti oz. ali mora biti podano zavarovanje za RP, za vsak sklop posebej? Naročnik odgovarja, da sme potencialni podnunik predložiti zavarovanje za resnost ponudbe - razpisni obrazec menične izjave s prilogo - bianco menico, s seštevkom vseh višin zavarovanj za sklope, za katere bo oddal ponudbo. Datum objave: 03.01.2019 10:34 pri pregledu odgovorov smo zasledili, da ste podali dopolnitev gramature pri artiklu pizza. 2 PIZZA KOS 200g - ali lahko ponudimo večje pakiranje, cca. 360g, s tem, da ceno preračunamo na vašo zahtevano EM, to je 200g? Naročnik za navedeni artikel odgovarja. da sme potencialni ponudnik ponuditi le-tega tudi v večjem pakiranju, cca. 360g upoštevaje, da cene preračuna na iskano mersko enoto naročnika 200g, tako da bodo ponudbe ponudnikov med seboj primerljive.


Temno sivo nebo je bilo na stežaj odprto. Dež je lil kot sredi azijskega monsuna. Sem ter tja je udarila strela. Po »džungli«, vzporednem begunskem taborišču, ki je zraslo ob zloglasnem »sprejemnem in namestitvenem centru« Moria, dejansko pa koncentracijskem taborišču, so tekli potoki blata. Vsake toliko so se skupaj s fekalijami pomešali v manjšo reko. Tu ni urejenih stranišč, kaj šele kopalnic. Okoli 1500 ljudi, ki živijo na zunanjih robovih z visoko bodečo žico obdanega taborišča, kjer v strahovitih razmerah životari okrog 7000 beguncev in migrantov, je poskušalo rešiti svojo borno imovino. Blatna voda je zalivala ...


Logotip druge sezone Bar-a Logotip prve sezone Bar-a Bar je resničnostna oddaja komercialne televizije POP TV, v kateri tekmovalci tri mesece živijo v skupnem stanovanju ter vodijo bar, dogajanje pa lahko gledalci proti plačilu preko več kot 20 kamer v živo spremljajo na spletni strani. Povzetek dnevnega dogajanja POP TV predvaja vsak večer, razen v nedeljo, tudi na televiziji. Tekmovalci se ob sredah medsebojno ocenjujejo s plusi in minusi. Tekmovalec, ki dobi največ minusov, ter tekmovalec, ki ga izbere tisti, ki je dobil največ plusov, se v soboto pomerita na »vročem stolu«. Gledalci s telefonskim glasovanjem glasujejo, kateri od tekmovalcev bo ostal v oddaji. Tekmovalec z manjšim številom glasov mora takoj zapustiti Bar. Tekmovalce usmerja Bar Manager. Tekmovalci so vodili lokal AS Lounge v Knafljevem podhodu v Ljubljani. Bar manager je bil Gaber Žgavc, voditelj pa Bastjan Kepic. V 7. tednu sta se Barovcem pridružila tudi Jasna iz Škofij pri Kopru in Matjaž iz Ljubljane. Tekmovalci prve sezone so bili: 1. Tina Ljubljana 30 let 2. Matjaž Hrvatini 25 let 3. Alma Ljubljana 19 let 4. Tanja Ljubljana 24 let 5. Ažbe Ljubljana 19 let 6. Cupi Šenčur 21 let 7. Klemen Zagorje ob Savi 27 let 7. Matjaž Ljubljana 19 let 8. Boris Ljubljana 24 let 9. Jasna Škofije pri Kopru 20 let 10. Rada Grosuplje 20 let 11. Sara Koper 28 let 12. Mišo Maribor 26 let Zmagovalec Andrej Ljubljana 21 let Zmagovalec prve sezone je bil Andrej, ki je za nagrado prejel 5 milijonov tolarjev in avto znamke Fiat. Tekmovalci so vodili kletni lokal centra Bachus pri Kongresnem trgu v Ljubljani. Bar manager je bil Gaber Žgavc, voditelj pa Bastjan Kepic. Tekmovalci druge sezone so bili: 1. Maja Ljubljana 20 let 2. Petra Ljubljana 23 let 3. Katja Maribor 23 let 4. Tamara Maribor 18 let 5. Gašper Kamnik 20 let 6. Tina Medvode 26 let 7. Žiga Ljubljana 20 let 8. Bojana Sveta Trojica 28 let 9. Ines Medvode 26 let 9. Jernej Opatje selo 22 let 10. Špela Pijava Gorica 23 let 11. Klemen Mežica 29 let 12. Gregor Ankaran 24 let Zmagovalec Emil Laško 27 let Zmagovalec druge sezone je bil Emil, ki je za nagrado prejel 12 milijonov tolarjev. ↑ V oddajo prišla 6. novembra 2006, dvojčica izločene tekmovalke Tine ↑ Izločil jo je Klemen (glej opombo 2) Spletna stran druge sezone Bar-a Spletna stran prve sezone Bar-a Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Bar_(TV-oddaja)&oldid=4978673« Čas zadnje spremembe strani: 14:17, 9. april 2018.


source: wikipedia

text: Képlerjevi zakóni so eksperimentalno pridobljeni zakoni, ki opisujejo gibanje planetov okrog Sonca. Na osnovi svojih meritev ter meritev de Braheja jih je v letih 1609 (prvi in drugi zakon) ter 1618 (tretji zakon) zapisal nemški astrolog, astronom in matematik Johannes Kepler. Planet se okrog Sonca giblje po elipsi, tako, da je Sonce v enem od gorišč elipse. Zveznica med Soncem in planetom opiše v enakih časih enake ploščine. Planet se v bližini Sonca giblje hitreje kot v večji oddaljenosti. Zakon je znan tudi pod imenom izrek o ploščinski hitrosti in velja na splošno za vsa centralna gibanja. Količnik kvadrata siderične periode T in kuba velike polosi elipse a je za vse planete enak: Keplerjevi zakoni ne veljajo le za gibanje planetov okrog Sonca, ampak splošno za kroženje lažjega telesa okrog dosti masivnejšega telesa, npr. satelita okrog planeta. Keplerjeve izkustvene zakone se da izpeljati iz Newtonovega splošnega gravitacijskega zakona. Konstanta v tretjem Keplerjevem zakonu, ki se imenuje tudi Keplerjeva konstanta, je enaka 1 (sidersko leto)2(astronomska enota)−3 ali 2,9747250431 s2m−3. Galilejeva oblika tretjega Keplerjevega zakona 3. Keplerjev zakon je z obratnimi vrednostmi povprečnih hitrosti razširjeno zapisal Galilei leta 1638 v svojem zadnjem pomembnem delu Dvogovor o dveh glavnih svetovnih sestavih, Ptolemejevem in Kopernikovem. Newtonova oblika tretjega Keplerjevega zakona Kepler sam ni razumel, zakaj njegovi zakoni veljajo. Šele Newton je pokazal zakaj je tako. Newton je uvidel, da je njegov tretji zakon (1687) v zvezi s tretjim Keplerjevim zakonom v obliki: kjer je: siderična perioda telesa v letih, velika polos telesa v a.e., masa prvega telesa, masa drugega telesa, gravitacijska konstanta, standardni težnostni parameter. Glej tudi nebesna mehanika astrodinamika (orbitalna mehanika) Mehanika Fizikalni zakoni Johannes Kepler 1609 v znanosti Kopernikanski obrat Orbite Enačbe 1619 v znanosti


Alergija na nepopolno(st) V naši zaznavi je globoko zakoličena instinktivna želja po popolnosti, v sferi umetnosti oziroma uprizoritvenih praks pa se ta podzavestna »nuja« samo še okrepi. V gledališču se nenehno srečujemo s pojmi, kot so izdelano, dokončano, zaokroženo. Vse te varno doumljive kriterije smo posvojili do te mere, da jih sprejemamo kot včasih edini imperativ za uspešno izpeljan produkt. Perfekcija ima namreč vedno svoj začetek in konec, je sklenjena, njen potek je jasen in definiran. Prav zaradi tega, ker je podrejena kriterijem vrednotenja in kakovosti, je tudi objektivno razumljiva in vsakič znova povezana s podedovanimi normami, ki nam jih vsiljujejo družbene matrice. Naša navezanost na udobno percepcijo, ki jo pogosto nudi logična narativnost pripovedovanja oziroma uprizarjanja, nam ne kvari lagodnega položaja opazovalca in nas varuje pred »zoprnimi« opravili, kot je kritično pretresanje zank zaznave, ki jih sprožajo nedosledni, odprti, nedokončani umetniški formati ali razdrobljenost prezentacije. Ena od teorij političnega v gledališču (Wartemann) se glasi, da se politična forma nahaja v razumevanju umetnosti, katere naloga ni, da umetniško organizira naše želje, ampak da jih potegne iz potlačitve in jih predstavi v surovi obliki revolucije. Perfekcija tako ni in noče biti več končni cilj umetniške prakse in estetike, saj naj bi bila plitvo ugajanje množicam, ki želijo v umetniškem aktu videti le razmeroma zaključene sporočilne ali estetske poante. Nepopolnost se lahko izraža kot manko ali pretirano izobilje umetniških prvin: kot iracionalno sosledje (npr. izrazita fragmentarnost, nelogičnost povezav, prosto asociativni principi, zevajoči zaključki) ali kot namerno razbitje splošno sprejetih norm (npr. angažiranje hendikepiranih izvajalcev, prestopnikov, starostnikov, brezdomcev ...). Reprezentativna zgodovina je sicer bila vedno prepojena z momenti »nespodobnega, iznakaženega«, na tem mestu le kot dva nazorna primera omenimo le Shakespearjevega Riharda III., kralja z grbo, čigar oblast je prek »neobičajne« pojave pridobila na kompleksnosti značaja. Vzpostavila se je nekakšna spreobrnjena, nepričakovana privlačnost v izmiku popolnosti. Na drugi strani imamo francosko igralko Sarah Bernhardt, ki je bila že globoko v času svoje slave podvržena amputaciji noge. Kljub temu je nadaljevala svojo kariero, pogosto nastopala v prirejenem invalidskem vozičku, kar je v 19. stoletju, lahko si mislimo, predstavljajo svojevrsten estetski in 1000 moralni eksces. Motrenje telesa drugega poraja številne vzgibe, in ko ga gledalec zaznava, ne more ostati pri sebi, njegovo izkustvo se zmeraj začne pri drugem. Tujost, tujki, ki jih ugledamo znotraj umetniškega dogodka, nas povežejo z resničnostjo, z našo realno dovzetnostjo do drugega, drugačnega. »Zmotijo« nas v našem ustaljenem vzorcu koncentracije, kjer so prostori imaginarnega, utvare in resničnosti načeloma jasno razporejeni in medsebojno razločeni. Nemški teoretik Jens Roselt v svoji knjigi Fenomenologija gledališča (Knjižnica MGL, 2015) zapiše, da se z ne-perfektnim v gledališču slavi estetska praksa, katere cilj ni proizvajanje perfektne iluzije, temveč spoprijem z obstoječim – z intervencijo in izborom. Ne gre samo za kreacijo, ampak tudi konfrontacijo. To gledališče zaposli svoje gledalce, je izziv, ki se mu ne more priti do živega z vrednotenjskimi kriteriji, kot so dobro, prepričljivo, doumljivo. Tu odpadejo kategorije značaj, preobrazba, vživljanje. Torej, ko na odru ne-perfektno pokaže svojo »ranljivost«, se s tem občinstva dotakne na način, ki ga siceršnje geste igralske superiornosti le stežka prekašajo. V primeru ne-perfektnega namreč ni idealne perspektive in ni idealnih gledalcev. Zato ob specifičnih oblikah gledališča, ki ga izvajajo zaporniki, brezdomci, duševno moteni, telesno hendikepirani, starostnik, slepi ipd., trčimo v zanimive sinteze realnega (oz. dokumentarnega) v fikciji. Denimo, aplikativno gledališče, praviloma organizirano izven konvencionalnih gledaliških prizorišč, je zlasti namenjeno k izboljšanju položaja določenih družbenih skupin ali k preizpraševanju problemov celotne družbe. Gre za preplet aktivizma, klasičnega gledališča in psihoterapije, njegov prioritetni namen pa se kaže v komunikaciji, intervenciji, opolnomočenju in izražanju skozi delo s posamezniki ali posebnimi skupnostmi. Želja po estetski perfekciji je tu tako rekoč eliminirana. Vsi naši morebitni zasebni predsodki se pri različicah aplikativnega, participatornega ali dokumentarističnega gledališča znajdejo na stvarni preizkušnji, testira pa se tudi razmerje med profesionalnimi in neprofesionalnimi izvajalci. Prvi naj bi se posluževali harmonične instrumentalizacije igralskega telesa, medtem kot drugi v ta »red« vnašajo disharmonijo. Ne-perfektno včasih odigra vlogo ironičnega zrcala igralskemu idealu obvladljivosti, nadzora in ponovljivosti. Neprofesionalni izvajalci se na odru pojavijo kot tujki gledališča in s svojo navzočnostjo zmorejo potujiti celotno predstavo, torej tudi občinstvo, ki mu spodmaknejo ustaljene registre zaznave – opazovanja in »logičnega« povezovanja odrske zgodbe ali ločevanja med realnim in konstruiranim. Izvajalci z deformiranimi telesi, duševnimi motnjami, fizično hendikepirani ali kakorkoli »družbeno stigmatizirani« nas kot gledalce fascinirajo, a ne vedno zato, ker bi kaj pomenili, temveč, tako Roselt, ker razdražijo in začarajo naše čute, saj zgoraj omenjenih izvajalcev načeloma nikoli ne vidimo »do konca«, v njihovi totalnosti, kaj šele, da bi se jih lahko v miru nagledali. V takem primeru nas njihova telesa pogosto zaposlujejo kot taka, ne zgolj kot nosilci smisla ali znaka. Če smo dovzetni za tovrstno zvrst prezentacije – zaradi etično-moralnih zadržkov marsikdo namreč ni – potem lahko doživimo specifično gledališko izkustvo: tukajšnjosti in zdajšnjosti prezence, ki je povezana z zaznavo drugačnih, potencialno neskončnih človekovih možnosti (Roselt). Če pa smo skupaj z gledališkim poznavalcem še bolj kritični, se lahko strinjamo, da je gledališče, kakršnega poznamo danes, torej tako imenovani Gesamtkunstwerk, tako ali tako obsojeno na večno nepopolnost, saj so v gledališče avtomatsko preneseni tudi kriteriji, izdelani v estetski teoriji posameznih drugih umetnosti – slikarstva, glasbe, literature ... Eden od prepoznavnih »privilegijev«, ki pritiče gledališkim skupinam z neprofesi 2000 onalnimi (»ne-perfektnimi«) izvajalci, je nedvomno tudi pravica do napake, zmedenosti, nerodnosti. Toda zakaj je fenomen napake v umetniški/gledališki stvaritvi še vedno tako marginaliziran? V resničnem življenju nenehno stopamo od ene napake do druge, sosledje dogodkov je kaotično (dnevno naj bi povprečno naredili okoli šest otipljivih napak), medtem ko smo v umetnosti na vse to neverjetno alergični. Če pa že jih tudi v umetnosti sprejmemo kot povsem naravni in legitimni moment, jih vselej na vsak način želimo razumeti, definirati, obrazložiti. Napaka naj bi v nekem idealnem aspektu nastopala kot priložnost, in ne grožnja, kot nehotena, slučajna situacija, ki nastane na poti k razvoju, k nečemu neslutenemu. V jazzu pogosto pripisujejo napakam posebno moč, saj lahko skupinska jazz improvizacija doseže »uspešno« melodijo, kljub temu da so toni in melodije posameznih izvajalcev v skupini zmotni, napačni. Glasbeni kritik Ted Gioia je napake v izvedbi opisal kot trenutke, v katerih lahko uzremo ne le umetnost, pač pa tudi umetnika. Ali drugače povedano: občinstvo ima rado slabosti, napake in neuspehe (navsezadnje popularnost žanra komedije zmešnjav govori sama zase), vse dokler vedo, da se jih izvajalci zavedajo. Ko pa dogajanje na prizorišču spolzi onstran nadzora, ko se napaka ali izvedbena nedoslednost zgodi nenačrtno, je kaj hitro s strani gledalca lahko označena kot površna neizdelanost. Ali je takšno mnenje upravičeno ali je le odraz gledalčevega konformizma, ki najraje prisega na konvencionalno, linearno strukturo dogodkovnega loka? Seveda moramo razločevati med zrežirano napako in napako, ki to dejansko je, a v obeh primerih gre za moment, ki nekako preplavi našo zavest. »Šarmu napake« se vedno nehote in iznenada vsaj za hip prepustimo. Napake in pomanjkljivosti potrjujejo človeškost, a od tod tudi dvojna merila, kjer smo obsedeni z nepopolnostjo pri drugih in se je kar ne nagledamo, medtem pa nenehno trepetamo pred svojo lastno. Nepopolnost kot posebna vrsta estetike se je med drugim občutno začela razvijati v postmodernem plesu, pri čemer je bil eden od njenih atributov intenzivnejša identifikacija z občinstvom, ki so lahko bili deležni tudi katarzičnih zametkov. Izvajanje »estetike neuspeha«, zdrsov in napak je od plesalcev terjalo resnično tveganje v gibanju, z njihovo avtentičnostjo in ranljivostjo se občinstvo zlahka identificiralo. Na lokalni ravni uprizoritveno umetnost v večini primerov (!) še vedno razumemo kot izključno dokončana, zaključena, dramaturško zaokrožena dela. Tako občinstvu kot izvajalcem je domač tip igralca, ki ga po Roseltu imenujemo otrok literature; njegova naloga je, da »lastno individualnost prepoji s sliko vloge«. Naloga pa je rešena šele takrat, ko je proizvedena iluzija, ki je ne moti igralčeva osebnost. Pristajamo na perfektnost, na igralce, ki delujejo »obvladano, mojstrsko in prepričljivo«. A smo posledično s tem – ne glede na široko raznolikost besedilnih predlog in režijskih poetik – zaciklani v omejene nabore izrazne interpretacije, ki predstavljajo zgolj racionalne, natrenirane, preizkušene izvajalske potenciale. Priča smo tako imenovani centripetalni igri, pri kateri gre za zunanje utelešenje notranjih stanj, kar tudi gledalca zapelje v vživljanje, saj je vrsta predstavljanja v korelaciji z gledalčevo zaznavo. Na drugi strani imamo centrifugalni princip izvajanja, kjer glas, govor in telo ne pripeljejo do samoumevnega in pričakovanega medsebojnega spajanja. S tem »provocirajo« gledalčevo zaznavo, ki pri sebi te raznolikosti nenehno ozavešča in inventivno raziskuje. V takih primerih igralčevo telo pogosto nastopa v funkciji eksperimenta, ki pa lahko, seveda, tudi lažje spodleti. Poleg tega igralci distance do lika ne premagujejo z mislijo, razumevanjem ali čustvom, ampak se v samem izhodišču čim bolj odmaknejo od dogajanja na odru, kar jim pomaga pri oblikovanju osebnega stališča, in prav zaradi tega predstava postane pregledna. Profesionalni igralci, ki delujejo na ta način, nenehno problematizirajo svoj status profesionalnosti. Potencialna razsežnost gledališkega izkustva je namreč spodrezana vsakič, ko so telesnost, glasovnost in prostorskost v osnovi razumljene kot nujno soodvisne. V primežu strogo nadzorovanega mizanscenskega poteka in igralčeve zazidanosti v lik smo prikrajšani za niz nepričakovanih gledaliških elementov in situacij. Tako iz izvajalcev kot občinstva se lahko potegnejo neslutene razsežnosti odzivanja, ki jih nudijo trenutki improvizacije, spontanosti, nepredvidljivega razpleta danih okoliščin. Ravno v tej ne-perfektnosti, na katero nismo pripravljeni in ne slutimo, se napne lepota negotovosti in pričakovanja, ki ju lahko razumemo kot presežek spontanega povezovanja med akterji in občinstvom. To, za kar v predstavi gre, se odloči šele med njo, med njenim potekom. In med njo tudi mine. Agresija, zavrnitev, vznemirjenost so, kakor poudarja Roselt, del »mi« doživljaja. Če gledalci v fenomenološkem smislu niso le predpostavka predstave, pač pa kot občinstvo šele nastanejo z njo in skupaj z njo minejo, je vnaprejšnje razločevanje med prav in narobe nemogoče. Preplavljeni z estetsko dovršenostjo, ki jo lahko razumemo kot politiko popolnih teles ali pa razumsko-logičnih dramaturgij, se zdi, da iracionalnosti, improvizaciji, spontani skupinski dinamiki v naših gledališčih le malokdaj ponudimo priložnost. Vpogled v ne-perfektnost je v našem prostoru strogo zaščiten, saj se je še vedno trdno drži negativni predznak, a tudi zato, ker se le redkim zdi pomembno tu in tam sestopiti izven okvirov igralske in gledalske samokontrole. Bojazen je kakopak prisotna na obeh straneh rampe. Kadar like razumemo, lahko do njih vzpostavimo empatičen odnos in smo zmožni prepoznati odrsko akcijo in njen namen. Kadar pa se videno ne sklada z našim sistemom zaznave in kadar dogajanje na odru izkusimo čutno, ne pa tudi smiselno razumljeno, lahko to kaj hitro smatramo kot nekaj tujega, slabega in neprofesionalnega. Pomiritev pred neznanim in sprijaznjenost s tem, da se na odru lahko zgodi nekaj, kar je nemogoče besedno artikulirati in je onstran lingvističnega aparata, sta preprosto nujni. V razširjanju gledališke zavesti, ki vznikne potem, ko se znebimo konvencionalnih principov ustvarjanja in gledanja predstav, se razvijajo nove dimenzije vitalnosti in razsežnosti odnosa igralec-igralec, igralec-gledalec in gledalec-gledalec. Jasno, da princip nepopolnega, "trajno izdelovalnega", skratka take vrste eksperimentalnega gledališča ne moremo razumeti kot kapitalni format repertoarne politike. Vsekakor pa bi se za tovrstne ekskurzije moralo zanimati vsako gledališče, ki naj bi sodobno poslanstvo igralca razumelo v vseh njegovih še neizkoriščenih potencialih – teh pa je pod plastjo uveljavljenih orkestriranih, nadzorovanih in sistematičnih metod igranja brez dvoma dovolj. Arbitrarna, kot ne-perfektnost je, zahteva tudi posebno linijo kritikove zaznave, s katero naj bi ta senzibilno razbral in razločil med žlahtno nepopolnostjo in nepopolnostjo kot posledico površnosti, hitenja ali netalentiranosti. V primerkih gledališča, ki se ne udinja standardiziranim modelom procesa in zaznave, mora nujno na preži in v polni pripravljenosti ostati tudi kritikovo čudenje; čudenje kot »ozaveščanje nevednosti«, kot tista linija recepcije, ki sooča z neznanim, novim, tujim in s tem – skupaj z izvajalci – razbija utečene kategorije reprezentacije.


source: CulturaX

text: Arhiv: Razpisi februar, marec 2012 Arhiv: Konferenca Uredba o zelenih javnih naročilih, priložnost in izziv za lesarje in gradbince, 06.03.2012


text: Fotografski pogled v neskončnost in večnost Objavljeno: Petek, 21.09.2018 Rubrika: KULTURA Redakcija Obiskovalci na odprtju razstave Jesenska razstavna sezona se v kostanjeviški Galeriji Božidar Jakac nadaljuje s fotografsko razstavo Branka Cvetkoviča NE-PROSTOR│NičniPROSTOR v nekdanji samostanski cerkvi. Kot je uvodoma povedal direktor galerije Goran Milovanović, je Cvetkovič, rojen leta 1951 v Novem mestu, živi pa v Ljubljani, javnosti poznan kot fotograf arhitekture, razvija pa tudi lasten umetniški fotografski izraz. Tega je podrobneje predstavila kustosinja razstave dr. Nadja Gnamuš. Njegov tokratni projekt odpira popolnoma drugačno fotografsko usmeritev v njegovem opusu in pomeni nov pristop k razumevanju prostora in pojmovanju univerzalnega prostorskega dojemanja. Z leve: Cvetkovič, Milovanović in Gnamuševa Takšen pristop je začel razvijati že pred desetletji, ko je bil službeno na Sejšelih in tudi tokratne fotografske podobe so nastale ob veličastnih pogledih na Atlantski ocean na Madeiri. "Fotografije odpirajo dobro znana občutja morja, njegove veličine, prostranosti in v gledalcu zbujajo skoraj panteistično doživljanje narave. ... Velikokrat pa morje postane nekaj popolnoma drugega: postane abstraktna površina, čista barvna ploskev, ki nima več horizonta in orientacijskih točk. Razstava deluje dejansko slikarsko, zelo se približuje abstraktnemu slikarstvu in to referenco je Cvetkovič zavestno vzpostavljal," je povedala kustosinja. Fotografije omogočajo predstavo neskončnega, večnega, brezkrajnega, nečesa izven našega izkustva, njegova ideja je blizu dojemanju časa in prostora kot entitete. "Gre za popolno redukcijo prostora kot našega fizičnega izkustva, v katerem vsak dan hodimo, namesto tega pa umetnik vzpostavi idejo antiprostora kot najbolj skrajnega nasprotja prostorskega izkustva," je nadaljevala Gnamuševa. "V sakralnem razstavnem prostoru imajo fotografije še specifičen predznak in stopijo v intimen dialog z drugimi vprašanji, z našim razumevanjem življenja, pojmovanjem zemeljskega, vesoljnega in navsezadnje tudi našim odnosom do smrti, ki jo fotograf izrecno tematizira s fotografijami mrtvih oči. Kot pravi sam Cvetkovič, je smrt tisti najbolj abstrakten in najbolj nedoumljiv prostor, ki obstaja znotraj naše zavesti in tudi prostor njene popolne odsotnosti," je še dejala.


Predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering je izid glasovanja pozdravil kot "izraz volje prepričljive večine poslancev, da si želijo večjo demokratičnost in učinkovitost Evropske unije. Evropski parlament bo vedno varoval evropske temeljne vrednote in ne bo dovolil, da bi glasno vpitje preglasilo demokratičnost Evrope." Poročilo, ki sta ga pripravila poslanca Richard CORBETT (PES, UK) in Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (EPP-ED, ES) poudarja, da je pravočasna ratifikacija Pogodbe do konca leta nujna tudi zato, da bo ob evropskih volitvah 2009 popolnoma jasna prihodnja vloga Parlamenta. Poslanci podpirajo vsebino nove pogodbe, izrazili pa so zaskrbljenost zaradi izjem, ki jih nameravajo uveljavljati nekatere države članice. Večja demokratična odgovornost Z nekaterimi izjemami bosta celotno evropsko zakonodajo sprejemala dva so-zakonodajalca, Svet in Evropski parlament, pod enakimi pogoji. Parlament bo dobil enake pristojnosti kot Svet na področjih pravosodja in notranjih zadev ter v proračunskem postopku, kjer je imel doslej omejeno vlogo in, na primer, ni mogel soodločati o porabi sredstev v skupni kmetijski politiki, kar bo odslej mogoče. Nacionalni parlamenti držav članic bodo morali pred sprejetjem na evropski ravni pravočasno dobiti zakonodajne predloge, da bodo o njih razpravljali s svojimi ministri. Dobili bodo tudi pravico, da zahtevajo ponovno preučitev predloga, če bodo menili, da ta ne spoštuje načela subsidiarnosti. Predsednik Komisije bo izvoljen v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta, ki bo pri tem upošteval izide volitev v Evropski parlament. Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko bosta sicer imenovala Evropski svet in predsednik Komisije, kot član Komisije pa bo moral biti potrjen v Parlamentu kot ostali komisarji. Krepitev pravic in večja jasnost za državljane Pravice državljanov se bodo okrepile, ker bo Listina temeljnih pravic EU postala pravno zavezujoča in tako vsem državljanom dala pravno varnost, saj bodo morali biti vsa evropska zakonodaja in vsi ukrepi institucij v skladu s temi standardi. Unija mora tudi zaprositi za podpis Evropske konvencije o človekovih pravicah, kar pomeni, da bo zanjo veljal enak zunanji nadzor v zvezi z obveznostjo spoštovanja pravic državljanov, kot za njene države članice. Nova pravica do državljanske pobude bo Evropejcem omogočila, da dajo Komisiji predloge o zadevah, za katere bi menili, da je potrebna zakonska ureditev na evropski ravni. Pogodba potrjuje tudi specifičnost Unije, ki ji članice zaupajo nekatere od svojih pristojnosti, za katere menijo, da bi se bolje uveljavile prek skupnih mehanizmov, obenem pa daje zadostna zagotovila, da ne bo postala centralizirana vsemogočna "naddržava". Gre za obveznost spoštovanja nacionalnih identitet držav članic, načelo prenosa pristojnosti, sodelovanje držav članic pri sistemu odločanja njegovih spremembah ter priznanje pravice vsake države članice, da izstopi iz Unije, če to želi. Večja učinkovitost Število področij, o katerih se v Svetu odloča s kvalificirano večino in ne soglasno, se bo bistveno povečalo, nov sistem glasovanja z dvojno večino pa bo olajšal sprejemanje odločitev. Evropski svet bo postal polnopravna institucija Unije, namesto šestmesečnih predsedovanj po načelu rotacije pa ga bo vodil predsednik, ki ga bodo člani Sveta izvolili za obdobje dveh let in pol, kar bo omogočilo večjo skladnost pri pripravi in neprekinjenost dela. Dve mesti, ki povzročata podvajanje in zmedo – visoki predstavnik Evropske unije za zunanjo politiko in komisar za zunanje odnose – bosta združeni v eno, in sicer podpredsednika Komisije/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo predsedoval Svetu za zunanje zadeve ter zastopal Unijo v zadevah, v katerih ima ta izdelano skupno stališče. Razlika med zakonodajnimi in izvršilnimi instrumenti bo pojasnjena, nova opredelitev izvedbenih predpisov pa bo omogočila poenostavitev in racionalizacijo skupne zakonodaje. Stebrna struktura bo opuščena, kar bo omogočilo enotno delovanje na različnih področjih dejavnosti Unije s poenostavljenimi mehanizmi in instrumenti. Sklepne ugotovitve Poslanci potrjujejo pogodbo in pozivajo članice da jo pravočasno ratificirajo, saj bo zagotovila trden okvir, ki bo omogočil prihodnji razvoj Unije. Parlamentarci se zavedajo, da je spremenjena pogodba manj jasna in berljiva kot kodificirana pogodba, zato zahteva hitro objavo prečiščenih besedil pogodb. Odbor ob tem tudi ponavlja svojo zahtevo, da si morajo institucije EU in državni organi prizadevati po najboljših močeh, da se evropske državljane jasno in nepristransko seznani z vsebino pogodbe. Razprava pred glasovanjem Dopoldne so v razpravi o predlogu poročila poleg obeh soporočevalcev, ter predstavnikov Sveta in Komisije razpravljali tudi predstavniki političnih skupin. Soporočevalca Richard Corbett je uvodoma poudaril, da nova pogodba povečuje učinkovitost in demokratičnost Unije. O predlogih evropsko zakonodaje se bodo namreč lahko izrekali tudi nacionalni parlamenti, kar je določilo, ki ga ne pozna nobena primerljiva mednarodna povezava. Evropski parlament bo dobil več pristojnosti: "Pogodba pomeni, če nič drugega, veliko več demokracije v Evropi." Pomemben element pogodbe je Listina o temeljnih pravicah, ki naj bi zagotavljala, da evropska zakonodaja ne bo v nasprotju z osnovnimi standardi človekovih pravic. Povečala se bo tudi učinkovitost odločanja v Svetu EU, kjer bo več glasovanj s kvalificirano večino. Íñigo Méndez de Vigo je priznal, da je bil "poraz" predhodne Ustavne pogodbe za marsikoga razočaranje zaradi večjih pričakovanj, vendar je novo pogodbo označil za politično rešitev in izrazil upanje, da jo bodo vse članice pravočasno ratificirale. Po njegovem je Lizbonska pogodba ohranila bistvene elemente Ustave z več demokratičnosti in učinkovitosti ter dodano vrednostjo za državljane. Govornik je nato omenil izzive, ki čakajo EU v prihodnosti: primer Kosova kaže, da mora omogočiti razmere za uresničitev pričakovanj narodov izven povezave; podnebne spremembe, migracije in neširjenje jedrskega orožja pa samo nekatera od vprašanj, ki jih bo lažje reševati z novimi instrumenti iz Lizbonske pogodbe. Predsedstvo Sveta EU Državni sekretar za evropske zadeve Janez Lenarčič se je v imenu Sveta strinjal s pozitivno oceno soporočevalcev o prednostih reform, ki jih prinaša pogodba: "Dejstvo je, da se Evropa že nekaj časa sooča z izzivi, tako navznoter kot navzven, v mednarodni skupnosti. In zato so reforme nedvomno potrebne. (...) Skupni cilj vseh nas je, da bi lizbonska pogodba začela veljati 1. januarja 2009. Da bomo to dosegli, je sedaj seveda na prvem mestu naša prednostna naloga ratifikacija lizbonske pogodbe s strani vseh držav članic." Državni sekretar Lenarčič je še poudaril, da so ratifikacijski postopki v izključni pristojnosti držav članic, za popolno uveljavitev in izvajanje pogodbe pa bodo potrebna tudi pripravljalna dejanja, od imenovanja predsednika Evropskega sveta ter Visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, prek različnih sprememb v delovanju institucij. Evropska komisija Podpredsednica Komisije Margot Wallström je dejala, da je "pomembno narediti pravilen korak - a prav tako je pomembno korake narediti pravilno," pri čemer je kot primere navedla delovanje na področjih boja proti podnebnim spremembam, izvajanje energetske politike in reformo kmetijstva. Odstranitev v Ustavi predvidenih simbolov (himna, zastava) iz Lizbonske pogodbe in uveljavitev izjem za nekatere države sta za komisarko "cena, ki jo je bilo treba plačati za sporazum", ob čemer je opozorila, da ratifikacija še ni nikakor ni izvršeno dejstvo. V obdobju ratifikacij v državah članicah je obveščanje državljanov o vsebini Pogodbe bistvenega pomena, zato bo Komisija tesno sodelovala z vladami ter informacijskimi pisarnami Evropskega parlamenta pri zagotavljanju informacij o temah, ki zadevajo vso Evropo: podnebne spremembe, rast in zaposlovanje ter vloga Unije na mednarodnem prizorišču. Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR) je čestital državam, ki so že ratificirale Pogodbo, s katero dobiva Evropa vnovičen zagon, prinaša pa ji tudi več demokracije, ter prepoznavnosti in vpliva v svetu. Ponovil je prednosti, ki jih prinaša in pozval k uspešni ratifikaciji dokumenta do konca letošnjega leta. Martin SCHULZ (PES, DE) si je postavil vprašanje "Zakaj rabimo pogodbo?" in odgovoril s primeri iz zadnjih sto let evropske zgodovine ter dodal: "Kje bomo čez 25, 50, 100 let?" Rast Indije in Kitajske, izzivi globalizacije in podnebne spremembe so dokaz, da evropske države ne morejo delovati dovolj učinkovito, če nimajo ustreznih skupnih orodij. "V enotnost je moč," je zaključil Schulz. Andrew DUFF (ALDE, UK) je poudaril, da svet čaka na močnejšo EU, ki bo lahko učinkovito ukrepala. Obsežno delo konvencije in medvladne konference bi morala zadostovati, da bodo ustavna vprašanja Unije odslej kar nekaj časa urejena, izrazil pa je tudi pričakovanje, da bo prihodnja evropska zakonodaja kvalitetnejša. Brian CROWLEY (UEN, IE) je Lizbonsko pogodbo označil kot izraz napredka Unije, omogočila bo tudi višjo gospodarsko rast in izboljšala življenje državljanov. Poudaril je pomen skupnega trga v zadnjih 30 letih ter dejal, da kritiki namenoma zanemarjajo napredek, ki ga je prineslo evropsko povezovanje, kot je primer Irske. Johannes VOGGENHUBER (Zeleni/EFA, AT) meni, da Lizbonska pogodba postavlja temelje prve nadnacionalne demokracije v zgodovini, gradnja evropske družbene zveze kot pravne osebe pa pomeni tudi več odgovornosti pred ostalim svetom. Zaradi zadržkov v vladah različnih držav pričakovanja niso popolnoma izpolnjena, toda prizadevati si je treba za oblikovanje zveze narodov, ne le držav in močno identiteto, ki bo izvira abd la iz državljanov. Mary Lou MCDONALD (GUE/NGL, IE) je kritizirala strah pred referendumi in označila Pogodbo za slabo, saj prinaša večjo porabo za oboroževanje, ne pomeni večje učinkovitosti in zmanjšuje demokratičnost. Dokument je načrt za še več privatizacij gospodarstva, ne govori o pravicah delavcev in varovanju okolja. Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) je razpravo opisal kot prevaro, saj je Lizbonska pogodba enaka Ustavni pogodbi, evropski poslanci pa so strahopetci, ker si ne upajo pozvati k razpisu referendumov in hočejo pogodbo "spraviti skozi" na totalitarističen način. Jim ALLISTER (samostojni poslanci, UK) je Pogodbo odločno zavrnil in spomnil, da se je pred izvedbo referendumov v Franciji in na Nizozemskem veliko govorilo o ljudski volji, ker je bila evropska politična elita prepričana, da bodo državljani nasedli propagandi. Zadnja tri leta je potekala medvladna zarota, nova pogodba je iz rok držav vzela še več pristojnosti in jo predala Bruslju. Poročilo: Íñigo Méndez de Vigo, Richard Corbett (A6-0013/2008) - Lizbonska pogodba Razprava in glasovanje: sreda, 20. februar 2008


text: 131 prispevkov • Stran 1 od 3 • 1, 2, 3 Napisal/-a webmouse » 20 Mar 2020, 16:05 Protoncek je napisal/-a: Kruh se zamrzne, pa je. Kdor ima mikrovalovko:odtajan v njej je skoraj kot ravnokar pečen. No, moraš pa malce "najti" tip kruha, ki dobro zdrži v skrinji. nekateri so malce "čudni", ko ga odtajaš, niso pa neužitni Stalna praksa pri nas ker ga ne pojemo ravno veliko in ga napavljam 1x - 3x mesečno.... za najbolj primernega se je izkazal koruzni hlebček iz Hoferja - tudi svežina ni samo en dan. Re: Omejeno gibanje Napisal/-a Protoncek » 20 Mar 2020, 16:40 Jaz pa kupujem italijanski hlebec v lidlu. Se odlično obnese in je odtajan celo boljši od svežega. Napisal/-a Carko » 20 Mar 2020, 16:43 Mi smo ga sedaj začeli peči sami. Tu in tam smo ga že (nekajkrat na leto), ampak sedaj ga pa približno vsak drugi dan. Vaja dela mojstra - prvi in drugi nista bila najboljša (trda, zbita), ko smo vse naštudirali je pa res odličen in meni vsaj tako dober, kot do sedaj najboljši iz trgovine. Celo izredno podoben je (po okusu) tistemu iz trgovine, s tem da ostane nekaj dni čisto mehak. Pa velikokrat so domače stvari "boljše" predvsem zato, ker so pač domače (plod lastnega dela, domače sestavine, narejeno z ljubeznijo itd itd), še vedno te pa muči, kako v pekarni ali restavraciji kakšno stvar vseeno naredijo malo bolj izpiljeno. Je blizu, ampak manjka še kakšna malenkost. No, tole je uspelo perfektno in ne manjka čisto nič. Prejel zahvalo: 823 krat Napisal/-a Protoncek » 20 Mar 2020, 16:50 Ahaaaa...zdaj pa vem, kdo je pokupil ves kvas... Napisal/-a Kroko » 20 Mar 2020, 16:58 Carko je napisal/-a: ... ko smo vse naštudirali ... Nam boš zaupal vaš recept in skrivnosti? Napisal/-a borisz » 20 Mar 2020, 17:22 Andrej, kaj pa če bi ti naredil en webinar na temo peka mesa. Bolj začetniškega. Napisal/-a Peter » 20 Mar 2020, 18:39 Moja žena je vedno pekla dober kruh. Super tudi če je dala not kakšne oljke ali ocvirke. Odkar pa moko 2-3 krat preseje čez zelo fino sito je kruh dosti bolj rahel. Nikoli si nisem mislil, da to lahko toliko vpliva. Smo doma, z ženo delava od doma, otroci šolske obveznosti, popoldne v vrtu okoli hiše. V trgovini je bila žena danes drugič ta teden. Vseeno razmišljam kje bi dobil 2 plastična soda ali kaj bi uporabil, da posadim 4 ameriške borovnice, tako, da bo zemlja ločena od okoliške. Do sedaj se mi je najboljše obnesel 200 l sod prerezan na pol. Vsaka polovica za 1 borovnico. Ta mi je precej daleč: https://www.bolha.com/kmetijstvo-gozdar ... as-3586167 Napisal/-a Carko » 20 Mar 2020, 18:59 - 400 gramov moke (tip 500), fino preseješ - 200 gramov vode - 50 gramov maščobe (svinjska mast, olivno olje, ...) - pol jedilne žlice sladkorja - pol+ jedilne žlice soli - vrečka instant kvasa zmešanega z moko Vse skupaj zmešaš in zgneteš (cca. 10-15 minut gnetenja na strojčku), posodo pokriješ in pustiš cca. pol ure oz. dokler se testo ne dvigne na dvakratni volumen. Testo vzameš iz posode, narediš kepico (ali dve, če želiš dve manjši štruci namesto ene velike), pustiš 10 minut pokrito vzhajati. Kepico raztegneš (na roke) podobno kot testo za pico, s tem da ga zarolaš nazaj (youtube "how to shape a baguette" - je več načinov). Pokriješ in pustiš vzhajati še 20 minut. Po vrhu namažeš z vodo in daš v pečico, segreto na 250. Pečeš 17 minut (+- glede na variacije v pečici). Še en enostaven trik je čisto na koncu. Ko je kruh svež iz pečice, ga pomažeš z vodo. Najprej zgoraj, potem še spodaj in potem še enkrat ponoviš oboje. Kruh je dovolj vroč, da voda hitro izhlapi oz. se posuši, se pa skorjica zmehča in ostane trajno mehka. Super je, ker je iz nule narejen v 1 uri od trenutka, ko se spomniš "hm, lahko bi kruh spekel". Napisal/-a Peter » 20 Mar 2020, 20:10 Prestavi kruh v drugo temo, da še kakšno rečemo o temu. Sam ga še nisem pekel, bi pa poskusil. Napisal/-a Kroko » 20 Mar 2020, 20:20 Carko je napisal/-a: ..prvi in drugi nista bila najboljša (trda, zbita)... Kaj ste delalali narobe? Sam delam nekakšno čebato iz zelo mokrega (skoraj tekočega) testa in je tudi odlična. Bi pa naredil še kaj drugega in moj prvi poskus je bil trd in zbit. Pa se pripravljam na popravni izpit Napisal/-a borisz » 20 Mar 2020, 20:28 Večkrat presej moko... Napisal/-a VolkD » 20 Mar 2020, 20:36 borisz je napisal/-a: Večkrat presej moko... Zelo pomembno. Se boste čudili kako tole naredi čudež. Trik je v tem, da je potem v moli več kisika. Testo zato lepše vzhaja. Napisal/-a eldi2011 » 20 Mar 2020, 21:54 Najprej je zelo pomembna moka. Najbolje je da je stara od dva do tri tedne, ker ima takrat največjo pecilnost. Staro mrtvo moko lahko seješ desetkrat, pa ne bo kakšnega rezultata. Dobim jo z mlina na Rečici ob Savinji. Dobre moke so tudi iz večjih mlinov Katić, Pomurska moka, Korošec, pa gotovo lokalni mlini. Recept po mojstru Krejanu iz Trzina : Na težo moke 80% vode, 2 % soli, 2% kvasa, olje 2 do 4 velike Žlice (lahko več, ali pa nič) lahko tudi kakšno drugo maščobo (maslo). V posodo stehtam moko, včasih sem jo sejal, zdaj ne več ker ni razlike, naredim krater v katerega nadrobim kvas, okrog pa sol. Nalijem toplo vodo v sredino in na roke z veliko kuhalnico zmešam. Včasih je treba dodati še malo več vode, kar je odvisno od moke. Testo mora biti zelo mehko, elastično ne pa tekoče (občutek). Po gnetenju pustim vshajati pol ure do tri četrt. Na hitro pregnetem (uporabit je treba moko, ker se sicer lepi), pa dam v pehar še za četrt do pol ure. V tem trenutku vklopim pečico na 250°C spodnji grelec+ ventilatorski grelec. Hlebec stresem na peki papir položen na mrežici. Ker naredim iz 1,5 kg moke podložim s spodnje strani papirja "klobaso" iz alu folije, da mi hlebec ne steče čez rob. Po desetih minutah se hlebec lepo dvigne, znižam temperaturo na 190°C in pečem še 45 min. Navadili smo se, da se kruh speče zvečer uporabljati pa se začne naslednje jutro. Tri četrtinke gredo v zmrzovanje. Odtajajo se vedno na sobni temperaturi (zvečer vzameš iz skrinje). Svež kruh hranimo v boksu (lesena deska z RF pokrovom) v lanennem prtičku. Tole počnem že več kot deset let. IMG_20200320_210125.jpg IMG_20200114_065539 (1).jpg IMG_20200320_214736.jpg Napisal/-a s54mtb » 20 Mar 2020, 22:27 Kvasovke imajo rade ingver. Lahko je v prahu. Napisal/-a VolkD » 20 Mar 2020, 22:38 s54mtb je napisal/-a: Kvasovke imajo rade ingver. Lahko je v prahu. Kvasovke imajo tudi rade mleko, sploh če mu dodamo malo sladkorja. Napisal/-a LiPo » 21 Mar 2020, 00:21 Na "vinski kamen" pa ste čisto pozabili... 500 g pirine polnotrnate moke 300 g radenske vrečka vinskega kamna zmešaš.. po želji dodas: sočnicna semena lanena semena (strta) koščke cokolade lesnike das v pekac in pečes 30 min na 200C (jaz dam na timer, potem pa je v pecici do zjutraj). Napisal/-a Proteus » 21 Mar 2020, 00:26 webmouse je napisal/-a: ... ker ga ne pojemo ravno veliko ... Ista zgodba tudi pri nas, ena francoska štručka na teden, pa še ta včasih ostane. Napisal/-a s54mtb » 21 Mar 2020, 00:36 Pri naši turbo rastoči mladini je ena francoska štruca ravno od trgovine do doma. Sendviče delamo iz pol kile kruha. Sladkor je hrana, ingver pa pospeši metabolizem. Oboje skupaj da več CO2 in večje mehurčke v kruhu. Imel sem en članek na to temo, kjer so merili intenzivnost hajanja v odvisnosti od različnih začimb (cimet, mleti ingver, kardamom, kurkuma, ...) in je mleti suhi ingver daleč pred ostalimi. Poskusi. Daj za začetek pol žlice v testo poleg moke, če boš opazil kaj razlike. Mleko pa vsebuje mlečnokislinske bakterije, ki tudi delujejo podobno kot kvasovke. Napisal/-a Proteus » 21 Mar 2020, 01:25 s54mtb je napisal/-a: Sendviče delamo iz pol kile kruha. A nimaš nobene najstnice?, te se redijo, če samo gledajo kruh. Napisal/-a eldi2011 » 21 Mar 2020, 06:50 Tukaj se vidi razlika med mestnim in podeželskim stilom življenja. V blokovskem stilu življenja res ne porabiš veliko kalorij, pa moraš res paziti koliko poješ. Večina se še do vrat pripelje z dvigalom. Napisal/-a eldi2011 » 21 Mar 2020, 06:57 IMG_20200321_062041.jpg IMG_20200321_063838.jpg Zdaj pa akcija, lopata kramp karjola... Napisal/-a Marholt » 21 Mar 2020, 07:02 Je kdo že poiskusil narediti domač kvas? Ena možnost je, da preden daš v pečico, vzameš za majhno jajce testa vstran. To bi naj posušil. Pred uporabo nadrobiš in raztopiš v mešanici vode in mleka. Ta recept sem zasledil, nisem pa še preizkusil. Napisal/-a eldi2011 » 21 Mar 2020, 07:07 Smo poskusili z droži, pa ima kruh rahlo kisel okus, pa priprava je dolgotrajna.. Mene sicer ne moti, ampak otroci.... Napisal/-a Proteus » 21 Mar 2020, 11:39 eldi2011 je napisal/-a: Tukaj se vidi razlika med mestnim in podeželskim stilom življenja. V blokovskem stilu življenja res ne porabiš veliko kalorij, pa moraš res paziti koliko poješ. Večina se še do vrat pripelje z dvigalom. Nimam ravno tega občutka, v službi se srečujemo eni in drugi in praviloma imajo prekomerno težo tisti s podeželja. Različne prehranske navade prej izhajajo iz tistega kar imaš na voljo. Če predeluješ hrano doma, potem to tudi ješ. Če pa jo kupuješ nisi omejen samo na tisto, kar raste v tvoji okolici temveč imaš v tem primeru bistveno večjo izbiro. To se opazi v debati s sodelavci eni jedo, krompir, zelje, klobase,kruh, drugi pa Chicken tikka masalo, Gazpacho, Guacamole itd... Pa da ne bom čisto off-topic, Pica se v električni pečici najlepše speče na inox plošči debeli kakšen cm. Ni ravno poceni, ker ti jo mora nekdo odrezati po dimenzijah pečice (skupinski projekt ). To ploščo potem dam tik pod vrh pečice neposredno pod zgornji grelec. Pečico nastaviš na maksimalno temperaturo, ki jo zmore in temeljito predgreješ to ploščo. Previdno na ploščo porineš pico, se speče skoraj tako kot v krušni peči. Napisal/-a Cvetko » 21 Mar 2020, 11:54 Proteus je napisal/-a: Nimam ravno tega občutka, v službi se srečujemo eni in drugi in praviloma imajo prekomerno težo tisti s podeželja. Neizmerno sem ti hvaležen, dan si mi polepšal. Se pa vidi, da ne veš kaj je podeželje. No ti bom zaupal, tisti ki cel dan seno embalira in bale prestavlja je na podeželju. Tisti ki pa živi na morostu in hodi skupaj s teboj v službo je pa primestni človek. Napisal/-a Cvetko » 21 Mar 2020, 12:04 Še nekaj, pri debelosti je tako, da gre v plus z vnosom hrane(določene energijske vrednosti) v minus pa z porabo te energije. Pod porabo šteje vse, tudi pametovanje na forumu. Je pa velika resnica v tem, da je lažje pametovati kot pa krompir pobirat, pa drva žagat in klat. Temu primerna je tudi poraba energije. Človeško telo in s tem prebavni sistem je narejen tako, da v špicah še pokrije hude napore, a ne vsak dan. Razumljivo je torej sklepati, da mnogo lažje pride do prekomernega vnosa hrane pri ljudeh, kjer je odhodna energijska bilanca manjša. Napisal/-a Proteus » 21 Mar 2020, 12:07 Cvetko je napisal/-a: Se pa vidi, da ne veš kaj je podeželje. No ti bom zaupal, tisti ki cel dan seno embalira in bale prestavlja je na podeželju. Tisti ki pa živi na morostu in hodi skupaj s teboj v službo je pa primestni človek. Pa kje ti živiš, naj ti povem, da danes ljudje hodijo v službo tudi 100km in več daleč. Nekateri imajo doma kmetije in skrbijo tudi za to, da smo dobro založeni s sezonsko zelenjavo (iz primorskega konca), jajci (tole je res iz morosta) in sadjem (iz okolice Krškega in Celja). Pa tudi kmetijstvo je napredovalo, ne ukvarjajo se vsi samo z embaliranjem sena in prestavljanjem bal. Še posebej mlajši, ki hodijo na delo v center kokoši so mnogo bolj inovativni in podjetni. Cvetko je napisal/-a: Razumljivo je torej sklepati, da mnogo lažje pride do prekomernega vnosa hrane pri ljudeh, kjer je odhodna energijska bilanca manjša. Do prekomernega vnosa pride samo pri tistih, ki se prekomirno nažirajo. Razlika je samo v tem, da so v mestih ljudje bolj obremenjeni s svojim izgledom in pazijo na težo. Napisal/-a kastaneda » 21 Mar 2020, 12:35 eldi2011 je napisal/-a: Pica se v električni pečici najlepše speče na inox plošči debeli kakšen cm. Ni ravno poceni, ker ti jo mora nekdo odrezati po dimenzijah pečice (skupinski projekt ). Tudi šamotna opeka je dobra, pa še cenejša. Napisal/-a s54mtb » 21 Mar 2020, 12:50 Imam eno in je prav neverjetna glede tega. Ampak če pa postaviš pred njo konkretnk porcijo pa vse zmaže. Pa še s slaščičaratvom se ukvarja Napisal/-a eldi2011 » 21 Mar 2020, 13:36 Ne vem kaj si motovilil, ampak tega sigurno nisem napisal jaz Napisal/-a Cvetko » 21 Mar 2020, 13:48 Proteus je napisal/-a: Pa kje ti živiš, naj ti povem, da danes ljudje hodijo v službo tudi 100km in več daleč. O sorry, nisem vedel, da hodiš tako daleč peš v službo. To pa se seveda pozna na energetski bilanci. Če k temu dodam še mešanje dreka, vidim, da si res pravi kmet. Napisal/-a VolkD » 21 Mar 2020, 14:00 Napisal/-a Kroko » 21 Mar 2020, 14:44 Sem po carkotovi ideji ravnokar pripravil bagete in so bile odlične.l Napisal/-a eldi2011 » 21 Mar 2020, 14:49 Slika ? A, ni bilo časa? Napisal/-a VolkD » 21 Mar 2020, 14:54 eldi2011 je napisal/-a: Slika ? A, ni bilo časa? Aaaa.... vse so mu prej požrli! Ponovi vajo! Napisal/-a Kroko » 21 Mar 2020, 14:55 Ampaj smo res prej pojedli Napisal/-a Proteus » 21 Mar 2020, 15:00 Pripravljajo ga tako, da bo "čim bolj življenjski". "Da vam ne bi onemogočil življenja, da vam ne bi onemogočil prihajanja na delo, da ne bi povzročil težav pri oskrbi vaših staršev oziroma ljudi, za katere morda skrbite na ozemlju druge občine." Napisal/-a kastaneda » 21 Mar 2020, 15:19 eldi2011 je napisal/-a: Ne vem kaj si motovilil, ampak tega sigurno nisem napisal jaz Sorry! Premalo sem zbrisal... Napisal/-a VolkD » 21 Mar 2020, 16:17 Proteus je napisal/-a: Pripravljajo ga tako, da bo "čim bolj življenjski". "Da vam ne bi onemogočil življenja, da vam ne bi onemogočil prihajanja na delo, da ne bi povzročil težav pri oskrbi vaših staršev oziroma ljudi, za katere morda skrbite na ozemlju druge občine." Ne da se pripraviti tega tako, da nebi bilo problemov. To pa zato, ker se ne da predvideti vseh situacij. Evo iz mojega življenja: -Sem v občini Divača. Inzulin, ki ga potrebujem imajo pa na Kozini. Tudi sicer so meni najbližje trgovine na Kozini. -Sin je uradno prijavljen v Divači. Dela v Ihanu (trenutno "od doma"). Vrnil se je s potovanja in je v samo osamitvi skupaj z dekletom, ki je bila z njim na potovanju, pri njej v Logatcu. Ampak do trgovine mora pa le iti. In tu bi lahko bila težava. In takih primerov, ki se jih ne da predvideti je še ogromno. Razen tega je že preverjanje tega nemogoče. In zakoni, ki se jih ne da izvajati so neumni, saj ne morejo zagotoviti želenega. Napisal/-a javr » 23 Mar 2020, 10:55 če komu ni do domače peke, želi pa sveži kruh z daljšo obstojnostjo, priporočam kot na priloženih slikah. Dobi se povsod (Tuš, Spar,...). Ne vem kaj mešajo vanj da je tako obstojen, kar se plesni tiče. Na "navadnem" kruhu lahko včasih že tretji dan po nakupu opaziš prve sledi plesni, ta pa lahko leži pozabljen v omari tudi 10 dni, brez najmanjšega sledu plesni. Na enem se vidi rok uporabe "18.05.20", kar je pri navadnem kruhu čista utopija. Napisal/-a VolkD » 23 Mar 2020, 11:03 javr je napisal/-a: Na enem se vidi rok uporabe "18.05.20", kar je pri navadnem kruhu čista utopija. Konzervansi pač. Sicer se da pa tudi navaden kruh posušiti in je zelo dolgo obstojen. Če je na suhem ne bo plesnel. Tako posušen kruh se da pripraviti s pomočjo opare. Narezan suh kruh zložimo na krožnik. Pripravimo si še en enak krožnik. Potem zavremo vodo, ki jo malo osolimo (zelo malo). Istočasno vzamemo ocvirke ali narezano slanino in prepražimo. Kruh oparimo z vodo, v odvisnosti koliko je kruh star, pustimo vodo dlje časa. Potem z drugim krožnikom, ki ga položimo preko prvega, kruh stisnemo in ocedimo. Vse skupaj obelimo s slanino in mastjo. Preko tega lahko posujemo na drobno narezan regrat. Odvisno kaj ima kdo rad, lahko damo tudi čebulo namesto regrata. Lahko pa tudi brez zelenjave. Napisal/-a Marholt » 23 Mar 2020, 15:36 Mi suhi kruh porabimo na takšen način. https://oblizniprste.si/slastne-sladice/sladki-zemeljni-narastek/ Napisal/-a Protoncek » 23 Mar 2020, 15:44 Pri nas pa suh kruh "kuri" (na sliki) pojesta... taki na 4 tacah in z obilo dlake... Glede plesni: poleti imamo pri nas kruh v hladilniku. Preden ga jemo ga dam za 10-15 sekund v mikrovalovko, da ni mrzel. Napisal/-a VolkD » 23 Mar 2020, 15:48 Se jima vidi, ja. Malo bi ju lahko na dieti pustili! Napisal/-a Protoncek » 23 Mar 2020, 15:54 No, leva tako debela, kot je videti na sliki ni... malo čudno leži, pa se vidi, kot da je bajsa. Ni pa suha, to priznam, ja. Ima okoli 42 kil (ter tri leta). Resda pa je za zlato prinašalko zelooo velika. Mislim, da če bi imela papirje ne bi dobila vzrejnega dovoljenja zaradi prevelike rasti. Desna bo pa aprila 1 leto stara. Sta pa kot rit in srajca... Napisal/-a VolkD » 23 Mar 2020, 16:01 Meni so bolj všeč temnejši odtenki te pasme. Ampak smo total offtopic. Napisal/-a lojzek » 24 Mar 2020, 09:38 V prilogi je bolj obširno napisan (še) en recept za enostaven, ampak zares odličen kruh z malo dela. Ponavadi ga polovica izgine direktno iz pečice v želodčke. Prvič sem ga jedel že pred to pandemijo pri kolegih- kjer sem tudi dobil recept. Sedaj smo ga pa začeli peči tudi pri nas. Poleg "običajnih" vrst kruha. Če poskusite, vam ne bo žal. Okus ima podoben lepinji... Ta "hlebček" na sliki je bil narejen malce bolj na hitro. Nastalo je namreč preveč testa, tako da ga je del takoj odšel v pečico. Ni čakal čez noč. EDIT pri nas sicer nimamo litoželezne posode, ampak povsem klasično, s pokrovko, ki gre tudi lahko v pečico. Torej ročaji posode ne smejo biti plastični. Napisal/-a VolkD » 26 Mar 2020, 11:01 Moja boljša polovica danes peče kruh. Čisto na skrivaj, da ni videla sem naredil fotografijo kako s cedilom rahlja moko.


text: Arhiv Knjižnica Litija Zasebni arhiv Milan Amon Pozdravljeni v Konjšici Stanislava Kleiber, roj. Brezovar * 7. 11. 1937, Zagorje ob Savi † 18. 12. 2003 Povzetek: Poročena je bila z dirigentom Carlosom Kleiberjem. Igrala je v filmu Ples čarovnic. Pokopana je v Konjšici pri Litiji. Stanislava Brezovar je bila poročena z dirigentom Carlosom Kleiberjem. Rodila se je v Zagorju ob Savi. Po srednji šoli je odšla v Nemčijo študirat germanistiko, a je ugotovila, da jo bolj zanima balet. Živela in plesala je v Düsseldorfu, kjer je 1956 spoznala svojega moža, avstrijskega dirigenta Carlosa Kleiberja. Leta 1955, ko je bila stara komaj 18 let, je igrala v filmu Ples čarovnic - Triglav film. S svojim soprogom, znamenitim dirigentom Carlosom Kleiberjem, sta imela dva otroka: sina Marka in hči Lilli. Na Konjšici sta leta 1992 kupila počitniško hišico, kamor sta zelo rada zahajala. Stanka je umrla 18. decembra 2003, pokopali so jo na Konjšici, v rojstnem kraju njenih staršev (Ivana Brezovarja in Brigite - rojene Kotar). V letu 2004 je v svoji vikend hišici umrl še maestro Kleiber, pokopali so ga ob soprogi, na konjšiškem pokopališču.


Tvojo verzijo bi pa res rada videla, ker vidim v New in-ih približno kaj imaš, ampak bi bilo super, če bi bilo še nekje vse na kupu :)


text: 1912 (MCMXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 6. januar - Nova Mehika se pridruži ZDA. 12. februar - odstopi zadnji kitajski cesar Pu Ji; konec kitajskega cesarstva. 14. februar - Arizona se pridruži ZDA. 30. marec - Maroko postane francoski protektorat. 10. april - RMS Titanic, kot druga ladja razreda Olympic, odpluje iz Southamptona na svojo krstno plovbo v New York. Po izplutju iz Southamptona opravi svoj prvi postanek, v Cherbourgu. 11. april - RMS Titanic opravi svoj drugi in zadnji postanek v Queenstownu (danes Cork) in odpluje proti ZDA. 14. april – 15. april - Potop Titanica: RMS Titanic trči v ledeno goro in potone dve uri in štirideset minut pozneje, v nesreči umre 1.503 ljudi. 18. april - RMS Carpathia pripluje v New York z 705 preživelimi potniki s Titanica. 5. maj - otvoritvena slovesnost olimpijskih iger 1912 v Stockholmu (Švedska). 13. maj - v Združenem kraljestvu je ustanovljen Kraljevi letalski korpus, predhodnik Kraljevega vojnega letalstva (RAF). 25. avgust - ustanovljen je Kuomintang, kitajska nacionalistična stranka. 8. oktober - Bolgarija, Srbija, Grčija in Črna gora ob podpori ruskega carja Nikolaja II., pričnejo prvo balkansko vojno proti Osmanskemu cesarstvu. 28. november - Albanija razglasi neodvisnost od Osmanskega cesarstva. 18. december - pred Geološkim društvom iz Londona je predstavljena lobanja t. i. piltdownskega človeka, razkrita kot ponaredek leta 1953. 30. december - s podpisom mirovne pogodbe med državami Balkanske lige in Osmanskim cesarstvom se konča prva balkanska vojna. Rojstva 21. januar - Konrad Emil Bloch, nemško-ameriški biokemik, nobelovec († 2000) 27. januar - Arne Næss, norveški filozof in ekolog († 2009) 12. februar - Josip Kalčič, slovenski dirigent, skladatelj in glasbeni pionir († 1995) 23. marec - Werner von Braun, nemško-ameriški fizik († 1977) 26. marec - Paul Erdős, madžarski matematik († 1996) 20. maj - Wilfrid Sellars, ameriški filozof († 1989) 6. maj - Ivan Škafar, slovenski zgodovinar in literarni zgodovinar († 1983) 4. junij - Robert Jacobsen, danski kipar in slikar († 1993) 23. junij - Alan Turing, angleški matematik, računalnikar († 1954) 28. junij - Carl Friedrich von Weizsäcker, nemški fizik, filozof († 2007) 6. julij - Heinrich Harrer, avstrijski pianist († 2006) 4. avgust - Aleksander Danilovič Aleksandrov, ruski matematik († 1999) 9. avgust - Bojan Adamič, slovenski skladatelj, dirigent in aranžer († 1995) 28. avgust - George Eric Deacon Alcock, angleški učitelj, ljubiteljski astronom († 2000) 13. september - Horace Welcome Babcock, ameriški astronom († 2003) 21. september - Chuck Jones, ameriški animator, umetnik, scenarist, producent in režiser animiranega filma († 2002) 1. oktober - Franc Žvanut, slovenski travmatolog († 1975) 2. december - Harry Sukman, ameriški filmski in televizijski skladatelj († 1984) Smrti 21. februar - Osborne Reynolds, angleški inženir, fizik (* 1842) 1. marec - Peter Nikolajevič Lebedjev, ruski fizik (* 1866) 14. maj - August Johan Strindberg, švedski pisatelj, dramatik (* 1849) 10. junij - Anton Aškerc, slovenski pesnik, duhovnik (* 1856) 12. junij - Frédéric Passy, francoski politik, mirovnik, ekonomist, nobelovec (* 1822) 17. julij - Henri Poincaré, francoski matematik, filozof (* 1854) 13. avgust - Jules-Émile-Frédéric Massenet, francoski skladatelj (* 1842) 21. december - Paul Albert Gordan, nemški matematik (* 1837) Nobelove nagrade Fizika - Nils Gustaf Dalén Kemija - Victor Grignard, Paul Sabatier Fiziologija ali medicina - Alexis Carrel Književnost - Gerhart Johann Robert Hauptmann Mir - Elihu Root


text: 1720. je tretje desetletje v 18. stoletju med letoma 1720 in 1729. D-01720. 1720. leta


source: fineweb

text: Deklaracija o spremembi podnebja 08.11.2006 Podnebne spremembe vplivajo na alpski prostor zelo intenzivno: vedno pogostejše naravne nesreče ter taljenje ledenikov in stalno zamrznjenih tal so le nekatere od posledic, na katere opozarja IX. alpska konferenca. Ta zato zahteva izvajanje okvirnega podnebnega protokola in Kjotskega protokola na svetovni ravni, obenem pa alpskim državam in ES svetuje, kako delovati, da bi po eni strani z zmanjševanjem in absorbiranjem toplogrednih plinov lahko preprečili nadaljnjo rast podnebnih sprememb, ter kako se po drugi strani s konkretnimi strategijami prilagoditi posledicam podnebnih sprememb. Za izvajanje podnebne deklaracije so okoljski ministri alpskih držav Stalni odbor pooblastili, da do X. zasedanja Alpske konference izdela alpskemu prostoru prilagojen akcijski načrt s priporočili za nadaljnje delovanje in z dolgoročnejšimi pobudami, vključno s časovnim načrtom.


Krmilni kabel LiYY 3 x 0.25 mm siva Kabeltronik 010302500 100 m/Komponente/Conrad.si Krmilni kabel LiYY 3 x 0.25 mm siva Kabeltronik 010302500 100 m Avto - oprema in dodatki Komponente Računalniki & Pisarna Energija Prosti čas Dom in vrt Multimedija Orodje DomovKomponenteKabliPodatkovni kabliKrmilni kabli Krmilni kabel LiYY 3 x 0.25 mm siva Kabeltronik 010302500 100 m BarvaSivaBrez halogenaNeIzolacijski materialPVCKodirano s številkamiNeKompatibilnost z vlečno verigoNeMetrsko blagoNeNazivna napetost900 VPakiranoDaProizvajalčeva številka delov010302500Razpon temperature, fiksna instalacija (min.)-30 °CRazpon temperature, fiksna namestitev (maks.)+70 °CTemperaturno področje (maks.)+70 °CTemperaturno područje, premično (min.)-5 °CTip (tip proizvajalca)010302500Tip kablaKrmilni kabelUpogibni radij (število zunanjih premerov za fiksne instalacije)15Upogibni radij (število zunanjih Ø za fleksibilno uporabo)15Vsebina100 mZnačilnosti kablaPrilagodljivZunanji premer4.1 mmŠtevilo žic (1. del)3 x Kos Ocene izdelka Krmilni kabel LiYY 3 x 0.25 mm siva Kabeltronik 010302500 100 m


Kobler iz jagodičja Za manjši model (20 x 30 cm) potrebujemo: 4 do 5 žlic sladkorja 1 do 2 žlici koruznega škroba Priprava: Pečico segrejemo na 200 stopinj. Sadje očistimo, po potrebi narežemo na manjše kose. Stresemo ga v model. Sadja naj bo toliko, da ostane še vsaj za prst prostora do vrha modela. Nato sadje prelijemo z limonovim sokom, ga sladkamo in pomešamo s koruznim škrobom. Tako se bo med peko sadni sok povezal v čudovito omako. Za testen pokrov v posodici pomešamo moko, pecilni prašek, sladkor in sol. Potem prilijemo sladko smetano in sestavine dobro premešamo, da dobimo gladko testo. Z žlico za sladoled ali večjo žlico testo porazdelimo po sadju v več kepicah; sadja ne prekrijemo povsem. Model damo v segreto pečico za 35 do 40 minut, da testo rahlo porjavi in sadje začne brbotati. Slaščico ponudimo še toplo po pečeni postrvi in krompirju z blitvo. Odlična je tudi hladna s kepico sladoleda. Opomba: Pri dieti za laktozno intoleranco izberite sladko smetano brez laktoze. Koruzni škrob poveže sadni sok v »pudingasto« omako. Jagodičje izloči več soka, slive in hruške na primer manj. Količino škroba (in sladkorja) torej določite glede na izbiro sadja. muškatni orešček, cimet po želji pest namočenih rozin, grobo mlete oreščke Priprava: Mleko zavremo in vanj zakuhamo oplaknjeno ajdovo kašo. Kuhamo 10 minut, nato odstavimo, pokrijemo in pustimo, da kaša nabreka naprej. Napol ali povsem ohladimo. Pečico segrejemo na 180 stopinj. Model namastimo. Jajci razžvrkljamo ali penasto stepemo s sladkorjem. H kaši dodamo sladkor, začimbe, pretlačeno skuto, vse dodatke po okusu. Nazadnje čez vse naribamo jabolka, premešamo. Zmes preložimo v model, pogladimo in pečemo 20 do 25 minut. Ponudimo kot toplo sladico po fižolovi juhi z rezanci, po želji prelito s sadnim sokom. Različica: Poleg jabolk dodamo še hruške, uporabimo sadje iz kompota ali zamrznjeno jagodičje. Opomba: Pri dieti za laktozno intoleranco izberite mlečne izdelke brez laktoze.


text: Razglašena epidemija za 30 dni, ukrepi za zdaj ostajajo enaki - Vestnik.si Razglašena epidemija za 30 dni, ukrepi za zdaj ostajajo enaki STA, 18. 10. 2020 Razmere je danes zvečer pretresal del vlade skupaj s svetovalno skupino ministrstva za zdravje. Predsednik vlade Janez Janša pa je v videonagovoru pozval vse, naj z odgovornim obnašanjem pomagajo zdravstvu pri bitki za življenja. V Sloveniji je bila sicer epidemija covida-19 razglašena že spomladi, in sicer od 12. marca do konca maja.


Bodimo pošteni! Jasnič je resno vzel in opravil, kar mu je funkcija narekovala in pridobil prepotrebni denar za slovenski skakalni smučarski šport.


Nemirno življenje Metelkova mesto: A-Infoshop: 19:00 veganski kuharski večeri 21:00 Antifašizem v Ameriki (s predjedjo) Veganski večerji bo tokrat ob 21ih sledilo predavanje tovariša iz zahodne obale ZDA, ki bo opisal serijo militantnih bojev antifašistk in antifašistov v zadnjem letu v ZDA s posebnim ozirom na Kalifornijski kontekst. Pogovarjali se bomo o razlikah med zgodovinskimi izvori antirasizma v ZDA ter antifašizma v Evropi, kakšne taktike so proti rastočim desničarskim gibanjem uspešne in kaj ne kaže ponoviti. V angleščini! Jalla Jalla: 18:00 Odbojka (igrišče za Celico). Pridite in povabite svoje prijatelje na sproščeno rekreacijo in druženje. 22:15 Parjenje kačjih pastirjev v mraku, literarni večer V zadnjem Parjenju kačjih pastirjev v mraku svojo poezijo predstavljata Sergej Harlamov in Dejan Koban. Dva krat po 30 minut in vmes 10 minut pavze. Vesela novica - parjenje se nadaljuje tudi v sezoni 2018/2019 in to od septembra dalje. Tovarna Rog: Modri kot ob 19:00: Beyond Consciousness / instinktivni glasbeni performans Premierno v Sloveniji // Underground edition Lili del Sol (Kolumbija), Jennifer McMahon (Irska), Jelena Soro (Srbija/Slovenija) Obstaja čarobna tančica, ki obkroža proces umetniškega ustvarjanja. Mistični pojem kateri hkrati privlači in odbija. Kaj pa če obstaja performans, kateri razkriva to skrivnost s tem, da potopi publiko v lepoto izkušnje ustvarjanja in jo naredi ustvarjalcem? Instinktivni glasbeni performans briše mejo med nastopajočimi in publiko in ji dovoli in jo povabi, da sodeluje v ustvarjalnem procesu. Tema performansa je povezava med glasbeno improvizacijo in dvigovanjem zavesti. Umetnice ustvarjajo prostor in priložnost za publiko da izkusi kaj pomeni biti del kolektivnega ustvarjalnega procesa. Performans je zasnovan na svobodni improvizaciji z različnimi etno vplivi. Improvizacija je mogočno orodje ker dovoljuje sodelovanje med vsemi, ki si tega želijo. Ljudski glasbeni izraz je dostopen in z lahkoto razumljiv, kar potrjuje njegov večstoletni obstoj. Nastopajoče so začele sodelovanje leta 2016 na magistrskem študiju na Berklee College of Music. Sodelujejo na različnih svojih projektih. Projekt "Beyond Consiousness" pa je svojo prvo izvedbo doživel leta 2017 v Valenciji v Španiji. Vrata odpremo ob 19:00 Performans začnemo ob 19:30 Priporočeni prostovoljni prispevki 5€ ob izhodu. Glasba: Narodna galerija ob 19:30: Sozvočje svetov - Ljubljanski koncerti Vstopnina: 19, 14, 12 Z zadnjim koncertom letošnjega cikla Sozvočje svetov zaključujemo dvoletni cikel, ki smo ga podnaslovili Ljubljanski koncerti. Na programu bodo Ljubljanski Concertino št. 6 Aneja Černeta, Ljubljanski koncert št.6 Martona Illesa ter dve skladbi J.S. Bacha - Ricercar à 6 iz Glasbenega darovanja in Brandenburški koncert št.1. Koncert bomo uvedli s predavanjem Barbare jaki, direktorice Narodne galerije. Vabljeni! 19:30 Barbara Jaki, direktorica, Narodna galerija Štukaturna dekoracija Ksaverjeve kapele v šentjakobski cerkvi v Ljubljani 20:00 Anej Černe, Ljubljanski concertino št. 6, Večna pot Marton Illes, Ljubljanski koncert št. 6 za godala J.S. Bach, Ricercar a 6 iz Glasbenega darovanja (arr. K. Hvala) J.S. Bach, Brandenburški koncet št. 1 v F duru, BWV 1046 Cerkev Sv. Jakoba ob 20:00: Komorni zbor Rhode Island Koncertna turneja komornega zbora v Sloveniji in Avstriji 2018 Teresa Coffman, dirigentka Dr. Teresa Coffman je profesorica glasbe na fakulteti Rhode Island, kjer pripravlja zborovske in vokalne programe ter dirigira koncertni zbor, komorni pevski zbor in ženski zbor ter poučuje studijski glas, dodiplomske in diplomske lekcije iz dirigiranja. Je aktivna zborovska kritičarka in prvakinja sodobne zborovske glasbe, vodila je zbore v južni, osrednje-zahodni regiji in regiji Nove Anglije. Teresa Coffman je prejemnica nagrade za poučevanje na RIC Fakulteti za umetnost in znanost Paul Maixner in nagrade RIC Alumni fakultete. Komorni zbor Rhode Island 2018 sestavljajo člani koncertnega zbora RIC. Komorni zbor izvaja široko paleto glasbene literature - od a cappella delov do velikih zborovskih /orkestralnih del, od tradicionalnih del do večkulturnih in avantgardnih del. Od leta 2000 je poleg rednih nastopov na fakulteti, koncertni zbor RIC nastopal za Generalno skupščino državnega doma Rhode Island, na regionalni državni konferenci glasbenih vzgojiteljev, z Rhode Island Civic Chorale and Orchestrom, New Symphony Orchestra Bedfordaom , in v različnih srednjih šolah, skupnostnih organizacijah in cerkvah. Pod vodstvom Terese Coffman je komorni zbor uspešno zaključil koncertne turneje na Irskem (2002 in 2012), v Veliki Britaniji (2004), Italiji (2006 in 2016), Dunaju, Slovaški in Pragi (2008), Portugalski in Španiji (2010) ter Nemčiji in Češki republiki (2014). Sodelovali so s skladatelji Jean Bergerjem, Michaelom Remsonom, Jamesom Bohnom, Libby Larsenom, Michael Kreglerjem, Joshua Jacobsonom, Barbaro Kolb, Alice Parker, Eleanor Daley in Carlisle Floydom ter z dirigenti Rodney Eichenbergerjem in Anthony Leachem. Zbor je naročil dela od Michaela Remsona (2004), Jamesa Bohna (2010) in Michaela Kreglera (2011). Brez vstopnine Kongresni trg ob 20:00: Igrajmo skupaj (Mednarodni festival ISZM) Letošnji festival bo otvoril dolgoletni prijatelj in ambasador Festivala "Igraj se z mano", raper Zlatko z gosti. Kot predskupina bo nastopil gost iz Srbije Branimir Rosić in iPrijatelji v Rock’n’roll-ovsko obarvani ekstazi. Kot vsako leto, je tudi letos rdeča nit koncertov inkluzija in širjenje kulture inkluzije. Brez vstopnine Galerija bar Trenutek ob 20:00: Ravi Shrestha & Miha Petric, acoustic guitar duo Kitarska virtuoza, ki izvajat širok spekter glasbenih žanrov za kitaro. Njun koncert je edinstvena mešanica klasične, flamenko, jazz, blues in etno glasbe, s svojevrstnimi aranžmaji kitarskih uspešnic in avtorske glasbe. Njuna glasba razbija meje med resnim klasičnim repertoarjem, jazzovsko svobodno improvizacijo in z ravno pravo etno začimbo, naj si bodi glasba iz Latino-Amerike, Španje, Indije, Balkana... v njunem performansu pa ne manjka ne nežnih intimnih tonov ne virtuoznosti. 1000 Ravi je akademski kitarist ki sodeluje z zasedbami Astorpia tango quintet, Quatro por Tango ter Laro Jankovič. Miha Petric pa ustvarja s svojo fusion rock skupino Moonlight sky, sodeluje pa tudi z Goranom Bojčevskim ter skupinama Ethnusiasm in Hamlet Express. Brez vstopnine Stara mestna elektrarna ob 21:00: George Garzone & Crescent Vstopnina: 20 EUR, 15 EUR (dijaki, študentje, upokojenci) Svetovno znani saksofonist in profesor na Berklee College of Music George Garzone prihaja v Evropo in prvič tudi v Slovenijo. George Garzone je ob Joeju Lovanu, Davu Liebmanu, Chrisu Potterju in Joshui Redmanu eden najbolj priznanih saksofonistov na svetu. Je tudi eden najvplivnejših profesorjev in velika inspiracija mladim generacijam, ki se prebijajo na sceno. Garzone je pred kratkim izdal zgoščenko z naslovom Crescent, na katerem sta v ospredju Esperanza Spalding in Leo Genovese. Na tej turneji bo predstavil nekaj skladb z nove zgoščenke z odličnimi glasbeniki mlajše generacije: Vladimirjem Kostadinovićem (AT/RS), ki velja za enega najboljših evropskih jazz bobnarjev, ter izjemnima Lenartom Krečičem (SI), saksofonistom, aranžerjem in skladateljem, in Darrylom Hallom (US/FR), kontrabasistom. Poleg skladb z nove plošče Georgea Garzona bodo izvedli tudi nekaj skladb ostalih glasbenikov skupine. Teater, razstave, predavanja...: Slovensko mladinsko gledališče ob 19:30: Preklet naj bo izdajalec svoje domovine! Vstopnina: 15,50 EUR / 9,50 EUR (dijaki, študentje, upokojenci) SNG Opera in balet ob 19:30: Macbeth MGL (Veliki oder)ob 19:30: Orlando Muzikal Cankarjev dom, Gallusova dvorana ob 19:30: Compagnie Kafig: Piksel Plesna predstava Vstopnina: 15, 19, 21, 25, 13* € Umetniško vodenje in koreografija: Mourad Merzouki SNG Drama: Veliki oder ob 19:30: Ta veseli dan ali Matiček se ženi Komedija Mestno gledališče ljubljansko ob 20:00: Življenje kot delo Komedija - - - KOŽ ob 18:00: Jubilanti: Eva Škofič Maurer Pogovorni večer Eva Škofič Maurer je v slovenskem kulturnem prostoru zares edinstvena. Klovnesa po poklicu, ženska, ki zmore zabavati, ko zre ljudi v najhujši bolečini in stiski. Z Rdečimi noski, klovni-zdravniki, že 14 let izvablja nasmeh na usta bolnih in trpečih, zlasti otrok, piše pravljice zanje in jih skupaj z odraslimi vodi v blagi svet radosti, na katerega pod bremeni vsakdanjih tegob tako pogosto pozabljamo. Kako se je odločila za svoj nenavadni poklic, kje najde moč za svoje navdihujočo dobrodelno dejavnost in kakšen otrok se še na pragu njenega petdesetega jubileja skriva v njej, bo spregovorila v pogovoru z dr. Ignacijo J. Fridl. Brez vstopnine Narodna galerija ob 19:30: BOUCHERON - VERGINELLA To pomlad bodo mednarodno uveljavljeni misleci spregovorili o izzivih s katerimi se danes sooča naša celina, odprli bodo nove perspektive za bolj politično Evropo in tako ponudili svojo idejo o Evropi. Projekt želi spodbuditi intelektualno razmišljanje na ravni evropske celine. Predavanja mislecev na visoki šoli Ecole normale supérieure v Parizu bodo v živo predvajana v več evropskih mestih: v Aosti, Bukarešti, Budimpešti, Cambridgu, Ljubljani, Oxfordu, Pisi, Rimu. Vsako pariško predavanje bo nato komentiral, nanj reagiral, ga analiziral evropski intelektualec z drugega konca Evrope. Ob koncu ciklusa bodo vse razprave in analize objavljene v zborniku. V okviru ciklusa razprav "IDEJE O EVROPI", ki ga organizirata Francoski inštitut v Sloveniji in Narodna galerija v sodelovanju s skupino za 2000 geopolitične študije na visoki šoli Ecole normale supérieure (ENS), bo v torek, 22. 5. 2018, ob 19.30 v Avditoriju Narodne galerije v Ljubljani bil drugi dogodek: predavanje Patricka Boucherona v neposrednem prenosu iz Pariza in nato komentarji in analiza predavanja s strani Marte Verginelle. Lepo vabljeni! Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature: 18:00 Zgodovina umetnosti: iskanje luči – Jošt Snoj (predavanje) Vabimo na zaključno predavanje v sklopu predavanaj Simbolika presežnega v zgodovini umetnosti. Če povzamemo vsa dosedanja predavanja, smo pravzaprav premišljevali smo o kontinuiteti luči v arhitekturi in slikarstvu, o človekovi želji in sposobnosti upodabljanja. Od živalske podobe do človeške, vse do obličja. Tudi do zanikanja podobe v iskanju Absolutnega. 20:30 Varnejši prostori med feministično teorijo in prakso – Tea Hvala (predavanje) Z izrazom varni prostori za ženske je feminizem drugega vala označil strategijo od države in moških ločenega druženja in (so)delovanja žensk v samoorganiziranih javnih prostorih. A strategija je starejša od feminizma in starejša od kapitalizma; v srednjem veku so se ženske zbirale na gmajnah in tržnicah, kjer so si dialoško izoblikovale svoj pogled na dogajanje v skupnosti, ki se je razlikoval od pogleda moških. Danes koncept varnejših prostorov najpogosteje udejanjajo feministične in LGBT skupine, kot tehniko ograjevanja od pritiskov kapitala in zahtev po asimilaciji pa jih pod različnimi imeni (zaščiteni prostori, prostori za zatirane, kontrajavnosti, opozicionalni prostori, avtonomni prostori) srečamo v anarhističnih in drugih skupnostih, ki težijo k avtonomiji. Med varnejše prostore spadajo tudi ločena kopališča in savne za ženske, vse naštete, tudi na videz apolitične pobude, pa se soočajo z nerazumevanjem širše javnosti. Ta jim očita »separatizem«, »boječnost«, »omejevanje svobode govora« in celo »diskriminacijo moških«. A medtem ko feministična teorija tovrstne ugovore zlahka zavrne, se je pred težjo nalogo znašla ob vdiranju neoliberalne retorike v samo prakso ločenega delovanja. Kako nanjo vpliva psihologiziranje političnih razlik in individualiziranje strukturne izključenosti? In kako v dobi »nove brutalnosti«, ko zahodne države v imenu »nacionalne varnosti« ustrahujejo svoje državljane s »teroristi«, ob tem pa z najsodobnejšim orožjem tolčejo po izmišljenih sovražnikih, zagovarjati koncept varnejših prostorov za zatirane, če slednji s pristajanjem na neoliberalno retoriko sami mistificirajo nasilni izvor družbene nepravičnosti? O tem bo govora na primerih iz Jugoslavije, Slovenije, Nemčije in ZDA. Atelje-galerija MIKADO ob 20:00: Metakronistične prispodobe ANDREJ PAVLIČ, Metakronistične prispodobe Andrej Pavlič je eden tistih ustvarjalcev utišanega in upočasnjenega koraka, ki nam skuša dopovedati, da moramo, če hočemo doumeti lastno eksistenco, utihniti in prisluhniti. In ustaviti čas,da lahko poiščemo resnico, ki smo jo v prozaičnem vsakdanjem svetu skoraj že izgubili. - Marko Košan Andrej Pavlič (1957) je imel do sedaj okoli 85 samostojnih razstav in sodeloval na več kot 250 skupinskih razstavah doma in v tujini (Španija, Italija, Francija, Nemčija, Poljska, Češka, Avstrija....). Brez vstopnine KUD Franc Kotar Trzin ob 20:00: Trznfest 2018 Potopisno predavanje Program na kratko: Tomaž Humar mlajši: V 209-ih DNEH S KOLESOM OKOLI SVETA Brez vstopnine Bežeče prireditve: Kinoteka: 18:00 Večer Društva slovenskih režiserjev: Miha Baloh 90! Ples v dežju, Boštjan Hladnik, Slovenija (Jugoslavija), 1961, 35mm, 1.66, čb, 97', ap Slikarja Petra (Miha Baloh) v njegovi najemniški sobi zvečer obišče neka ženska, in ko jo odslovi, se v sanjah znajde na deževni ulici, strmeč proti edinemu osvetljenemu oknu, na katerem se prikaže ženska silhueta z vabečimi kretnjami. Peter kasneje v gostilni naveličano prisede k svoji ljubici, gledališki igralki Maruši (Duša Počkaj), in jo po kosilu zapusti ... Črna melodrama v ekspresionistično-modernističnem slogu. Po mnenju mnogih kritikov najboljši slovenski film vseh časov. V sodelovanju s Slovenskim filmskim centrom. Brezplačne vstopnice. Kinodvor: 17:00 Nočni razgledi (Nocturama), Bertrand Bonello / Francija, Nemčija, Belgija / 2016 / 130' Pariz, jutro. Skupina mladih se odločno pomika skozi mesto. Zdi se, kot da sledijo premišljenemu, natančnemu načrtu. Ob koncu dneva se vsi zberejo v luksuzni veleblagovnici tik pred zaprtjem. Začne se noč. 20:30 Družinska zadeva (Mia oikogeneiaki ypothesi), Angeliki Aristomenopoulou / Grčija, Avstralija / 2015 / 87' Prost vstop za imetnike festivalskih vstopnic Druge godbe. Število vstopnic je omejeno. Intimen portret grške glasbene družine, ki jo povezuje ljubezen do glasbe. Komuna: 18:00 LBJ, Rob Reiner, drama, ZDA, 98' 20:00 Deadpool 2, akcijska domišljijska komedija, David Leitch, ZDA, 111'


text: Vladimir Aleksandrovič Fok [vládimir aleksándrovič fók] (, večkrat zapisano tudi Fock), ruski fizik in matematik, * 22. december 1898, Sankt Peterburg, Ruski imperij (sedaj Rusija), † 27. december 1974, Leningrad, Sovjetska zveza (sedaj Sankt Peterburg, Rusija). Življenje in delo Njegov oče Aleksander Aleksandrovič je bil gozdarski inženir. Mati Nadežda Aleksejevna, rojena Červinska, je rodila pet otrok in Vladimir je bil najmlajši poleg štirih sester. Najstarejša sestra Nadežda je bila zdravnica. Vse štiri pa so umrle mlade v vojnah še pred letom 1945. Leta 1915 je Fok končal srednjo šolo in leta 1916 začel študirati na Fizikalno matematični fakulteti Univerze v Petrogradu. Leta 1917 je prostovoljno odšel na topniško šolo in na bojišča 1. svetovne vojne. Po vojni je nadaljeval študij fizike v popolnoma nemogočih razmerah. Poleg njega se je leta 1919 vpisalo le okoli dvajset študentov fizike, kar je za že tedaj milijonsko mesto bilo skoraj nično. Leta 1922 je Fok dokončal študij in ostal na univerzi. Nekaj časa je deloval na Državnem inštitutu za optiko Fizikalnega inštituta Sovjetske akademije znanosti. Leta 1932 je postal profesor teoretične fizike na Državni univerzi v Leningradu (LGU) (do leta 1961) in bil izvoljen kot član Akademije znanosti, leta 1939 pa je postal akademik. Prejel je veliko nacionalnih in mednarodnih nagrad. Bil je tudi trikrat zaprt, v državljanski vojni, leta 1934 in 1937. Po smrti ga je na Univerzi v Leningradu zamenjal njegov učenec Demkov. Deloval je na področju kvantne mehanike, kvantne elektrodinamike, kvantne teorije polja, teorije mnogoelektronskih sestavov, statistične fizike, splošne teorije relativnosti, teorijah gravitacije, radiofizike, matematične fizike, uporabne fizike in filozofskih problemih fizike, še posebej v kvantni mehaniki. V kvantno mehaniko in kvantno teorijo polja je uvedel, pojasnil in raziskoval osnovne pojme: Fokov prostor (1932), Fokova metoda funkcionalov pri proučevanju kvantnih sestavov s spremenljivim številom delcev, Fokov prikaz, mnogočasovni formalizem Dirac-Fok-Podolskega v kvantni elektrodinamiki z nespremenljivim številom nabitih delcev, (gradientna) umeritvena invariantnost, (ki leži v osnovah sodobne teorije superstrun), Hartree-Fokova metoda, metoda parabolične Fok-Leontijevičeve enačbe pri raziskovanju širjenja radijskih valov, odkril je fokovsko štirirazsežno (dinamično) simetrijo vodikovega atoma (1935), dokazal Born-Fokov izrek (v adiabatskem območju) in izrek Fok-Krilova (o razpadnih stanjih). Šele z oddaljevanjem časa v katerem je živel spoznavajo pomembnost njegovega dela na teh področjih. Leta 1926 je prvi uvedel umeritvene transformacije valovnih funkcij. Istega leta je Fok takorekoč takoj po vpeljavi Schrödingerjeve enačbe napisal članek o njeni posplošitvi za primer magnetnega polja, kjer delujejo od hitrosti odvisne sile in kmalu zatem zapisal relativistično valovno enačbo (za proste skalarne (ali psevdoskalarne) brezspinske delce), ki jo je neodvisno od njega predlagal tudi Klein: oziroma: (Planckove enote). Oba, Fok in Klein sta uporabila pristop Kaluze in Kleina. Fok je določil tudi umeritveno transformacijo valovne funkcije. Danes enačbo običajno imenujejo Klein-Gordonova enačba, pravilneje pa se imenuje Klein-Fok-Gordonova enačba (včasih pa tudi Klein-Gordon-Fokova enačba). Na novo je pretolmačil splošno teorijo relativnosti kot teorijo gravitacije in jo podal v monografskem delu Teorija prostora, časa in gravitacije (Теория пространства, времени и тяготения) (Moskva, 1955). Proučeval je Diracovo enačbo v gravitacijskem polju. Raziskoval je difrakcijo elektromagnetnega valovanja in pri tem uvedel aproksimativne metode, ki jih matematiki prej niso poznali. Pravijo, da variacijska Hartree-Fokova metoda ne potrebuje nobene razlage in, da je pravi čudež, da si ta način razumevanja fizike atomov in jeder ni prislužil Nobelove nagrade. Njegovo začetno delo na področju umeritvenih in relativističnih invariant sta nadaljevala Schwinger in DeWitt. Leta 1937 je pod njegovim mentorstvom na Državni univerzi v Leningradu doktoriral Aleksandrov. Dela Knjige Механика сплошных сред (Leningrad, 1932), Начала квантовой механики (Lenigrad, Kubič, 1932; 2. izdaja, Moskva: Nauka, 1976), Теория определения сопротивления горных пород по способу каротажа (Moskva, Leningrad: GTTI, 1933), Лекции по квантовой механике (Leningrad: Universitet, 1937), Дифракция радиоволн вокруг земной поверхности (Moskva, Leningrad: AN SSSR, 1946), Fok, V. A., Kotelnikov, A., Некоторые применения идей Лобачевского в механике и физике (Moskva, 1950), Теория пространства, времени и тяготения (Moskva: Gostehizdat, 1955; 2. izdaja, Moskva: Fizmathiz, 1961; angleška izdaja The Theory of Space, Time, and Gravitation (London: Pergamon Press, 1965)), Работы по квантовой теории поля (Leningrad: Universitet, 1957), Квантовая физика и строение материи (Leningrad: Universitet, 1965), Electromagnetic diffraction and propagation problems (London: Pergamon Press, 1965), Проблемы диффракции и распространения электромагнитных волн (Moskva: Sovetskoe radio, 1970), Квантовая физика и философские проблемы (Moskva, 1970). Glej tudi Hartree-Fokov potencial Fokova matrika Fokova reprezentacija Fokovo stanje Mehler-Fokova transformacija Sklici Viri Zunanje povezave Akademsko drevo Vladimirja Aleksandroviča Foka na Chemistry Tree Ruski fiziki Ruski matematiki Ruski akademiki Ruski častniki Častniki Imperialne ruske kopenske vojske Veterani prve svetovne vojne Diplomiranci Državne univerze v Sankt Peterburgu Ruski univerzitetni učitelji Predavatelji na Državni univerzi v Sankt Peterburgu Člani Sovjetske akademije znanosti Člani Akademije znanosti Nemške demokratične republike Heroji socialističnega dela Nosilci reda Lenina Leninovi nagrajenci Stalinovi nagrajenci


4. Sprejet in ocenjen mora biti program sanacije, avtomatizacije in razvoja vodovoda, ki se prevzema in zanj izdelan predračun.


UP, Fakulteta za management - Šolnina in prispevki - 2. stopnja (povzetek iz cenika) Šolnina in prispevki - 2. stopnja (povzetek iz cenika) Šolnina in prispevki Šolnino rednega študija financira Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Študent plača le vpisnino, ki znaša za 1. letnik 43,12 EUR, za višje letnike pa 41,76 EUR. Šolnino za redni študij plačajo: študenti, ki so že bili vpisani v drug študijski program in jim je potekel status študenta v skladu s 70. členom Zakona o visokem šolstvu (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 40/12 – ZUJF, 57/12 – ZPCP-2D, 109/12, 85/14 in 75/16); študenti, ki že imajo pridobljeno najmanj enakovredno stopnjo izobrazbe (vzporeno vpisani študenti, ko na prvem programu diplomirajo); tuji državljani iz držav nečlanic EU (izjema so:državljani držav nečlanic EU, s katerimi ima RS sklenjen sporazum, tuji državljani, ki imajo stalno bivališče v RS in so sami ali vsaj eden od staršev ali skrbnikov rezidenti RS za davčne namene, tuji državljani s priznano mednarodno zaščito ali so prosilci za mednarodno zaščito v skladu z Zakonom o mednarodni zaščiti). Če Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport naknadno ugotovi s seznama študentov, da je študent predhodno že pridobil raven izobrazbe, ki ustreza ravni izobrazbe študijskega programa, v katerega je vpisan, se študentu zaračuna šolnina v skladu s cenikom (čeprav je vpisan v redni študij). Šolnina za posamezen letnik študija za študijsko leto 2020/2021 znaša: za magistrski študijski program Management (v slovenskem jeziku) 2.500,00 EUR, za magistrski študijski program Management (v angleškem jeziku) 2.500,00 EUR, za magistrski študijski program Ekonomija in finance (v slovenskem jeziku) 4.000,00 EUR, za magistrski študijski program Pravo za management 4.000,00 EUR, za magistrski študijski program Management trajnostnega razvoja 4.000,00 EUR Vpisnina in šolnina za študijsko leto 2021/2022 Vpisnina za prvi vpis v program 38,44, za vpis v višji letnik pa 37,06 za magistrski študijski program Management (v slovenskem jeziku, v angleškem jeziku) 4.000,00 EUR, za magistrski študijski program Ekonomija in finance (v slovenskem jeziku) 5.000,00 EUR, Poleg šolnine plačujejo študenti tudi prispevke za študij opredeljene s Pravilnikom o šolninah in prispevkih v visokem šolstvu kot na primer: četrto in nadaljnje opravljanje izpita pri istem predmetu; diferencialni in komisijski izpit; stroški izdaje raznih potrdil, sklepov, stroški vodenja posebnih postopkov in izdaje listin na podlagi teh postopkov in podobno. Šolnino za izredni študij plačajo vsi študenti vpisani v izredni študij. Študent plača tudi vpisnino, ki znaša za 1. letnik 43,12 EUR, za višji letnik pa 41,76 EUR. Šolnina za posamezen letnik študija za magistrske študijske programe za študijsko leto 2020/2021 znaša: za magistrski študijski program Ekonomija in finance (v angleškem jeziku) 7.000,00 EUR za magistrski študijski program Ekonomija in finance (v angleškem jeziku) 5.000,00 EUR, za magistrski program Politologija: mednarodni odnosi in gospodarska diplomacija (v slovenskem jeziku, v angleškem jeziku) 5.000,00 EUR Šolnina za posamezen letnik se lahko plača v enkratnem znesku ali štirih obrokih, stroški celotnega študija so porazdeljeni za čas trajanja študija. Študenti brez statusa Študenti, ki jim je prenehal status, plačajo prispevke za študij v skladu s cenikom. Oseba brez statusa študenta iz druge in četrte alineje 171. člena Statuta UP lahko v času enega leta od dneva, ko je prvič izgubila status študenta, opravlja vse študijske obveznosti pod enakimi pogoji kot oseba s statusom študenta. Po preteku enega leta od prenehanja statusa študenta plača opravljanje vsakega izpita v višini 40,56 EUR (ne glede na predhodno število opravljanj). Prispevek za diplomiranje Študent, ki ima opravljene vse obveznosti razen diplome in je prekinil študij za več kot dve leti ter želi študij dokončati, mora v skladu s Statutom UP za nadaljevanje in dokončanje študija zaprositi Komisijo za študentske zadeve. Poleg stroška izdaje sklepa, ki znaša 48,00 EUR (točka 2.f Cenika drugih prispevkov za študij in prispevkov za druge posamične storitve), plača še prispevek za diplomiranje za osebe brez statusa. Po preteku enega leta od prenehanja statusa študenta plača prispevek za pripravo in zagovor diplomskega dela: za študijski program 2. stopnje Management, Ekonomija in finance, Management trajnostnega razvoja, Pravo za management, Politologija, Inoviranje in podjetništvo 420,00 EUR Študenti lahko prispevek poravnajo v dveh obrokih. Cenik UP FM Pravo za management Inoviranje in podjetništvo Strokovno razvojno delo