text: November 2012, Uspešen zaključek tedna aktivnosti FARE V 14. in 15. krogu 1. slovenske nogometne lige je na prvoligaških igriščih, v okviru mednarodne organizacije FARE ter v organizaciji Sindikata profesionalnih igralcev nogometa Slovenije (SPINS) odmeval slogan "Pokaži diskriminaciji in nasilju rdeči karton". Žal je bila akcija v petnajstem krogu zaradi vremenskih razmer nekoliko okrnjena, a je predhodna okrogla miza, na temo "Preprečevanje diskriminacije in nasilja na športnih prireditvah" požela veliko odobravanje in dosegla svoj namen. Okrogle mize so se udeležili eminentni gostje in priznani strokovnjaki iz vrst Ministrstva za notranje zadeve, uniformirane policije, Ministrstva za šport (MIZKŠ) in predstavniki nacionalnih panožnih športnih zvez (NZS, KZS, RZS). V zadnjem dejanju akcije je SPINS otrokom od osmega do šestnajstega leta na kampu FC Barcelona v Kopru, predstavil vsebino projekta Pokaži diskriminaciji rdeči karton, ter jim na kar najbolj enostaven način, skozi igro, poizkušal prikazati družbeno problematiko diskriminacije in spremljajočih dejavnikov, katerih žrtve so vse prevečkrat nogometaši oziroma športniki. Sporočilo je doseglo svoj namen in le želimo si lahko, da bi se akcija ter podobna predavanja razširila med kar največ otrok in mladostnikov, saj le sistematično in dolgoročno ozaveščanje in vzgajanje lahko privedeta do tako željenega izkoreninjenja diskriminacije in nasilja v slovenskem prostoru. Oktober 2011, Pokaži nasilju rdeči karton Akcija "Pokaži nasilju rdeči karton", je potekala v duhu spodbujanja k boljšemu in poštenemu navijanju. Nogometaši so poleg dviga rdečih kartonov pred tekmami na problematiko nasilja opozorili tudi s posnetkom izjav kapetanov Olimpije in Maribora, Dalibora Radujka in Marcosa Tavaresa (Video.jpg) Tekme, na katerih se je akcija izvajala: 29.10.2011: Domžale : Mura 05 29.10.2011: Nafta : HIT Gorica 29.10.2011: Rudar : Luka Koper 30.10.2011: Triglav : CM Celje 30.10.2011: Maribor : Olimpija Oktober 2007, prva vseslovenska akcija: Šteje gol, ne priimek V Sloveniji je potekala v okviru FARE (Football against racism in Europe) tedna akcija ''Pokaži diskriminaciji rdeči karton''. Gre za svojevrsten slovenski odgovor dolgoletnemu vseevropskemu projektu, ki je namenjen boju proti rasizmu in drugim oblikam diskriminacije tako na nogometnem igrišču kot tudi v vsakdanjem življenju. Na slovenskih tleh so v organizaciji številnih partnerjev zaživele številne aktivnosti. Pod ''skupno'' zastavo so stopili Nogometna zveza Slovenije (NZS) (na konferenci jo je zastopal generalni sekretar Dane Jošt), Združenje klubov 1. SNL (direktor Mitja Hlastec), Sindikat profesionalnih igralcev nogometa Slovenija (SPINS) ter Sindikat športnikov Slovenije (predsednik Dejan Stefanović), Zveza svobodnih sindikatov Slovenije (ZSSS), Zavod za fair play in strpnost v športu (direktor Bojan Jurovič), Ministrstvo za šolstvo in šport RS, Mirovni inštitut (dr. Milan Hosta) ter Društvo DIH. ''Kot povsod po svetu se tudi v Sloveniji srečujemo z diskriminacijo Najbolj so ji podvržene ranljive skupine, kot so rasne, etnične in verske manjšine, istospolno usmerjeni, starejši, hendikepirani ter druge skupine, ki jih zaznamuje določena osebna okoliščina. Diskriminacija omejuje svobodo ljudi in prispeva k občutkom ponižanosti, prizadetosti in nemoči. S tem pa je prizadeta tudi širša družba,' 'je omenjena skupina partnerjev v skupnem besedilu predstavila uvodni nagovor, ki je bil v okviru akcije ''Pokaži diskriminaciji rdeči karton'' na tekmah predočen nogometašem na igralni zelenici. Šteje gol, ne priimek. Akcija je namreč pod skupnim vodilom ''Šteje gol, ne priimek'' ugledala luč sveta na četrtfinalni tekmi pokala Hervis med Mariborom in Olimpijo Bežigrad ter na dvobojih 15. kroga PrveLige Telekom Slovenije. Akcija pa je bila že pred tem predstavljena na derbiju slovenske ženske lige med nogometašicami ŽNK Krka in ŽNK Pomurje. V obliki dodatne promocije je bilo razdeljenih 10.000 plakatov v slovenske gospodarske družbe, organizacije, šole in klube, vsi igralci slovenskih prvoligaških klubov pa bodo pred tekmami 15. kroga PrveLige Telekom Slovenije oblekli majico z razvidnim sporočilom ''Pokaži diskriminaciji rdeči karton''. Akcija je predstavljala še en kamenček več v mozaiku splošnega zavedanja, da se v nogometu igralce ocenjuje po dosežkih ter prispevku k ekipi in ne po veroizpovedi, narodnosti ali barvi kože. Diskriminacija je nedopustna. 22.oktober 2006, 15.krog 1.SNL FARE organizacija se je leta 2006 že sedmo leto zapored načrtno, na nogometnih igriščih širom Evrope, spopadla s problemom rasizma, nacionalizma, diskriminacije in nestrpnosti. V soboto in nedeljo, 21. in 22. oktobra 2006, se je v družbo 35 držav, ki so uspešno izpeljale akcijo na športnih igriščih pridružila tudi Slovenija. Organizator Zavod za fair play in strpnost v športu je skupaj s partnerjem Združenjem klubova 1.SNL pripravil uvodni protokol na tekmah Nafta-CMC Publikum, Koper-Maribor, Primorje-Domžale in Slovenj Gradec-Pomurje (8. krog 1. slovenske ženske nogometne lige) kjer so enajsterice ekip na igrišče prinesle in ponosno, širši slovenski javnosti, predstavile transparente: »Stop rasizem - spoštuj vsakogar« in »Stop diskriminacija«. S tem so želele vse pozvati k boju proti diskriminaciji, nestrpnosti, razlikovanju in rasizmu. Kot poseben dogodek je vredno omeniti akcijo igralca CMC Publikum, Sunday Ibejija, ki je na tekmi Nafta-CMC Publikum dosegel gol za znižanje zaostanka, pri tem pa s strani domačih navijačev ni bil deležen žvižgov in drugih oblik nestrpnosti temveč aplavza kot znak spoštovanja do omenjenega nogometaša in njegovega prispevka k moštvu in igri. 15.oktober 2005, 12. krog 1.SNL FARE organizacija se je leta 2005, šestič zapored, na nogometnih igriščih širom Evrope, spopadla s problemom rasizma, nacionalizma, diskriminacije in nestrpnosti. V soboto, 12. oktobra 2005, se je družbi 35 držav, ki so uspešno izpeljale akcijo na športnih igriščih prvič pridružila tudi Slovenija. Organizatorja projekta Mladinska športna zveza Posavja in Zavod za fair play in strpnost v športu skupaj s partnerjem Združenjem klubov 1. SNL so uvodne protokole sobotnih tekem 1. slovenske nogometne lige zaznamovali z nošenjem posebnih majic z napisom »STOP diskriminaciji in nestrpnosti«. K akciji so pristopile vse začetne enajsterice, skupaj s sodniško ekipo. Ob tem so igralci moštev širši javnosti pokazali tudi rdeče kartone s simbolnim napisom »STOP« s katerimi smo želeli opozoriti na problem, ki je prisoten tudi v Sloveniji, pa se o njem premalo govori. Osnovna ideja omenjenega projekta Tedna boja proti rasizmu je bilo z različnimi pristopi in prikazi opozarjati posamezne skupnosti na ta problem. Cilj za sezono 2005/06 je bil uspešno vključiti priseljence in etnične skupine v vse nivoje nogometa, tako igralce, trenerje, kot funkcionarje in ostale , ki so kakor koli povezani z nogometnimi stadioni in igro. Posebna zahvala je namenjena vsem funkcionarjem klubov 1. slovenske nogometne lige, ki so se z odprtimi rokami lotili organizacije omenjenega uvodnega protokola, ter organizatorjem in ostalim prisotnim dali takoj vedeti, da se bodo problema nestrpnosti in diskriminacije v slovenskem športnem prostoru lotili z vsemi razpoložljivimi sredstvi. Nenazadnje gre zahvala tudi vsem igralcem in sodnikom, ki so vlogo promotorjev FARE mreže vzeli resno in zavzeto, pri tem pa niso pozabili na sproščenost in spontanost. Prvi FARE Teden boja proti rasizmu je potekal leta 2001 in sicer na 50 dogodkih v devetih državah. V letu 2004, petem tednu boja proti rasizmu se je akcija izpeljala na 400 različnih dogodkih v 33 državah. Tako je omenjeni projekt organizacije FARE prerasel v največjo manifestacijo proti rasizmu na nogometnih igriščih.


source: CulturaX

text: Dogodek leta, ki ga res ne smeš zamuditi! - Kariera - Cosmopolitan Slovenija Dogodek leta, ki ga res ne smeš zamuditi! Te jezi ali pa si nemočna, ker ti denar dnevno polzi skozi prste in ne veš, kako to preprečiti? Bi si želela bolje živeti s trenutnimi prihodki in bolj smiselno ravnati s svojim denarjem? Morda pa si že sita životarjenja iz meseca v mesec in si želiš zaživeti finančno bolj svobodno? Morda si celo ugotovila, da več, kot delaš, manj imaš? Od kje ta paradoks in nezadovoljstvo? Vsi vemo, da je neznanje pri ravnanju z denarjem predrag šport in z namenom, da ti odgovorimo na vsa zgornja vprašanja in še več, sem moči združila s svojima priznanima kolegoma in tako smo zate pripravili dogodek leta na temo osebnih financ Finančna šola za odrasle, ki ga ne smeš zamuditi. Na dogodku leta, ki bo v soboto, 15. 11. boš: s Tino Puncer (z mano:) pogledala v svojo preteklost: Na kakšen način tvoj odnos do denarja vpliva na tvoje stanje v denarnici? Katera so tvoja osebna prepričanja o denarju, ki ti škodijo? Kako preseči slabe navade in vzorce v zvezi z denarjem? Kako iz občutka pomanjkanja v občutek obilja? Z Ano Vezovišek izboljšala svojo sedanjost: Osnovni nasveti, s katerimi zagotovo prihraniš takoj! Kako si urediti osebni/družinski proračun in se izogniti proračunskim bombam? Kako poplačati dolgove na kreditnih karticah? Kje so pasti posojil in kako se jim lahko izogneš? Z Mitjo Vezoviškom dosegla svojo želeno prihodnost: Kako čim hitreje privarčevati za počitnice, avto ali hišo? 6 skrivnosti osebnega finančnega načrta, s katerimi si boš uresničila svoje sanje! Kako sama narediš osebni finančni načrt? Kdo ti lahko pri tem pomaga? Imaš že cel kup produktov, od bančnih vezav, zlata, skladov, zavarovanj ipd.! Kaj sedaj? Celoten program si oglej TUKAJ. Takšen celodnevni dogodek od 9:00 do 16:00 je v redni prodaji vreden 385 eur, ker pa si želimo, da bi bilo to znanje dostopno čim večjemu številu ljudi, smo samo zate ceno znižali na le 122 eur! Če se prijaviš do 9. 11. 2014, pa lahko s sabo pripelješ še 1 prijateljico ali prijatelja. Torej bo tvoja cena zgolj 61 eur! Tega enostavno ne smeš zamuditi. Ker je polovica mest že zasedenih, se hitro prijavi na www.vemdanevem.si in vzemi svojo denarnico v svoje roke ter končno svobodno zadihaj!


source: wikipedia

text: 1901 (MCMI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. To je bilo prvo leto 20. stoletja. Dogodki Januar – junij 1. januar – britanske kolonije Novi Južni Wales, Queensland, Južna Avstralija, Tasmanija, Viktorija in Zahodna Avstralija so se združile v Commonwealth Avstralije z Edmundom Bartonom kot prvim ministrskim predsednikom. Nigerija je postala britanski protektorat. 22. januar – Viktorija Britanska je umrla po več kot 63 letih na britanskem prestolu, nasledil jo je Edvard VII. 10. januar – v Teksasu so odkrili prvi naftni vrelec, začetek naftne mrzlice v ZDA. 5. februar – podpisan je bil sporazum, s katerim je Združeno kraljestvo prepustilo nadzor nad Panamskim prekopom Združenim državam Amerike. 6. februar – na pariških železniških postajah so bile postavljene prve javne telefonske govorilnice. 26. februar – druga burska vojna: Buri so zavrnili pogoje premirja na mirovni konferenci v Middelburgu. v Pekingu so usmrtili voditelje boksarske vstaje. 4. marec – ruske oblasti so nasilno zatrle študentske demonstracije v Sankt Peterburgu; predrevolucionarni študentski in delavski protesti so potekali v februarju in marcu po številnih večjih ruskih mestih. 29. april – v Budimpešti so izbruhnili antisemitski izgredi. 17. maj – prvi zlom ameriške borze. 28. maj – William Knox D'Arcy je dobil koncesijo za iskanje nafte v Perziji (današnji Iran). 2. junij – Kacura Taro je postal ministrski predsednik Japonske 12. junij – Kuba je postala ameriški protektorat. Julij – december 5. avgust – Peter O'Connor je postavil prvi svetovni rekord v skoku v daljino, ki ga priznava Mednarodna atletska zveza. 6. avgust – Robert Falcon Scott je odplul na ekspedicijo z namenom raziskati Rossovo morje na Antarktiki. 30. avgust – Hubert Cecil Booth je prejel britanski patent za električni sesalnik. 6. september – ameriški anarhist Leon Czolgosz je ustrelil predsednika Williama McKinleyja v Buffalu in ga smrtno ranil. z obratovanjem je pričel ljubljanski tramvaj. 7. september – s podpisom boksarske listine se je uradno končala boksarska vstaja na Kitajskem. 14. september – Theodore Roosevelt je nasledi Williama McKinleyja kot predsednik Združenih držav Amerike. 28. september – filipinsko–ameriška vojna: filipinski gverilci so pobili skoraj 50 ameriških vojakov v kraju Balangiga na otoku Samar; na incident so se Američani kasneje odzvali z brutalnim povračilnim napadom na lokalno prebivalstvo. 2. oktober – britanska Kraljeva vojna mornarica je splovila svojo prvo podmornico, HMS Holland 1. 24. oktober – ameriška učiteljica Annie Edson Taylor se je v sodu spustila čez Niagarske slapove in preživela. 14.–16. november – obsežne poplave so prizadele večji del ozemlja današnje Slovenije, predvsem Gorenjsko. 25. november – nemški psihiater Alois Alzheimer je prvič pregledal bolnika Augusta Deterja in postavil diagnozo nove bolezni, kasneje po njem poimenovane Alzheimerjeva bolezen. 10. december – v Stockholmu je potekala prva podelitev Nobelovih nagrad, 5 let po smrti Alfreda Nobela. 12. december – Guglielmo Marconi je sprejel prvi čezatlantski radijski signal – črko »S« v Morsejevi abecedi. 20. december – končana je bila železniška povezava med Mombaso v Keniji in Kisumujem v Ugandi (danes prav tako na ozemlju Kenije). Rojstva 3. januar – Ngo Dinh Diem, vietnamski politik († 1963) 14. januar – Alfred Tarski, poljski logik, matematik in filozof († 1983) 30. januar – Rudolf Caracciola, nemški dirkač († 1959) 31. januar – Blaž Arnič, slovenski skladatelj († 1970) 19. februar – Mohamed Nagib, egiptovski politik († 1984) 28. februar – Linus Carl Pauling, ameriški kemik, dvojni nobelovec († 1994) 27. marec – Eisaku Sato, japonski politik, nobelovec († 1975) 13. april – Jacques Lacan, francoski psihoanalitik († 1981) 29. april – Hirohito, japonski cesar († 1989) 30. april – Simon Kuznets, belorusko–ameriški ekonomist, nobelovec († 1985) 7. maj – Gary Cooper, ameriški filmski igralec († 1961) 17. maj – Werner Egk, nemški skladatelj, dirigent († 1983) 18. maj – Vincent du Vigneaud, ameriški biokemik, nobelovec († 1978) 5. junij – Anastazija Romanova, ruska plemkinja in svetnica († 1918) 6. junij – Sukarno, indonezijski politik († 1970) 10. junij – Antonín Bečvář, češki astronom († 1965) 16. junij – Henri Lefebvre, francoski filozof in sociolog († 1991) 9. julij – Barbara Cartland, angleška pisateljica († 2000) 2. avgust – Slavko Grum, slovenski dramatik in pisatelj († 1949) 8. avgust – Ernest Orlando Lawrence, ameriški fizik, nobelovec († 1958) 20. avgust – Salvatore Quasimodo, italijanski pesnik in prevajalec, nobelovec († 1968) 26. avgust – Maxwell Davenport Taylor, ameriški general, jezikoslovec, pedagog in diplomat († 1987) 22. september – Charles Brenton Huggins, kanadsko–ameriški zdravnik, nobelovec († 1997) 23. september – Jaroslav Seifert, češki pisatelj in novinar, nobelovec († 1986) 29. september – Enrico Fermi, italijansko–ameriški fizik, nobelovec († 1954) 19. oktober – Arleigh Albert Burke, ameriški admiral († 1996) 23. oktober – Kristmann Gudmundsson, islandski književnik († 1983) 3. november – Leopold III., kralj Belgijcev († 1983) 22. november – Joaquín Rodrigo, španski skladatelj († 1999) 23. november – Marieluise Fleißer, nemška pisateljica († 1974) 5. december – Walt Disney, ameriški producent, režiser, scenarist, igralec, animator, podjetnik, vizionar in filantrop († 1966) Werner Karl Heisenberg, nemški fizik, filozof, nobelovec († 1976) 16. december – Margaret Mead, ameriška antropologinja († 1978) 26. december – Peter van de Kamp, nizozemsko–ameriški astronom († 1995) 27. december – Marie Magdalene »Marlene« Dietrich, nemško–ameriška filmska igralka in pevka († 1992) Smrti 11. januar – Vasilij Sergejevič Kalinnikov, ruski skladatelj (* 1866) 14. januar – Charles Hermite, francoski matematik (* 1822) 21. januar – Elisha Gray, ameriški električni inženir in izumitelj (* 1835) 22. januar – Viktorija Britanska, kraljica Združenega kraljestva (* 1819) 27. januar – Giuseppe Verdi, italijanski skladatelj (* 1813) 11. februar – Milan Obrenović, srbski kralj (* 1854) 13. marec – Benjamin Harrison, ameriški odvetnik, general in politik (* 1833) 1. april – François–Marie Raoult, francoski fizik in kemik (* 1830) 16. april – Henry Augustus Rowland, ameriški fizik, astronom (* 1848) 30. maj – Victor D'Hondt, belgijski pravnik in matematik (* 1841) 18. junij – Josip Murn – Aleksandrov, slovenski pesnik (* 1879) 4. julij – Peter Guthrie Tait, škotski fizik, matematik (* 1831) 12. avgust – Francesco Crispi, italijanski politik (* 1818) 5. september – Ignacij Klemenčič, slovenski fizik (* 1853) 14. september – William McKinley, ameriški politik (* 1843) Nobelove nagrade fizika: Wilhelm Conrad Röntgen kemija: Jacobus Henricus van 't Hoff fiziologija ali medicina: Emil Adolf von Behring književnost: Sully Prudhomme mir: Jean Henri Dunant, Frédéric Passy


text: 1775 (MDCCLXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 22. januar - André-Marie Ampère, francoski fizik, matematik († 1836) 27. januar - Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling, nemški filozof († 1854) 23. julij - Etienne-Louis Malus, francoski častnik, inženir, fizik, matematik († 1812) Smrti 18. oktober - Christian August Crusius, nemški teolog in filozof (* 1715)


Vodomeri v interni napeljavi služijo uporabniku ali upravljavcu interne napeljave za kontrolo porabe na različnih mestih in jih upravljavec javnega vodovoda ne vzdržuje in ne odčituje za obračun stroškov, razen če skleneta upravljavec javnega vodovoda in upravljavec internega vodovoda o tem posebno pogodbo.


text: Predavanje z razgovorom - Karma in partnerski odnos dne 17. 04. 2019, 18:00 Ena najpomembnejših vrednot, za katero stremi vsak posameznik, je ljubezen in z njo povezana potreba po bližini, sprejetosti in varnosti. To potrebo želimo največkrat uresničiti skozi partnerski odnos. Zanimivo pri tem je, da nam v vsej množici izbire za partnerstvo ustreza le točno določena oseba, ki nas na poseben način privlači in nagovarja. Karma pri odnosih tako predstavlja določene pogoje oz. zakonitosti, pod katerimi se odnos razvija. V praksi se izkaže, da je pravi partner za nas prav tisti človek, s katerim smo v zvezi. Privlačnost se zgodi brez naše volje ali izbire, nanjo nimamo posebnega vpliva. Pravila karme tako presegajo naše zmožnosti določanja poteka dogodkov v prihodnosti. Za današnji čas je značilno, da ima individualiziran posameznik zelo jasno izoblikovano sliko o tem, kakšen naj bi bil njegov partner. Gre za neke vrste idealizacijo, pri čemer se partnerski odnos težko razvije. Ideal o partnerju se na eni strani sreča s pomanjkljivostmi ljubljene osebe na drugi. To srečanje povzroči psihološki konflikt v lastni notranjosti in proces povezave je moten. Če vzpostavitev povezave uspe, se skupna pot šele začne. Na tej poti pričnemo intenzivneje izkušati sladkosti in težave, ki jih partnerstvo prinaša. Za premostitev le-teh potrebujemo vrsto sposobnosti in veščin, da odnos lahko obdržimo. Ves ta proces spremlja kopica vprašanj. Kaj hočem od partnerstva? Zakaj se moram prilagajati? Je partnerstvo ječa ali medsebojna pomoč? Kaj je njegov smisel? Na predavanju bomo govorili o karmi, odnosih in krizah v partnerstvu. Pri tem krize razumemo kot težavna obdobja, ki pomenijo priložnost za učenje.


1. Spopad za zemljo v Ankaranu: 11 dražiteljev ceno poslalo v višave2. VW se je s poravnavo v zadnjem hipu izognil sodbi vrhovnega sodišča, a to je objavilo, kaj misli3. Balkanskim 1. Spopad za zemljo v Ankaranu: 11 dražiteljev ceno poslalo v višave 2. VW se je s poravnavo v zadnjem hipu izognil sodbi vrhovnega sodišča, a to je objavilo, kaj misli 3. Balkanskim termoelektrarnam pripisali vzrok za 29 prezgodnjih smrti v Sloveniji leta 2016 4. Jankovićev luksuz v Trnovem kupil serijski reševalec Elect 5. Kraft Heinz - ena Buffettovih največjih napak? 6. Kmet Vizjak: Bil sem na zavodu, brez denarja. Dosegel sem dno. Potem pa sem svojo strast spremenil v posel! 7. Ste še vedno divji, ker sta POP tv in Kanal A plačljiva? 8. Dragi moji, kje lahko poberete denar od države? Hop, hop - dokler traja 9. Se bo dizel podražil še četrtič zapored? 10. Intervju s slovenskim projektantom simbola moderne Hrvaške: »Most na Pelješac bo med petimi konstrukcijsko najzahtevnejšimi in najlepšimi Evropi« V Ljubljani v ponedeljek začetek prenove Trubarjeve ulice Mestna občina Ljubljana (Mol) bo v ponedeljek začela s prenovo Trubarjeve ulice. Dela se bodo začela na delu od Prešernovega trga proti Resljevi cesti, potekala pa bodo po odsekih, ki ne bodo Mestna občina Ljubljana (Mol) bo v ponedeljek začela s prenovo Trubarjeve ulice. Dela se bodo začela na delu od Prešernovega trga proti Resljevi cesti, potekala pa bodo po odsekih, ki ne bodo daljši od 100 metrov, so sporočili iz Mola. Z deli po odsekih želijo na občini zagotoviti čim bolj nemoteno delovanje objektov ob gradbišču. Uporabnike bodo sproti obveščali o časovnici del, so obljubili. Ker bo občasno oviran dostop do stanovanjskih in poslovnih prostorov, tamkajšnje stanovalce in uporabnike prosijo za razumevanje in potrpežljivost. Trubarjevo čaka celovita prenova, ki bo ulici dala povsem nov videz. Med drugim bodo izvedli obnovo in gradnjo kanalizacije, vodovoda, plinovoda, vročevoda, optične infrastrukture ter javne razsvetljave. V okviru prenove bodo prenovili tudi priključne ulice, in sicer Obrežno stezo, ulico Za čreslom, Kastelčevo, Znamenjsko in Usnjarsko ulico do Petkovškovega nabrežja na jugu, Resljevo cesto do Zmajskega mostu ter Prečno in Vidovdansko ulico na severu. Projekt prenove so pripravili v biroju Atelierarhitekti in je razdeljen na tri faze: od Prešernovega trga do Resljeve ceste, od Resljeve ceste do Vidovdanske ulice ter od Vidovdanske do Rozmanove ulice. Prenova celotne Trubarjeve ulice bo predvidoma trajala do junija prihodnje leto. (STA) Katere so 'najprestižnejše' nepremičnine, ki jih lahko kupite od slabih bank 1 Preverili smo, katere so najdražje nepremičnine, ki jih ponujata Heta in DUTB. Pregledali smo, katere so najdražje nepremičnine, ki jih v tem trenutku prodajata slabi banki DUTB in Heta. Pri obeh je trenutno najbolj okrnjena ponudba stanovanj – najboljša so pošla že v minulih letih, utegne pa DUTB že kmalu začeti prodajati 164 stanovanj v središču Kopra. Najbolj bogata pri obeh je ponudba zemljišč za poslovno in stanovanjsko gradnjo ter poslovnih prostorov. Še vedno lastnika išče tudi nekaj stanovanjskih hiš. Vse cene, ki jih objavljamo, so brez morebitnih pripadajočih davkov. Poslovno-stanovanjski objekt v Kopru za 25 milijonov evrov Najdražja nepremičnina, ki jo je v tem trenutku možno kupiti od slabih bank, je poslovno-stanovanjski objekt s 164 stanovanji v središču Kopra, ki ga prodaja DUTB. Oglaševana cena je 25 milijonov evrov. DUTB je zavezujoče ponudbe za celoten kompleks zbirala do konca minulega leta, a s pridobljenimi ponudbami ni bila zadovoljna. V DUTB napovedujejo, da bodo že marca začeli prodajati posamezna stanovanja, kot je bilo v primeru Celovških dvorov in soseske Nokturno. Ob tem spomnimo, DUTB je objekt prevzela iz stečaja družbe ES Gorica. Na javni dražbi je DUTB kot edina dražiteljica objekt »kupila« po izklicni ceni 19,7 milijona evrov. Trgovski center v središču Ljubljane za 7,7 milijona evrov Najdražja nepremičnina v portfelju Hete je v tem trenutku štirinadstropni trgovinski center Metalka na Dalmatinovi ulici v središču Ljubljane. Trgovski center skupne površine 9.500 kvadratnih metrov je naprodaj za 7,7 milijona evrov. Stavba ima kletno etažo v treh nivojih, v katerih je 48 parkirnih mest, telovadnica in skladiščni prostori. V pritlični etaži so poslovni prostori, ki so oddani v dolgoročni najem. Po naših neuradnih informacijah bo Heta lastnika Metalke že kmalu začela iskati z mednarodnim razpisom. Dunajski kristali za 6,3 milijona evrov Najdražja poslovna nepremičnina v portfelju DUTB so Dunajski kristali, ki jih je prevzela iz stečaja družbe D-Kristali. Gre za dva stolpiča (zahodni del), ki ju DUTB prodaja za 6,3 milijona evrov. Skupna površina dveh štirinadstropnih stolpičev je 6.189 kvadratnih metrov. Kot smo že pisali, je bil glavni investitor Dunajskih kristalov družba Mabra, ki je v stečaju končala po tem, ko ji je država odpovedala menjalno pogodbo, po kateri bi država v last dobila dva stolpiča ob severni ljubljanski obvoznici, Mabra pa prostore Inštituta za varovanje zdravja na Prešernovem trgu. Je pa Mabrina stolpiča (vzhodni del) iz stečaja Mabre že leta 2016 kupil državni DSU. Zemljišče za gradnjo stanovanj za 7,5 milijona evrov Kar se zemljišč tiče, najdražje prodaja DUTB. Gre za zemljišče na območju Ladjedelnice Izola, kjer je prodajni postopek v teku. DUTB poskuša s prodajo iztržiti vsaj devet milijonov evrov. Najdražje zemljišče, ki je namenjeno gradnji stanovanj, pa je skop zemljišč v Podutiku. Gre za osem zemljišč med Cesto Andreja Bitenca in Pilonovo ulico v Podutiku, ki skupno merijo 21.646 kvadratnih metrov. Naprodaj je druga faza prostorske enote, ki je označena na sliki. Na njej je predvidena gradnja sedmih stanovanjskih blokov s skupno bruto površino 32 tisoč kvadratnih metrov. Zunanja ureditev predvideva sestavljene bloke, po dva stolpiča, med seboj povezana z nižjim povezovalnim delom v obliki črke L. Gradbeno dovoljenje bo treba še pridobiti. Prodajna cena brez davka znaša 7,5 milijona evrov. V fazi B je predvidenih 176, v fazi C pa še 120 stanovanjskih enot. Kot smo že pisali, DUTB išče tudi zasebnega partnerja, s katerim bi na okoli 5.300 kvadratnih metrov zemljišča gradila 80 stanovanj. Gre za nasedli nepremičninski projekt, ki ga je zasnovala družba Factor nepremičnine v lasti štirih fizičnih oseb, ki so bile tako ali drugače povezane s Factor banko oziroma njenim nekdanjim vodstvom. Prestižni dvorec Franca Riemerja Na dražbo dvorec Franca Riemerja v Slovenskih Konjicah Dvorec Franca Riemerja v roke DUTB Najdražja hiša, za katero DUTB še vedno išče lastnika, je vila Marija v Slovenskih Konjicah, ki je najbolj poznana po svojem prejšnjem lastniku, podjetniku Francu Riemerju, nekoč enem najbogatejših Slovencev. Vila se je dalj časa neuspešno prodajala v stečajnem postopku družbe Gradir, nato pa jo je DUTB kupila za 568 tisoč evrov. Trenutno je naprodaj za 850 tisoč evrov, kupec pa bo moral poravnati še pripadajoči davek. Vila je redno in dobro vzdrževana. Neto tlorisna površina vile in garaže je 851 kvadratnih metrov. Zgrajena je bila leta 1890, velja za kulturni spomenik in je spomeniško zaščitena. Stavba je bila leta 2002 celovito prenovljena. Pod vilo je vkopana polkrožno obokana tlakovana vinska klet površine 195 kvadratnih metrov. V njej je zidana vinska cisterna v obliki vagona, ki je bila restavrirana po prvotni podobi z grbom družine Windischgrätz. Hiša v Vodicah za 417 tisoč evrov Najdražja hiša v ponudbi Hete je trenutno stanovanjska hiša v Vodicah z oglaševano ceno 417.186 evrov. Nahaja se tik ob avtocestnem priključku v novejši soseski stanovanjskih hiš. Leži na zemljišču površine 542 kvadratnih metrov in ima 236 kvadratnih metrov površin. Zgrajena je bila leta 2008 in ima sedem sob, kažejo podatki Gursa. V pritlični etaži so kuhinja, jedilnica, dnevni prostor z izhodom na teraso, kopalnica, spalnica, garderobna soba, savna, kotlovnica, tehnični prostori ter garaža. V nadstropju so trije spalni prostori ter skupna kopalnica. Ogrevanje je centralno, prek toplotne črpalke. Dnevnik: Nepremičnino propadlega MKT Printa za Bežigradom kupil Bojan Papič 2 Zemljišče propadle tiskarne MKT Print, zaradi prodaje katerega je bil odrejen pripor stečajnem upravitelju Tomažu Kosu, je ponovno dobilo novega lastnika, so poročali v Dnevniku. Kupec Tomaž Kos začasno razrešen vodenja vseh stečajev Zakaj so kriminalisti aretirali stečajnega upravitelja Tomaža Kosa? Zemljišče propadle tiskarne MKT Print, zaradi prodaje katerega je bil odrejen pripor stečajnem upravitelju Tomažu Kosu, je ponovno dobilo novega lastnika, so poročali v Dnevniku. Kupec poslovnega kompleksa za Bežigradom (nekdanje tiskarne MKT Print), ki je bila v lasti družbe Elsner, je družba Glen. Slednja je polovična lastnica Siringe, ki je pred leti prodala Lesnino avstrijski družbi XXXLutz, v lasti pa ima še skoraj tretjinski delež Alte Skupine in deleže v več drugih družbah. Največji lastnik Glena je nekdanji dolgoletni prvi mož družbe Les-MMS, danes pa njen prokurist Bojan Papič, še pišejo. Glen je za nepremičninski kompleks MKT Printa, ki vključuje približno deset tisoč kvadratnih metrov industrijskih prostorov in okoli pet tisoč kvadratnih metrov zemljišč, na katerih so ceste in parkirišča, plačal 4,4 milijona evrov. Likvidacijska vrednost nepremičnine MKT Printa je bila v stečaju ovrednotena na 22 milijonov evrov. Leta 2017 je bila nepremičnina v stečajnem postopku MKT Printa na deveti dražbi prodana za 2,44 milijona evrov družbi MKA, ta pa jo je nekaj mesecev kasneje prodala družbi Elsner za 3,3 milijona evrov. Nekdanja tiskarna MKT Print (pred tem se je imenovala Tiskarna Mladinska knjiga) je vpisana v register kulturne dediščine. Bojan Papič je za Dnevnik dejal, da še ne vedo prav dobro, kaj bodo storili s kupljeno nepremičnino. Dodal je še, da jo nameravajo še naprej uporabljati za skladiščenje. Klaričeva Adventura in Papičev Glen za 21,6 milijona evrov kupila Marino Portorož Na Gorenjevo Surovino je oko vrgel tudi Bojan Papič Kim že na poti v Vietnam na vrh s Trumpom 10 Severnokorejski voditelj Kim Jong-un je danes z vlakom odpotoval v Vietnam, kjer se bo prihodnji teden na drugem vrhu sestal z ameriškim predsednikom Donaldom Trumpom, je za rusko tiskovno agencijo Severnokorejski voditelj Kim Jong-un je danes z vlakom odpotoval v Vietnam, kjer se bo prihodnji teden na drugem vrhu sestal z ameriškim predsednikom Donaldom Trumpom, je za rusko tiskovno agencijo Tass povedal severnokorejski diplomatski vir. Severnokorejski voditelj potuje v blindiranem vlaku, do vietnamske prestolnice Hanoi pa bo potoval preko Kitajske, kamor je vlak medtem že prispel. Razdalja med Pjongjangom in Hanojem je več kot 4500 kilometrov, tako da naj bi pot trajala več kot 48 ur. Voditelja se bosta na drugem vrhu sestala v sredo in četrtek. Prvič sta se sestala 12. junija lani v Singapurju, ko se je Kim zavezal denuklearizaciji Korejskega polotoka v zameno za ameriška varnostna zagotovila. Vietnamska vlada je medtem danes sporočila, da bo Kim v Vietnamu tudi na uradnem obisku in da ga bo "v prihodnjih dneh" sprejel predsednik države Nguyen Phu Trong. (STA) Fitch ohranil bonitetno oceno Italije, obeti negativni 1 Bonitetna hiša Fitch ni spremenila ocene za državni dolg Italije, ki se je v zadnjih mesecih zaradi šepajoče gospodarske rasti in javnofinančne ter ekonomske politike populistične vlade spet Bonitetna hiša Fitch ni spremenila ocene za državni dolg Italije, ki se je v zadnjih mesecih zaradi šepajoče gospodarske rasti in javnofinančne ter ekonomske politike populistične vlade spet znašla pod drobnogledom finančnih trgov. Ocena ostaja pri BBB oz. dve stopnji nad ravnjo visokega tveganja (junk), obeti za v naprej pa so negativni. Fitch je v petkovi večerni objavi, ki jo povzema nemška tiskovna agencija dpa, nanizal niz šibkosti gospodarstva zahodne slovenske sosede, sicer tretjega največjega v evrskem območju. Izpostavil je visoko raven javnega dolga, ki je z nekaj več kot 2330 milijardami evrov v absolutnih številkah najvišja v EU, v deležu od BDP pa s 133 odstotki zaostaja le za tisto v Grčiji. Omenil je še odsotnost resnih strukturnih prilagoditev javne porabe in visoko raven političnega tveganja, ki je v Italiji stalnica. Še naprej pri Fitchu vidijo tudi tveganja v bančnem sektorju, ki se še ni znebil bremena slabih posojil. Italijansko gospodarstvo ob tem že desetletja bolj ali manj stagnira oz. raste zelo počasi, v zadnjem času pa se je rast dodatno ohladila. Ob koncu 2018 je tako Italija tehnično zašla v recesijo, napoved letošnje rasti BDP pa se slabšajo. Fitch jo je s predhodnih 1,2 odstotka oklestil na vsega 0,3 odstotka, medtem ko je populistična italijanska vlada, ki jo sestavljata Liga in Gibanje petih zvezd, letošnji proračun zasnovala na predpostavki enoodstotne rasti in na podlagi povečanja javne porabe ter ukrepov za pomoč šibkejšim slojem napoveduje izboljšanje gospodarske aktivnosti v nadaljevanju leta, čemur naj bi botrovala povečana zasebna potrošnja. Omenjeni proračun, ki so ga v Rimu sprejeli šele po odprti konfrontaciji z Evropsko komisijo, predvideva primanjkljaj pri malenkost več kot dveh odstotkih BDP, a Fitch ga vidi pri 2,7 odstotka. Med pozitivnimi vidiki medtem Fitch izpostavlja raznolikost italijanskega gospodarstva, predvsem na razvitem severu, ki se močno razlikuje od manj razvitega juga države, in razmeroma nizko zadolženost podjetij in gospodinjstev. Italija z oceno BBB ostaja dve stopnji nad t. i. junk ravnjo. Pri bonitetni hiši Moody's je ocena Baa3 le eno stopnjo nad to ravnjo, pri Standard & Poor's pa je enaka kot pri Fitchu. Da Italija ne zdrsne v junk območje, je pomembno tudi zato, ker Evropska centralna banka kot zavarovanje pri operacijah refinanciranja bank in v programih nakupov obveznic ne sprejema visoko tveganih dolžniških vrednostnih papirjev. (STA) Se bo dizel podražil še četrtič zapored? Cena 159-litrskega soda nafte brent je minuli teden poskočila prek 67 dolarjev in se tako povzpela na trimesečni vrh. Od lanskega božiča se je cena črnega zlata povečala za krepkih 35 odstotkov. Trend bo opazno zaznamoval cene pogonskih goriv na mediteranskih trgih, ki so podlaga za določanje regulirane cene v prodajalnah goriv ob slovenskih regionalnih cestah. Podporo ceni nafte v zadnjih tednih daje strah pred političnimi pretresi v Venezueli, ki velja za državo z največjimi nahajališči črnega zlata. ZDA vršijo dodaten pritisk na režim Nicolasa Madura z blokado izvoza nafte. Venezuelska skladišča tako kopičijo zalogo nafte se tako povečuje – po analizah na podlagi satelitskih posnetkov so te najvišje v petih letih -, medtem ko je drugod po svetu ponudbena stran nafte ohromljena. Sod nafte se je tako v 14-dnevnem obdobju podražil za skoraj devet odstotkov. Podobno rast cen zasledimo tudi na mediteranskih borzah goriv pri dizlu ter bencinu. Pomemben člen formule, ki določa izračun regulirane cene goriv na prodajalnah ob regionalnih cestah je tudi gibanje valutnega para evro-dolar. V zadnjem štirinajstdnevnem obdobju se po slabših makroekonomskih objavah pojavljajo napovedi številnih ekonomistov o zakasnitvah dvigov obrestnih mer v evrskem območju. To je evru v primerjavi z dolarjem odbilo približno odstotek vrednosti, pogonsko gorivo pa se je v evrih posledično podražilo bolj kot v dolarjih. Bencin bo še vedno cenejši od dizla Sodeč po podatkih iz baze Bloomberg, je bila rast povprečne cene bencina na mediteranskih borzah malenkost višja od rasti dizla, model izračuna pa za obe gorivi napove podražitev za nekaj več kot tri cente na liter. Cena bencina bi se tako povzpela prek 1,24 evra, s čimer bi polnjenje rezervoarja bencinskega jeklenega konjička postalo najdražje od lanskega novembra. Podobno velja za liter dizla, ki bi pri 1,27 evra bil še 20. zaporedni teden dražji od bencina. Volkswagen lani povečal prihodke in dobiček 3 Nemški avtomobilski proizvajalec Volkswagen je lani kljub posledicam afere dieselgate ustvaril 13,9 milijarde evrov dobička iz poslovanja, kar je malenkost več kot v letu prej. Čisti dobiček je Nemški avtomobilski proizvajalec Volkswagen je lani kljub posledicam afere dieselgate ustvaril 13,9 milijarde evrov dobička iz poslovanja, kar je malenkost več kot v letu prej. Čisti dobiček je porasel za 5,8 odstotka na 11,8 milijarde evrov, prihodki so se povečali za 2,7 odstotka na 235,8 milijarde evrov. VW se je s poravnavo v zadnjem hipu izognil sodbi vrhovnega sodišča, a to je objavilo, kaj misli Skupina iz Wolfsbura, ki pod svojim okriljem združuje 12 znamk, je lani prodala 10,8 milijona avtomobilov, kar je 0,9 odstotka več kot v letu prej. Dobiček iz poslovanja brez upoštevanja enkratnih učinkov je skoraj stagniral pri 17,1 milijarde evrov, je koncern razkril v prvi informaciji o lanskem poslovanju. Je pa Volkswagen še precej občutil posledice afere dieselgate. Strošek iz tega naslova je lani dosegel 3,2 milijarde evrov, kar je enako kot v letu prej. Glavni izvršni direktor avtomobilskega velikana Herbert Diess je z rezultati zadovoljen, še posebej v luči uvajanja novih testov avtomobilskih izpustov WLTP. Ti so namreč ob uvedbi septembra povzročili precej ozkih grl v celotni industriji. Gre za prvo kratko informacijo o poslovanju, ki jo je koncern objavil nepričakovano. Več o lanskih dosežkih bo razkril na novinarski konferenci 12. marca. Volkswagen je septembra 2015 priznal, da je okoli 11 milijonov avtomobilov po vsem svetu opremil s programsko opremo, ki je omogočila goljufanje na okoljskih testih. Nemško vrhovno sodišče v mestu Karlsruhe je prav danes prvič jasno opredelilo, da je mogoče odklopne naprave označiti za stvarno napako. Večina strokovnjakov to razume kot veter v jadra voznikov spornih avtomobilov. V letošnjem letu naj bi sicer Volkswagen "malenkost presegel" lanske rezultate pri prodaji avtomobilov. Prihodki naj bi na letni ravni porasli za pet odstotkov, dobiček iz poslovanja pa naj bi se dvignil za od 6,5 do 7,5 odstotka. (STA) Vodilni gospodarski kazalniki ZDA januarja malce navzdol Vodilni gospodarski kazalniki ZDA, ki jih spremlja indeks newyorške organizacije Conference Board, so januarja malce nazadovali, vendar podatki o indeksu niso popolni zaradi zadnjega zaprtja vlade, Vodilni gospodarski kazalniki ZDA, ki jih spremlja indeks newyorške organizacije Conference Board, so januarja malce nazadovali, vendar podatki o indeksu niso popolni zaradi zadnjega zaprtja vlade, ko določene agencije, kot je ministrstvo za trgovino, niso vodile gospodarske statistike. Indeks vodilnih gospodarskih kazalnikov ZDA je januarja v primerjavi z decembrom nazadoval za 0,1 odstotka na 111,3 odstotne točke. Indeks je novembra lani za prav toliko napredoval, decembra pa se njegova vrednost ni spreminjala. Indeks je nepopoln, ker Conference Board za december ni dobil podatkov o novih naročilih v tovarnah, gradbenih dovoljenjih in naročilih za osnovne kapitalske dobrine. Brez tega je indeks nazadoval predvsem zaradi rasti števila vlog za podporo zaradi brezposelnosti. (STA) (graf) Države, ki bi jih najbolj udarile ameriške carine na avtomobile Nemčija, Avstrija, Združeno kraljestvo in Italija so članice Evropske unije z avtomobilsko industrijo, ki je najbolj izpostavljena izvozu oziroma povpraševanju iz ZDA, kažejo podatki Bloomberga. Nemčija, Avstrija, Združeno kraljestvo in Italija so članice Evropske unije z avtomobilsko industrijo, ki je najbolj izpostavljena izvozu oziroma povpraševanju iz ZDA, kažejo podatki Bloomberga. Graf prikazuje delež avtomobilov in rezervnih delov, ki jih avtomobilske industrije držav izvozijo v ZDA. To je pet največjih proizvajalcev pametnih mobilnikov Globalna prodaja pametnih mobilnikov končnim uporabnikom se je v letu 2018 v primerjavi z letom prej povečala za 1,2 odstotka na 1,56 milijarde prodanih naprav. Vodilni položaj je ohranil Samsung, Globalna prodaja pametnih mobilnikov končnim uporabnikom se je v letu 2018 v primerjavi z letom prej povečala za 1,2 odstotka na 1,56 milijarde prodanih naprav. Vodilni položaj je ohranil Samsung, a se mu je delež zmanjšal, kažejo podatki mednarodne analitske hiše Gartner. Južnokorejski proizvajalec Samsung je v letu 2018 zabeležil 19-odstotni tržni delež, medtem ko je v letu poprej njegov delež znašal 20,9 odstotka. Delež se je zmanjšal tudi ameriškemu podjetju Apple, in sicer s 14 na 13,4 odstotka. Na tretjem mestu je kitajski Huawei, ki pa je v nasprotju z vodilnima dvema proizvajalcema zabeležil povečanje deleža. V letu 2017 je zasedal 9,8-odstotni delež, lani pa ga je povečal na 13 odstotkov. Prvo peterico po prodaji pametnih mobilnikov končnim uporabnikom v lanskem letu zaokrožujeta še dva kitajska proizvajalca: Xiaomi, ki je delež povečal s 5,8 na 7,9 odstotka, in Oppo, ki se mu je delež povečal s 7,3 na 7,6 odstotka. Nedavno objavljeni podatki mednarodne analitske hiše IDC so medtem pokazali drugačno sliko. Po njihovih podatkih se je prodaja na letni ravni namreč zmanjšala za 4,1 odstotka na 1,4 milijarde naprav. (STA) Če Trump uvede carine na avtomobile, bo EU ocarinila Caterpillar in Xerox 12 Če ameriški predsednik Donald Trump uvede carine na evropske avtomobile, bi Evropska unija uvedla povračilne ukrepe na proizvajalca težke industrijske opreme Caterpillar, proizvajalca opreme Če ameriški predsednik Donald Trump uvede carine na evropske avtomobile, bi Evropska unija uvedla povračilne ukrepe na proizvajalca težke industrijske opreme Caterpillar, proizvajalca opreme Xerox in Samsonite, je za Bloomberg dejal neimenovani uradnik Evropske unije. Evropska unija bo na podlagi enakih varnostnih razlogov ocarinila ameriške izdelke v vrednosti 20 milijard evrov, če bi se za takšen ukrep odločil Trump, so pretekli mesec izjavili v Evropski komisiji. Federal Reserve kot grožnjo ameriški ekonomiji omenja tudi brexit in trgovinske napetosti Ameriška centralna banka Federal Reserve (Fed) v svojem rednem polletnem poročilu kongresu med grožnjami nadaljevanju trdne gospodarske rasti ZDA omenja tudi trgovinske napetosti in brexit. Ameriška centralna banka Federal Reserve (Fed) v svojem rednem polletnem poročilu kongresu med grožnjami nadaljevanju trdne gospodarske rasti ZDA omenja tudi trgovinske napetosti in brexit. Poročilo bo v torek in sredo kongresnikom podrobneje predstavil predsednik banke Jerome Powell. Egon Zakrajšek: Trdi brexit je lahko novi Lehman Brothers Powell in kolegi v Fedu so bili doslej izjemno sramežljivi glede omenjanja globalnih trgovinskih napetosti, ki jih povečuje predsednik ZDA Donald Trump z uvajanjem carin, zdaj pa, kot kaže, ugotavljajo, da predsednikova ravnanja niso povsem nedolžna pri ohlajanju svetovne gospodarske rasti. Carine povzročajo tveganje krepitve inflacije v ZDA, protiutež pa je sedaj padanje svetovnih cen nafte in trden dolar. "Možna negativna tveganja za mednarodno finančno stabilnost vključujejo upočasnitev svetovne rasti, politične nezanesljivosti in krepitve trgovinskih napetosti ter širitev stresov po nastajajočih trgih," ugotavlja Fed v poročilu kongresu. Fed se je na težave, ki vključujejo tudi divjanje finančnih trgov konec lanskega leta, že odzval s pasivnostjo pri obrestnih merah in glede na povzetke z zadnjega zasedanja Odbora za odprti trg (FOMC) sedaj čaka, kaj se bo zgodilo, preden se odloči za morebitno nadaljevanje višanj ključne obrestne mere. Glede brexita Fed meni, da lahko slovo Velike Britanije od EU brez dogovora ustvari široke motnje v gospodarskih in finančnih aktivnostih. Bistvo poročila Fed pa je, da ameriški ekonomiji vsaj še letos ne bo hudega in se bo rast nadaljevala. (STA) Trije britanski ministri pozivajo k preložitvi brexita 1 Trije britanski ministri so danes pozvali k preložitvi brexita, če sporazum o izstopu Velike Britanije iz Evropske unije v britanskem parlamentu ne bo potrjen v prihodnjih dneh. Iz kabineta Trije britanski ministri so danes pozvali k preložitvi brexita, če sporazum o izstopu Velike Britanije iz Evropske unije v britanskem parlamentu ne bo potrjen v prihodnjih dneh. Iz kabineta premierke Therese May so ob tem sporočili, da se mora vlada osredotočiti na iskanje dogovora z EU. EU pričakuje, da bo VB zaprosila za krajši odlog datuma za brexit Če britanski parlament ne bo kmalu potrdil sporazuma, bi bilo bolje, da bi preložili izstop in ne bi 29. marca padli iz EU, so v prispevku za časnik Daily Mail zapisali ministrica za delo Amber Rudd, minister za podjetništvo Greg Clark in minister za pravosodje David Gauke. "Čas je, da poslanci spoznajo, da je treba sprejeti dogovor, sprejmejo, da je to edini dogovor, ki je na voljo, in ga podprejo," so zapisali po poročanju britanskega BBC. Če sporazum v nekaj prihodnjih dneh ne bo sprejet, preprosto ne bo časa, da bi dosegli dogovor in dokončali potrebno zakonodajo pred 29. marcem, ko je predviden brexit. Iz premierkinega kabineta so sporočili, da "Mayeva trdo dela, da bi dosegli dogovor z EU, ki bo omogočil upoštevanje rezultatov referenduma". "V to mora biti usmerjena tudi energija vlade," so poudarili. Britanski poslanci bodo prihodnji teden znova razpravljali in glasovali o prihodnjih korakih v procesu brexita. Med drugim naj bi glasovali o dopolnilu, v skladu s katerim bi parlament dobil možnost preložitve brexita, če izstopni sporazum ne bo potrjen do sredine marca. Več deset konservativnih poslancev je sicer ta teden Mayevo posvarilo, da bi se lahko uprli vladi, da bi preprečili brexit brez dogovora. Premierka medtem še vedno ne želi izključiti možnosti izstopa brez dogovora. (STA) 1. Spopad za zemljo v Ankaranu: 11 dražiteljev ceno poslalo v višave2. Kraft Heinz - ena Buffettovih največjih napak?3. Balkanskim termoelektrarnam pripisali vzrok za 29 prezgodnjih smrti v 2. Kraft Heinz - ena Buffettovih največjih napak? 4. VW se je s poravnavo v zadnjem hipu izognil sodbi vrhovnega sodišča, a to je objavilo, kaj misli 5. Dragi moji, kje lahko poberete denar od države? Hop, hop - dokler traja TOP razpisi tega tedna: kmetijsko ministrstvo, občine 1. Občina Komenda Razpis: dodelitev proračunskih sredstev za pospeševanje razvoja malega gospodarstva v občini Komenda v letu 2019 Rok prijave: 18. marec 2019 Več informacij: subvencije.finance.si/r/2231050 2. Občina Ajdovščina Posojila za naložbe v proizvodne in storitvene zmogljivosti Razpis: dodelitev posojil s subvencionirano obrestno mero za spodbujanje investicijskih vlaganj v proizvodne in storitvene zmogljivosti v občini Ajdovščina za leto 2019 Več informacij: subvencije.finance.si/r/2231043 3. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Produktivne naložbe v klasično akvakulturo Razpis: peti javni razpis za ukrep Produktivne naložbe v klasično akvakulturo Rok prijave: do porabe sredstev Več informacij: subvencije.finance.si/r/2231056 4. Mestna občina Velenje Razpis: dodelitev sredstev za ohranjanje in razvoj kmetijstva in podeželja v Mestni občini Velenje v letu 2019 Rok prijave: 29. marec 2019 Več informacij: subvencije.finance.si/r/2231040 5. Občina Lovrenc na Pohorju Razpis: podelitev štipendij v občini Lovrenc na Pohorju Rok prijave: 8. marec 2019 Več informacij: subvencije.finance.si/r/2231051 Stanje dostopnosti finančnih virov za podjetja se še izboljšuje Stanje na področju financiranja za podjetja v dejavnostih industrije, gradbeništva, trgovine in storitev se še naprej izboljšuje, vendar manj kot v preteklem letu, ugotavljajo v raziskavi, ki jo Stanje na področju financiranja za podjetja v dejavnostih industrije, gradbeništva, trgovine in storitev se še naprej izboljšuje, vendar manj kot v preteklem letu, ugotavljajo v raziskavi, ki jo je izvedla Banka Slovenije v sodelovanju s SID banko. Večina podjetij je odgovorila, da je stanje na področju financiranja ostalo nespremenjeno. Preostala podjetja so večinoma izbrala, da se je stanje izboljšalo. V letu 2018 so mala in srednja podjetja (MSP) najbolj omejevali predpisi (44 odstotkov) in stroški proizvodnje ali dela (41 odstotkov), sledijo pa dostopnost kvalificiranega osebja ali izkušenih menedžerjev, domače povpraševanje in konkurenca z okoli 38 odstotki. Glede na 2017 je največja sprememba za dejavnik plačilna disciplina, ki je bil v 2017 na tretjem mestu, v 2018 pa je bil na šestem, je razvidno s slike 1. Dostopnost do financiranja je bila eden najmanj pomembnih dejavnikov omejitve poslovanja. MSP so v 2018 največ povpraševali po bančnih posojilih in lizingu, izboljšala se je tudi dostopnost (ponudba) do vseh virov financiranja, še ugotavljajo. V 2018 so se MSP večinoma financirali (slika 2) z bančnimi posojili in lizingom (39 odstotkov), zadržanimi dobički ali prodajo sredstev (33 odstotkov) ter prekoračitvijo na tekočem računu, kreditno linijo ali negativnim stanjem na kreditnih karticah (25 odstotkov). Število vlog MSP za prekoračitev na tekočem računu, kreditno linijo, negativno stanje na tekočem računu in lizing se je zmanjšalo, medtem ko je število vlog za bančno posojilo in druge vire ostalo nespremenjeno. V 2018 se je delež MSP, ki niso zaprosili za zunanje vire financiranja, povečal za 3 odstotne točke na 55 odstotkov. MSP ne zaprosijo za zunanje vire financiranja, ker imajo dovolj notranjih virov. Ta razlog je v 2018 navedlo 66 odstotkov MSP, kar je za 8 odstotnih točk več kot v 2017. V 2018, kot v 2017, so MSP, ki so zaprosili za zunanje financiranje, enak delež pridobljenih sredstev namenili investicijam (32 odstotkov) in tekočemu poslovanju (32 odstotkov). V 2018 je bila uspešnost podjetij pri pridobivanju sredstev iz bančnih posojil slabša kot v 2017, razen za bančna posojila od pet do deset let. Izboljšala se je uspešnost MSP za komercialne kredite in prekoračitve na tekočem računu. MSP za 2019 ocenjujejo, da se stanje na področju dostopnosti do virov financiranja ne bo bistveno spremenilo. Namen raziskave je pridobiti mnenje podjetij o financiranju v Sloveniji. Pri tem so podjetja razdelili na mikro, mala, srednja in velika podjetja ter štiri dejavnosti: industrija, gradbeništvo, trgovina in storitve. V vprašalniku 2018 so ohranili večino vprašanj iz preteklih let in obdržali podobnost z vprašalnikom ECB. V vzorcu je bilo 3.116 podjetij. Odgovorilo je 1.038 podjetij. Magna International lani z rekordno prodajo Kanadski avtomobilski velikan Magna International je lani ustvaril 40,8 milijarde dolarjev (35,6 milijarde evrov) prihodkov od prodaje, kar je 12 odstotkov več kot predlani in največ doslej. Tudi Kanadski avtomobilski velikan Magna International je lani ustvaril 40,8 milijarde dolarjev (35,6 milijarde evrov) prihodkov od prodaje, kar je 12 odstotkov več kot predlani in največ doslej. Tudi graška podružnica Magna Steyr, ki je zgradila lakirnico v Hočah, je občutno povečala prihodke. Čisti dobiček je lani dosegel nekaj manj kot 2,3 milijarde dolarjev (2,01 milijarde evrov) oz. 4,6 odstotka več kot predlani, so v družbi objavili na svojih spletnih straneh. V zadnjem lanskem četrtletju so se prihodki od prodaje povečali za 4,7 odstotka na 10,14 milijarde dolarjev (8,85 milijarde evrov), čisti dobiček pa se je znižal za 18,4 odstotka na 456 milijonov dolarjev (398 milijonov evrov). Tudi Magnina graška podružnica, Magna Steyr, je lani občutno povečala prihodke. Dokončni podatki še niso znani, po začasnih pa so dosegli med 6,9 in 7,3 milijarde dolarjev (med 6 in 6,4 milijarde evrov). Predlani so znašali šest milijard dolarjev. Največ zaslug za takšno rast prihodkov imata po navedbah avstrijske tiskovne agencije začetek proizvodnje Jaguarjevega modela i-pace in uspešno nadaljevanje proizvodnje jaguarja e-pace, ki je s proizvodnih trakov v Gradcu prvič zapeljal v tretjem četrtletju 2017. Graška tovarna, edini Magnin obrat, v katerem poteka končna izdelava vozil, proizvodnjo širi tudi v Slovenijo, kjer je v Hočah zgradila lakirnico. Strojev sicer še niso zagnali. (STA) Italija zaradi pravil o prtljagi kaznovala Ryanair in Wizzair Italijanski varuh konkurence je zaradi politike prevoza prtljage kaznoval nizkocenovna letalska prevoznika Ryanair in Wizzair. Irski Ryanair bo moral plačati tri milijone, madžarski Wizzair pa en Italijanski varuh konkurence je zaradi politike prevoza prtljage kaznoval nizkocenovna letalska prevoznika Ryanair in Wizzair. Irski Ryanair bo moral plačati tri milijone, madžarski Wizzair pa en milijon evrov. Oba prevoznika potnikom omogočata, da na krov s sabo brezplačno prinesejo le en manjši kos prtljage, ki ga lahko spravijo pod sedež pred sabo. Za večje torbe in kovčke morajo že plačati. Varuh konkurence v Italiji je presodil, da večina letalskih potnikov potuje z večjo torbo od te, ki jo lahko brezplačno prepeljejo z omenjenima prevoznikoma. Zato zaračunavanje od pet do 25 evrov za tovrstno prtljago pomeni zviševanje cene letalskih vozovnic na netransparenten način. Ryanair, ki je novo politiko napovedal avgusta lani, je sicer v preteklih mesecih obtožbe zavrnil. Med drugim je izpostavljal večjo točnost letov zaradi hitrejšega vkrcavanja na letala. (STA) Primorske novice: Varščine za zemljišče Rdečega križa ni plačal nihče Za zemljišče Rdečega križa v Ankaranu kot kaže ni bilo zanimanja. “Čez nekaj časa bomo poskusili spet,” so v pravni službi Rdečega križa Slovenije o neuspeli dražbi dejali za Primorske Za zemljišče Rdečega križa v Ankaranu kot kaže ni bilo zanimanja. “Čez nekaj časa bomo poskusili spet,” so v pravni službi Rdečega križa Slovenije o neuspeli dražbi dejali za Primorske novice. Na prodaj je bilo dobrih 16.200 kvadratnih metrov veliko zemljišče nad Ankaranom. Izklicna cena je bila 2,306 milijona evrov. S prodajo namerava Rdeči križ rešiti finančne težave, v katere je zašel zaradi nepredvidenih težav pri gradnji hotela Arija na Debelem rtiču. Kot smo pisali, bo moral Rdeči križ še enkrat plačati nekatere podizvajalce pri projektu, ki so ostali praznih rok, kar ga utegne stati tri milijone evrov. Spopad za zemljo v Ankaranu: 11 dražiteljev ceno poslalo v višave Dobrih 18.400 kvadratnih metrov zemljišč, ki so tik ob zemljišču Rdečega križa, so bila naprodaj iz stečaja družbe Janin, a za krepko nižjo ceno. Izklicna cena je bila določena pri 467.411 evrov, kot razkrivamo pa so bila za 840 tisoč evrov prodana nemškem nepremičninskem podjetju. »Cena, ki je postavljena za dražbo, temelji na uradnem cenilnem poročilu in je primerljiva z zemljišči v okolici, razen s tistimi, ki se prodajajo po tako imenovanih likvidacijskih cenah. Zato zaenkrat o znižanju cene ne razmišljamo,« so glede visoke cene dejali v Rdečem križu. Občina Ankaran se ni odločila za uveljavljanje predkupne pravice, saj zemljišča ne potrebujejo, zanje pa je previsoka tudi zahtevana cena, še pišejo. Kako do štirih hektarjev stavbnih zemljišč v Ankaranu V začetku marca pa se obeta še tretja dražba 4500 kvadratnih metrov veliko zemljišče med jadransko cesto in koprskim zalivom, v neposredni bližini morja. Gre za dve parceli, ki sodita v stečajno maso družbe Vidan, naprodaj pa sta po ocenjeni tržni vrednosti - 655.000 evrov.


DKUM - Razvoj storitev za vitko logistiko Pirkovič, Janko (Author) SPEC_Pirkovic_Janko_2010.pdf (620,98 KB) Specialistična raziskava je osredotočena na razvoj procesov, ki jih je v sklopu izboljšav storitev izvedel Logistični center BTC d.d., Ljubljana. Podan je jedrnat pregled izvedenih projektov in rezultati le - teh. Izdelan je posnetek stanja, za predvidene izboljšave storitev pa je nakazan vpliv na poslovanje. Prikazana je geneza zahtev kupcev, ki obsega celoten spekter od najpreprostejšega skladiščenja, preko celovitih logističnih storitev do upravljanja verige dobaviteljev, upravljanje odnosov s kupci do vitke logistike. Uspešno poslovanje v preteklem obdobju je rezultat pristopa, ki omogoča nenehno izboljševanje procesov, hkrati pa je odprta pot do temeljitih sprememb za novo pozicioniranje organizacije na trgu vitkih logističnih storitev. 1. Preskrbovalna veriga 2. Vitka logistika 3. Prestrukturiranje dejavnosti 4. Pozicioniranje na trgu URN:SI:UM:DK:9MC9RSVZ Development of services for lean logistics The specialist research is focused on developing processes that were implemented by logistics centre BTC d.d., Ljubljana within the scope of improvement of its services. The research provides a concise overview of the implemented projects and results thereof. It includes a snapshot of the current state of events, while anticipated improvements of services include a projected impact on operations. The results present a genesis of customer demands, which includes an entire range from the simplest storage, through holistic logistic services, including supply chain management, customer relations management and lean logistics. Successful operations in the past are a result of the approach which allows constant improvement of processes, while at the same opening the path to profound change that will allow repositioning of organisation on the lean logistics services market. 1. Supply chain 2. Lean logistics 3. Restructuring of activities 4. Positioning on the market


text: 1960 (MCMLX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Zaradi vsesplošnega osamosvajanja afriških držav izpod kolonialne oblasti je postalo leto znano kot »leto Afrike«. Dogodki 1. januar - Kamerun postane neodvisna država. 9. januar - v Egiptu začnejo z gradnjo Asuanskega visokega jezu. 23. januar - Jacques Piccard in Don Walsh se z batiskafom Trieste spustita v Marianski jarek in dosežeta globino 10.916 m 24. januar - v Alžiru potekajo množične demonstracije proti francoski upravi v Alžiriji. 5. februar - v Ženevi (Švica) prične z obratovanjem prvi Cernov pospeševalnik delcev. 8. februar - uradno je odprta Hollywoodska aleja slavnih, spomenik dosežkom v zabavni industriji v Hollywoodu. 13. februar - Francija izvede prvi preskus atomske bombe v alžirski Sahari. 18. – 28. februar - VIII. zimske olimpijske igre v Squaw Valleyu, Kalifornija, ZDA. 29. februar - v potresu, ki popolnoma poruši mesto Agadir v Maroku, umre 15.000 ljudi, okrog 12.000 je ranjenih. 21. marec - t. i. »pokol v Sharpevillu«: policija strelja na črnske demonstrante med mirnim protestom proti rasni politiki v Južni Afriki in pri tem ubije 69 ter rani okoli 300 ljudi. 1. april - Združene države Amerike izstrelijo prvi meteorološki satelit, TIROS-1. 16. april - napadalec ustreli »arhitekta apartheida«, ministrskega predsednika Južne Afrike Hendrika Verwoerda, in ga huje rani. 21. april - novozgrajena Brasilia postane glavno mesto Brazilije. 27. april - Togo postane neodvisna država. 1. maj - sovjetske protiletalske rakete sestrelijo ameriško vohunsko letalo Lockheed U-2 nad ozemljem Sovjetske zveze; pilot preživi, vendar je zajet. 11. maj - Mosadovi agenti ugrabijo vojnega zločinca Adolfa Eichmanna v Argentini in ga skrivoma odpeljejo v Izrael na sojenje. 22. maj - »veliki čilski potres« z močjo 9,5 stopnje po Richterjevi lestvici, najmočnejši potres v zgodovini merjenja, prizadene jug Čila, cunamiji dosežejo tudi obale od Aljaske do Avstralije. 27. maj - v vojaškem državnem udaru v Turčiji pride na čelo države general Cemal Gürsel. 20. junij - kratkotrajna Malijska federacija, ki jo sestavljata današnja Mali in Senegal, se osamosvoji izpod francoske oblasti. 26. junij - Britanski Somaliland pridobi neodvisnost od Združenega kraljestva. Pet dni kasneje se združi s Somalijo (nekdanji Italijanski Somaliland) v današnjo Republiko Somalijo. Malgaška republika, danes Madagaskar, pridobi neodvisnost od Francije. 30. junij - Demokratična republika Kongo postane neodvisna država. 1. julij - Gana postane neodvisna država s Kwametom Nkrumahom kot predsednikom. 4. julij - leto dni po tistem, ko so postali Havaji 50. zvezna država ZDA, je prvič razgrnjena trenutna ameriška zastava s 50 zvezdicami. 1. avgust - Benin postane neodvisna država. 3. avgust - Niger postane neodvisna država. 5. avgust - Zgornja Volta (poznejša Burkina Faso) postane samostojna država. 7. avgust - Slonokoščena obala postane neodvisna država. 11. avgust - Čad postane neodvisna država. 13. avgust - francoski teritorij Ubangi-Šari se osamosvoji izpod francoske oblasti kot Srednjeafriška republika. 15. avgust - Francoski Kongo se osamosvoji izpod francoske oblasti kot Republika Kongo. 16. avgust - Ciper razglasi neodvisnost od Združenega kraljestva v skladu s sporazumom podpisanim leto prej. 17. avgust - Gabon postane neodvisna država. 20. avgust - Senegal se odcepi od Malijske federacije in razglasi neodvisnost. 25. avgust – 11. september - v Rimu potekajo poletne olimpijske igre. 14. september - Mobutu Sese Seko pride z državnim udarom na oblast v DR Kongu. Iran, Irak, Kuvajt, Saudova Arabija in Venezuela ustanovijo Organizacijo držav izvoznic nafte. 1. oktober - Nigerija in Kamerun razglasita neodvisnost od Združenega kraljestva. 12. oktober - Nikita Hruščov se med zasedanjem Generalne skupščine OZN zaradi komentarja o sovjetskem vplivu v Vzhodni Evropi tako razburi, da prične tolči s čevljem po klopi. 24. oktober - eksplozija rakete na sovjetskem kozmodromu Bajkonur zahteva 90 žrtev. 29. oktober - Cassius Clay (kasneje imenovan Muhammad Ali) prvič zmaga v profesionalnem boksarskem dvoboju. 8. november - John F. Kennedy tesno premaga Richarda Nixona na volitvah za predsednika ZDA. 25. november - Termoelektrarna Šoštanj v Šaleški dolini zažene tretji blok moči 75 MW, kar skupno moč elektrarne zaokroži na 135 MW in postane največja elektrarna v Jugoslaviji 28. november - Mavretanija postane neodvisna država. 9. december - med obiskom francoskega predsednika Charlesa de Gaulla v Alžiriji izbruhnejo nasilni protesti v večjih mestih, med katerimi umre več kot 100 ljudi. Svetovna populacija Svet skupaj - 3.021.475.000 Afrika - 277.398.000 Azija - 1.701,336,000 Evropa - 604.401.000 Južna Amerika - 218.300.000 Severna Amerika - 204.152.000 Oceanija - 15.888.000 Rojstva 4. januar - Michael Stipe, ameriški rock pevec 24. januar - Dragan Živadinov, slovenski gledališki režiser 7. februar - James Spader, ameriški igralec 9. februar - Bojan Šrot, slovenski politik, pravnik in alpinist, župan Mestne občine Celje 13. februar - Pierluigi Collina, italijanski nogometni sodnik 19. februar - Momčilo Bajagić - Bajaga, srbski glasbenik 7. marec - Ivan Lendl, češko-ameriški teniški igralec 19. marec - Sašo Hribar, slovenski komik, radijski in televizijski voditelj ter novinar 21. marec - Ayrton Senna da Silva, brazilski dirkač Formule 1 († 1994) 27. marec - Eka Mamaladze, gruzijska pevka in pianistka 4. april - Hugo Weaving, avstralski filmski igralec 15. april - Filip, belgijski kralj 4. maj - Werner Faymann, avstrijski politik 10. maj : Paul David Hewson (Bono), irski rock pevec Merlene Ottey, jamajško-slovenska atletinja 18. maj - Jari Kurri, finski hokejist 23. maj - Irena Varga, slovenska igralka 25. maj - Marcel Štefančič, slovenski filmski kritik, publicist in televizijski voditelj 6. junij - Steve Vai, ameriški kitarist 21. junij - Karl Erjavec, slovenski politik 18. julij - Borut Sajovic, slovenski politik 4. avgust - José Luis Rodríguez Zapatero, španski politik 10. avgust - Antonio Banderas, španski igralec 16. avgust: Franz Welser-Möst, avstrijski dirigent Leonid Toptunov, sovjetski inženir (* 1986) 17. avgust - Sean Penn, ameriški filmski igralec 31. avgust - Hasan Nasralah, libanonski politik 17. september - Damon Hill, britanski dirkač Formule 1 27. september - Miro Klinc, slovenski narodnozabavni glasbenik in skladatelj 18. oktober - Jean-Claude Van Damme, belgijski igralec in mojster borilnih veščin 23. oktober - Wayne Rainey, ameriški motociklistični dirkač 29. oktober - Agim Çeku, albanski general in politik 30. oktober - Diego Armando Maradona, argentinski nogometaš 10. november - Neil Gaiman, angleški pisatelj 26. november - Igor Žužek, slovenski dramski igralec 27. november - Julija Timošenko, ukrajinska političarka 1. december - Robert Polnar, slovenski politik 3. december - Igor Larionov, ruski hokejist Janez Škof, slovenski igralec in glasbenik 27. december - Anton Rop, slovenski ekonomist in politik Smrti 4. januar - Albert Camus, francoski pisatelj, filozof, nobelovec 1957 (* 1913) 21. januar - Ivan Pregelj,slovenski pisatelj, dramatik, pesnik in kritik (* 1883) 25. januar - Beno Gutenberg, nemški fizik in seizmolog (* 1898) 7. februar - Igor Vasiljevič Kurčatov, ruski fizik (* 1903) 8. februar - John Langshaw Austin, angleški filozof in jezikoslovec (* 1911) 10. februar - Alojzije Stepinac, hrvaški blaženec, nadškof in kardinal (* 1898) 11. marec - Roy Chapman Andrews, ameriški raziskovalec in prirodoslovec (* 1884) 24. april - Max von Laue, nemški fizik, nobelovec (* 1879) 6. maj - Paul Abraham, madžarski skladatelj in dirigent (* 1892) 30. maj - Boris Leonidovič Pasternak, ruski pisatelj in pesnik, nobelovec (* 1890) 13. junij - Carl Keenan Seyfert, ameriški astronom (* 1911) 19. junij - Ivan Napotnik, slovenski kipar (* 1888) 25. junij - Walter Baade, nemško-ameriški astronom (* 1893) 16. julij - Albert Kesselring, nemški vojaški pilot in častnik (* 1881) 20. september - Ida Rubinštajn, ruska baletka (* 1885) 24. september - Vladimir Dimitrov - Maistora, bolgarski slikar (* 1882) 5. oktober - Alfred Louis Kroeber, ameriški antropolog in arheolog (* 1876) 14. oktober - Abraham Fjodorovič Joffe, ruski fizik (* 1880) 3. november - sir Harold Spencer Jones, angleški astronom (* 1890) 6. november - Erich Raeder, nemški admiral (* 1876) 16. november - Clark Gable, ameriški filmski igralec (* 1901) 26. december - Tecuro Vacuji, japonski filozof in zen budist (* 1889) Nobelove nagrade Fizika - Donald Arthur Glaser Kemija - Willard Frank Libby Fiziologija ali medicina - Sir Frank Macfarlane Burnet, Peter Brian Medawar Književnost - Saint-John Perse Mir - Albert John Luthuli


ŠE DVE OSEBI POZITIVNI NA KORONAVIRUS: Okužena tudi oseba iz vodstva UKC Ljubljana T.R. - Uredništvo/STA - Foto: posnetek zaslona TV SLO, nova-gorica.si, Unsplash - 10.03.2020 ob 07:41 Do ponedeljka zvečer so v Sloveniji potrdili še dve okužbi z novim koronavirusom v Sloveniji, s tem se je število okuženih povzpelo na 25. Po neuradnih podaktih naj bi bila tudi oseba iz vodstva UKC Ljubljana, ki nima stikov z bolniki. Gre za sekundarno okužbo, medtem ko gre pri zadnjem potrjenem primeru za uvoženo okužbo. Na katerem delovnem mestu v Univerzitetnem kliničnem centru (UKC) Ljubljana ta oseba dela, STA ni uspela izvedeti. Gre pa za sekundarno okužbo, povezano z enim od že znanih primerov. V UKC Ljubljana so na Twitterju sporočili, da je oseba zbolela med vikendom in da bodo z ljudmi, s katerimi je bila ta oseba v stikih od konca tedna, večinoma naj bi šlo za zaposlene iz administracije, izpeljani ustrezni postopki. Zagotovili so, da primer ne bo vplival na režim in delovanje bolnišnice. Imamo potrjeno okužbo ene zaposlene osebe v ULC Ljubljana, ki je zbolela preko vikenda in ki ni bila v stiku s pacienti. S stiki od konca tedna(večinoma iz administracije) bodo izpeljani ustrezni postopki. Na režim in delovanje bolnišnice primer ne bo vplival. — UKC Ljubljana (@ukclj) 9 March 2020 Za oddajo 24 ur zvečer se je oglasil tudi novogoriški župan Klemen Miklavič, ki je bil kritičen do danes sprejete odločitve Sveta za nacionalno varnost o uvedbi ukrepov na kopenski meji z Italijo. Tak pristop po oceni župana Goriški ne bo prinesel nič dobrega in se mu zdi pretiran. Okuženih sedem zdravstvenih delavcev ITALIJA V KARANTENI: MZZ odsvetuje potovanja na celotno območje Apeninskega polotoka 26 .05. 2022 ob 01: 37 14 DNI KARANTENE ZA PRIŠLEKE IZ ŽARIŠČ OKUŽBE: Če se bodo upirali, jih ne bodo spustili na Hrvaško NE NASEDAJTE OGLASOM O ZDRAVILIH IN ZAŠČITI PRED KORONAVIRUSOM: Prijavite tržnemu inšpektoratu! Motoviltz | 10 .03. 2020 ob 07: 54 V Sloveniji je na 23 okuženih 7 zdravstvenih delavcev. A se vam ne zdi, da je to za začetek katastrofalen podatek ?


text: Ekomagazin.si - Zeliščni pirin kruh Domov ZdravjeZdravo sončenje Naravni repelenti Dnevnik zelene družine PrehranaSuperhrana Dom / BivanjeKompostiranje Moj ekološki vrt Telo / Duša Energija / Okolje Turizem ReceptiNaj veganski recepti Naj veganska sladica Osebno Strokovnjak svetujeTeja Fidler Makoter Andreja Kolenc Patricija Šenekar Karla Klander Novice Eko-pisma Domov Novice Zeliščni pirin kruh Zeliščni pirin kruh Ponedeljek, 22. avgust 2011 Avtor: Katja Mrzel Če se večkrat lotimo domače peke kruha, si privoščimo raznolikost. Enkrat pirin, drugič kamutov pa pšenično-ržen ali pirino-ajdov. Pestrost v prehrani je vir dobrega počutja in zdravja. (Foto: Zeleniponedeljek.si) Sestavine za 1 štručko: 1⁄2 kg pirine moke (1/3 moke naj bo polnozrnata, 2/3 pa gladka) 30 ml mlačne vode 1⁄2 zavitka kvasa pest drobno narezanih zelišč Priprava: 1. V veliko skledo presejemo moko. Dodamo sol. 2. Za kvasec v skledico nalijemo 2 dl mlačne vode, dodamo žličko sladkorja in žličko moke ter nadrobljen kvas. Z metlico gladko zmešamo. Počakamo, da naraste. 3. Vzhajan kvasec zlijemo na moko. Dodamo olivno olje. Mešamo z mešalnikom z vijačnima stepalkama in postopoma dodajamo vodo. Ko se testo oblikuje v gladko kepo, ga prestavimo na podlago za gnetenje (najbolje se obnese silikonska) in nadaljujemo gnetenje z rokami. Če se testo preveč oprijema rok, dodamo malo moke. Dlje gnetemo testo, boljši bo kruh. Testo je pripravljeno za vzhajanje, ko postane enakomerno gladko, prožno in voljno. Ko ga položimo na podlago, mora obdržati obliko kupčka in se ne sme razlesti v palačinko. 4. Testo premažemo z olivnim oljem in ga položimo v skledo za vzhajanje. Pokrijemo s krpo in pustimo počivati približno uro. 5. Medtem segrejemo maslo, vanj dodamo česen in pustimo na zelo blagem ognju kakšno minuto, da česen zadiši. Odstavimo z ognja. Tik preden testo namažemo z nadevom, z vilico stisnemo česen, da izpusti sok, ostanke česna pa odstranimo. 6. Vzhajano testo stresemo na podlago za gnetenje in razvaljamo z valjarjem, ki smo ga namastili z olivnim oljem v pravokotnik, debel približno 1 cm. Ena stranica naj bo dolga kot pekač, druga pa čim daljša. Testo namažemo s česnovim maslom in posujemo z zelišči. Tesno zvijemo kot potičko. 7. Ozek in visok, pravokotni model namastimo z maslom in potresemo z moko. Pečico segrejemo na 160 stopinj. Na dno pečice postavimo nizko posodo z vodo. Testeni zvitek položimo v pekač, večkrat prebodemo z zobotrebcem. Pokrijemo s prtičem in pustimo še enkrat vzhajati. Po približno 30 - 60 minutah, ko testo lepo naraste, pekač porinemo v pečico. 8. Kruh pečemo 40 minut. Ko je povrhu lepo zapečen, ga vzamemo iz pečice, stresemo iz pekača in še enkrat postavimo na mrežo v pečici z zgornjo stranjo navzdol za približno 10 do 20 minut. Kruh se bo lepo zapekel z vseh strani. 9. Pečen kruh zavijemo v krpo in počakamo da se ohladi. Kruh lahko spečemo v soboto ali nedeljo, ga narežemo na koščke, in vsak košček posebej spravimo v skrinjo. Tako bomo imeli vedno svež zeliščni kruh za zelenjavne sendviče ipd. Vir: www.zeleniponedeljek.si Preberite tudi:Bi letos kaj prihranili pri ogrevanju? Nič lažjega. Smo v času, ko se nezadržno približuje nova kurilna sezona. To je obdobje, ki praviloma nastopi v zadnjih dneh septembra, ko se nočne temperature nekaj dni zapored spustijo pod ...Simptomi alergije na glutenVse več ljudi je občutljivih ali celo alergičnih na posebno pšenično beljakovino, imenovano gluten. Preberite torej, kaj gluten sploh je in kaj so simptomi alergičnosti ...Ajda je poceni, okusna in zdravaAjda je preprosto živilo, ki uspeva tudi v slabi prsti, pri nizkih temperaturah in v hudih sušah. Odporna je na marsikatero nevarnost in poškodbe ter je prav zato zelo ...Ljubljana: Nova električna polnilnica za električna vozilaMestna občina Ljubljana, Elektro Ljubljana in Interenergo, del Skupine RWE, so partnerji projekta postavitve nove električne polnilnice za električna vozila na Miklošičevi ulici ...Beli kruh pod pretvezoRazlogov za izogibanje belemu kruhu je nešteto, pravo vprašanje pa je, ali ga še vedno uživate? Kajti tudi če mislite, da ga ne jeste, se najverjetneje motite. ...Tweet


Krmarjenje izven traku - Bližnjične tipke v sistemu Office 2007 Stran 12 od 19NAZAJNAPREJ Bližnjične tipke v sistemu Office 2007PregledPredstavitev traku Kaj je na traku? Več novih funkcij v programih s trakom Vrste bližnjičnih tipk Krmarjenje po traku s tipkami za dostop Namigi za tipke in značke Več o namigih za tipke Premikanje s puščičnimi tipkami Tipka TAB in trak Kroženje s tipko F6 Krmarjenje izven traku Toda saj poznam vse stare menijske bližnjice ... Vaja Izvajanje ukazov s kombinacijami tipk Vaša prijateljica: tipka CTRL Bližnjice, ki ne delujejo več Vaja Povratne informacijeKartica s kratkimi navodili Na seznamu nedavno uporabljenih datotek lahko izberete datoteko tako, da pritisnete številko levo od imena datoteke. V prvi lekciji ste izvedeli nekaj o Gumbu »Microsoft Office«. Ta novi gumb je levo na vrhu okna (kjer je bil meni Datoteka), tja pa pridete z namigi za tipke, s tipko TAB ali s puščičnimi tipkami. V meniju so na voljo značke z namigi za tipke (in tudi podčrtane črke), ki vam kažejo, katere črke je treba pritisniti za uporabo ukaza – tako kot v menijih v starejših različicah Officea. Tukaj je kratek seznam drugih tipk, s katerimi se premikate. Ni si jih treba zapomniti že zdaj; nekatere boste uporabili v vaji in vse so tudi na kartici s kratkimi navodili: S tipko TAB in puščičnimi tipkam krmarite po pogovornem oknu. S tipko ENTER aktivirate ukaz. V nekaterih primerih tako odprete galerijo ali meni, kjer izberete želeno možnost in jo aktivirate z vnovičnim pritiskom tipke ENTER. Pri nekaterih ukazih, kot je polje Pisava, s tipko ENTER postavite fokus v polje, kamor lahko začnete vnašati, ali pa se s puščičnimi tipkami pomikate po seznamih. Ko pridete do želene možnosti, znova pritisnete ENTER. S tipkama CTRL+TAB krožite po karticah v pogovornem oknu. S PRESLEDNICO izbirate in čistite potrditvena polja. S kombinacijo tipk SHIFT+F10 odprete priročni meni, ki se sicer odpre, ko z desno tipko miške kliknete element. S tipko ESC zaprete pogovorno okno ali priročni meni. Če ni nič odprto, se fokus s traku vrne v glavni dokument. Če želite zapreti podokno opravil, najprej pritisnite kombinacijo CTRL+PRESLEDNICA, da odprete meni podokna opravil. Nato s tipko C v meniju izberite Zapri. S pritiskom tipk ALT+F4 (hkrati) zaprete aktivno okno. S tipko F1 odprete okno pomoči. Stran 12 od 19NAZAJNAPREJ Imenik spletnega mestaStik z namiPošlji povratne informacijePravne informacijeBlagovne znamkeZasebnost in piškotkiPripomočki za ljudi s posebnimi potrebami© 2014 Microsoft Corporation. Vse pravice pridržane.


'Vsem vam umetnikom, ki vas je prevzela lepota in ki zanjo delate, po našem glasu Cerkev koncila kliče: Če ste prijatelji prave umetnosti, ste tudi naši prijatelji,' so zapisali škofje vsega sveta ob koncu drugega vatikanskega koncila (8. decembra 1965) v poslanici, naslovljeni na umetnike. 'Zvezo z vami je Cerkev sklenila že v davnih časih. Vi ste zgradili in okrasili njena svetišča, proslavili njene resnice, obogatili njeno bogoslužje ... Cerkev vas potrebuje danes prav tako kakor včeraj.. . Svetu, v katerem živimo, je lepota potrebna, da ga ne prekrije somrak obupa. Lepota in resnica, obe razveseljujeta človeško srce. Obe pomenita dragocen dosežek, ki mu zob časa ne more do živega in ki druži človeška pokolenja v skupnem občudovanju.'


Šarec po pogovoru s Toninom našel skupne točke | Žurnal24 11947 ogledov 12. Junij 2018, ob 15:48 12. Junij 2018, ob 15:48 Predsednik LMŠ Marjan Šarec se je "zakasnelo odzval vabilu na tisto kavo, ki je bilo že februarja". Predsednik LMŠ Marjan Šarec je po srečanju s predsednikom NSi Matejem Toninom pojasnil, da sta ugotovila tudi nekaj skupnih programskih točk, a jih ni želel razkriti. "Danes je bil čas za prvi pogovor, da smo ugotovili, da so vrata odprta, in to je to," je pojasnil. Kot je po srečanju s Toninom na sedežu NSi za medije pojasnil Šarec, se je danes predvsem "zakasnelo odzval vabilu na tisto kavo, ki je bilo že februarja". Takrat je ob prevzemu vodenja stranke predstavnike več strank na kavo vabil Tonin, a je Šarec napovedal, da se bodo vabilu odzvali, ko bo čas. "Zdaj je prišel ta čas in smo spili tisto zapoznelo kavo," je danes povedal Šarec in vsebine pogovorov ni želel razkriti. Slovenija Šarec prezvema pobudo Pogovarjali se bodo še naprej Glede tega, ali se v NSi strinjajo z izhodiščnimi točkami, ki jih je sam poslal v parlament izvoljenim strankam z izjemo SDS, je Šarec dejal, da so te takšne, da s tistim, ki bi imel kaj proti njim, ne bi bilo smisla govoriti naprej. "Od Nove Slovenije smo slišali, da se bomo pogovarjali naprej - to je današnji sestanek tudi prinesel," je dejal Šarec. V NSi so se pripravljeni pogovarjati dalje, sicer pa Tonin po srečanju s Šarcem pred medije ni stopil, to bo storil zvečer ob robu seje sveta NSi, ki bo odločal tudi o njegovem ponujenem odstopu. Na vprašanje, ali je NSi jeziček na tehtnici morebitne njegove levosredinske vlade, je Šarec odgovoril, da ne morejo govoriti, kdo je jeziček na tehtnici, ker še niso opravili vseh pogovorov. Šarec se je namreč v preteklih dneh že sestal s predsedniki nekaterih drugih v parlament izvoljenih strank, Mirom Cerarjem (SMC), Alenko Bratušek (Stranka Alenke Bratušek), Dejanom Židanom (SD) in Karlom Erjavcem (DeSUS). S predstavniki Levice in SNS pa termina za srečanje še niso dogovorili, je pojasnil. Srečanja z Janšo ni izključil Zanikal je tudi, da bi s kom že govorili o kadrovskih vprašanjih, saj da se je treba najprej uskladiti, ali bodo sploh sodelovali in kako bodo uskladili programe. Obenem pa je zatrdil, da njihova stranka pred ustanovno sejo DZ, ki bo predvidoma konec prihodnjega tedna, ne bo podala predloga za kandidata za predsednika DZ. "Mislim, da je prav, da smo tukaj konstruktivni. Verjamem pa, da bo do takrat prišlo do tega, da se bomo uskladili, kdo bo ta predsednik," je še dodal. Slovenija Zaradi ugovora SDS ponovno šteli neveljavne glasovnice iz Argentine Marjan Šarec LMŠ Matej Tonin NSi volitve 2018 matermila 09:24 17.junij 2018. smo ugotovili, da so vrata odprta, Res je,vrata so odprta,da jo boš lahko hitro potegnil,ko se ti vse zruši. olor 10:19 13.junij 2018. O to bo še pestro, na koncu bodo pa volitve ponovljene. čavez 10:09 13.junij 2018. Zmagala je SDS naj vodi vlado SDS, ostalih ne priznam in bom bojkotiral vse kar bodo levičarji sprejel.


text: Fahrenheitova temperatúrna léstvica [fárenhajtova ~ ~] je lestvica za merjenje temperatur, ki jo je leta 1724 predlagal nemški fizik Daniel Gabriel Fahrenheit. Stopinjo Fahrenheita se označuje z oznako °F. Za ničlo svoje lestvice je Fahrenheit vzel najnižjo temperaturo, ki jo je lahko ponovljivo dosegel z mešanico ledu in soli, kot drugo umeritveno točko pa je vzel temperaturo človeškega telesa. Interval med njima je sprva razdelil na 12 enot, pozneje pa vsako od njih na dodatnih 8 enot, torej skupno 96 stopinj. V tej temperaturni lestvici voda zmrzuje pri normalnem zračnem tlaku pri 32 °F in vre pri 212 °F. Po Fahrenheitovi smrti so odkrili v njegovih meritvah napako, kar bi pomenilo, da bi bili temperaturi tališča in vrelišča vode v Fahrenheitovi lestvici pri nekaj drugačnih številkah od omenjenih. Namesto tega so raje preštevilčili lestvico tako, da sta tališče in vrelišče vode pri standardnih pogojih ostali pri 32 °F in 212 °F, pač pa je v tej revidirani lestvici temperatura človeškega telesa nekaj drugačna: 98,6 °F namesto prvotnih 96 °F. Fahrenheitovo lestvico še vedno uporabljajo v ZDA in vse manjšem številu angleško govorečih držav, v Evropi in večini sveta pa jo je pri praktični rabi izpodrinila Celzijeva temperaturna lestvica. V termodinamiki pa se ob omenjenih uporablja predvsem absolutna temperaturna lestvica. Pretvorbe Iz Fahrenheitove lestvice se lahko preračuna temperaturo v Celzijevo: T(°C) = (T(°F) - 32 °F)/1,8 Formula za obratno pretvorbo je T(°F) = 1,8 T(°C) + 32 Termodinamika 1724 v znanosti