source: fineweb

text: Notranja senčila Kontaktirajte nas Da boste svoj dom lahko čim bolj optimalno opremili tudi v skladu z vašimi željami, se obrnite na nas! Notranje žaluzije Najbolj klasično notranje senčilo, ki se uporablja že dolgo vrsto let so notranje žaluzije. Največkrat so vgrajene na okno in omogočajo nastavljanje naklona lamel, možno pa jih je tudi dvigniti in spustiti. Tako lahko nastavite kot s katerim preprečite neposredni sončni svetlobi, da bi vas motila. Lamele notranjih žaluzij so izdelane iz aluminija in so na voljo v treh dimenzijah - 50, 25 in 16 mm. Barvo lamel pa lahko izberete iz pestre kolekcije standardnih barv. Možne so različne izvedbe senčila, tako obstajajo klasične žaluzije, ki se pritrdijo na okno, medstekelne, prostoviseče, žaluzije za strešna okna, za trikotna okna, polkrožne... Skratka najde se prava izvedba za vsako okno. Standardno upravljanje notranjih žaluzije je s paličico za obračanje naklona lamel in vrvico za dviganje in spuščanje senčila. Pri različnih izvedbah pa je možno tudi upravljanje s perlasto verižico, stekleno paličico, monokomandno ročico in motorjem. Lastnosti notranjih žaluzij Roltek: - aluminijasti deli - možna izbira različnih oblik in dimenzij lamel iz aluminija iz pestre barvne kolekcije - različne možnosti za upravljanje - možna izvedba za okna nepravilnih oblik - izdelana po meri za optimalno senčenje Garantirana kakovost izdelkov


source: wikipedia

text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 17. stoletje | 18. stoletje | 19. stoletje | 20. stoletje | 21. stoletje | 22. stoletje | 23. stoletje Kronologija 20. stoletja Druga stoletja Dvajseto stoletje je obsegalo leta od 1901 do vključno 2000. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1900 do 1999. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po dvajsetem stoletju so pisana ležeče. Kronologija Kronologija 20. stoletja zajema pregled najpomembnejših vojn, vstaj, revolucij in drugih dogodkov 20. stoletja. 1899-1902 vojna Združenega kraljestva proti Burom v Južno Afriški republiki; končana z mirom v Pretoriji, burski republiki postaneta angleški koloniji 1900-01 na Kitajskem boksarska vstaja proti Evropejcem; velesile jo zadušijo 1903 ilindenska vstaja v Makedoniji ZDA sprožijo vstajo v Kolumbiji in z vojaško intervencijo ustanovijo Panamo 1904 Srčna zveza (entente cordiale) med Francijo in Veliko Britanijo 1904-05 rusko-japonska vojna, končana z mirom v Portsmouthu (Rusija odstopi Japonski Port Artur in južni Sahalin, prizna Korejo kot področje japonskega vpliva) 1905-06 prva ruska revolucija, začetek razdobja navideznega konstitucionalizma prva maroška kriza med Nemčijo in Francijo; poravnava z mednarodno konferenco v Algecirasu 1907 2. haaška mirovna konferenca (izboljšana pravila kopenskega vojskovanja iz 1899) izravnava britansko-ruskih koristi v Perziji, kjer si sili razdelita področji vpliva 1908 v Omanski državi revolucija mladoturkov Avstrija anektira Bosno in Hercegovino (avstrijsko-srbska kriza, poravna na 1909) 1910 na Portugalskem vržejo kralja in okličejo republiko; Japonska anektira Korejo začetek desetletne revolucije v Mehiki 1911 2. maroška kriza med Nemčijo in Francijo; v maroško-kongovski pogodbi priznan francoski protektorat nad Marokom začetek socialnorevolucionarnega obdobja v Mehiki 1911-12 revolucija na Kitajskem, Sun Jat-sen okliče republiko (padec dinastije Mandžu) italijansko-turška vojna za Tripolis in Cirenajko, ki z lausanskim mirom dejansko postaneta italijanska 1912 oktober - 1. balkanska vojna; Bolgarija, Srbija, Grčija in Črna gora proti Turčiji; ta se v londonskem miru odpove vsem ozemljem zahodno od črte Enos-Midia 1913 junij - zaradi plena 2. balkanska vojna, v kateri Srbija, Grčija, Romunija in Turčija povsem porazijo Bolgarijo; končana z mirom v Bukarešti (zmagovalke si povečajo ozemlje; ustanovljena samostojna:kneževina Albanija) 1914 28. junij - Gavrilo Princip -član mlade Bosne- v Sarajevu ubije Avstro-Ogerskega prestolonaslednika Franca Ferdinanda in njegovo ženo 28. julij - Avstro-Ogrska napove Srbiji vojno 1917 31. januar - Nemčija napove z noto ZDA začenši od 1. 2. neomejeno podmorniško vojskovanje 8.-15. marec- februarska revolucija v Rusiji; car Nikolaj II. se 15. 3. odpove prestolu 2. november - Balfourjeva deklaracija: britanska obljuba, da ustvarijo Židom domovino v Palestini 7.-8. november - oktobrska revolucija v Rusiji 1918 8. januar - razglasitev 14 točk ameriškega predsednika Wilsona 3. marec - Brest-Litovski mir med Rusijo in centralnimi silami: Rusija se odpove Livoniji, Kurski, Litvi, Estoniji, Poljski, Finski in Ukrajini 29. oktober - jugoslovanski narodi zapustijo avstro-ogrsko državo 1. december - razglašena kraljevina Slovencev, Hrvatov in Srbov (3. 10. 1929 preimenovana v Jugoslavijo) 1919 5.-14. januar - v političnih bojih v Berlinu poražena revolucionarna delavska levica; umorjena Rosa Luxemburg in Karl Liebknecht 18. januar - začetek mirovne konference v Versaillesu 4. april - začetek kulturne revolucije Sun Jat-sena na Kitajskem 20.-23. april - v Beogradu ustanovljena Socialistična delavska stranka Jugoslavije (komunistov), leto dni kasneje preimenovana v Komunistično partijo Jugoslavije 6. avgust – antantine intervencijske čete zasedejo Budimpešto; konec sovjetske Madžarske jeseni – Rdeča armada dokončno razbije kontrarevolucionarne armade belih generalov 1920 14.-16. avgust - bitka na Visli med Rdečo armado in poljskimi četami pod vodstvom J. Pilsudskega 1921 8.-18. marec – upor mornarjev in delavcev v Kronštatu proti boljševikom 6. december – po dveletnih bojih pomiritev Irske z Veliko Britanijo; Irska postane dominion 1922 16. september – zmaga Turčije v grško-turški vojni (začeti 1920) Glej tudi kronologija prve svetovne vojne kronologija druge svetovne vojne 20. stoletje Stoletja


”K” Line in Sharaf Group z novim podjetjem – cargo cruise magazin ”K” Line in Sharaf Group z novim podjetjem Tokijski prevoznik Kawasaki Kisen Kaisha, Ltd. (“K” Line) in družba Sharaf Group s sedežem v Dubaju sta ustanovila novo podjetje, imenovano K Line Shipping & Logistics L.L.C (KLSL) v Dubaju, Združeni arabski emirati. Gre za prvo podjetje, ki ga je japonska ladjarska družba ustanovila na Bližnem vzhodu so povedali v družbi “K” Line v izjavi. KLSL bo vodenje podjetja prevzel na področju morskega transporta, logistike, kopenskega prevoza, letalskega tovornega prevoza, skladiščenja in rešitve dobavnih verig. Družba si bo prizadevala tudi za razvoj novih podjetij aktivno preko omrežij “K” Line in Sharaf skupine. Takashi Kodera je bil imenovan za direktorja in generalnega direktorja družbe KLSL, Kazutaka Imaizumi bo služil kot direktor in predsednik, Ibrahim Sharaf je eden izmed ustanoviteljev Sharaf skupine je bil imenovan za direktorja in podpredsednika novega skupnega podjetja. Skupina Sharaf ima več kot 11.000 zaposlenih, ki so v različnih podjetij, vključno s pomorsko agencijo (Sharaf Shipping Agency), logistiko (Sharaf Logistics and Emirates Logistics), poslovanjem z občani, potovalno agencijo (Sharaf Travel). Skupina Sharaf ima pisarne na Bližnjem vzhodu, indijski podcelini, Red Sea, afriški celini, Evropi, Daljnem vzhodu / Jugovzhodni Aziji, Rusiji in Avstraliji ter predstavništva na Japonskem, v Koreji, na Kitajskem in v Evropi. November 7, 2015 cargocruisemagpomorske agencijeK line, K Line Shipping & Logistics L.L.C (KLSL), Kawasaki Kisen Kaisha, Sharaf Group Previous Post OOCL žacenja svoj novi servis Intra – Azija Next Post Največje kontejnerske ladje sedaj še večje in vezane na luko Göteborg


Barva Email Revell 51 Ultramarine > Sonček - prva otroška spletna trgovina, igrače, lego kocke, otroški vozički, avtosedeži, bruder, lesene igrače, tomy, fisher price, recaro, romer, peg perego, quinny, maxi-cosi , hartan Osrednja stran > Igrače > Revell makete > Barve in pripomočki > Barva Email Revell 51 Ultramarine Koda artikla: eigra-32151 Email barva Revell 51 Ultramarine Količina : 14 ml Revell barva ne poškoduje plastične površine plastičnih modelov. Vsi odtenki - razen barve signala - se mešajo med seboj in jih lahko razredčimo z Revell Color Mix. Barva se lahko nanese ne le s čopičem, ampak tudi s pištolo za brizganje. Revell e-mail barve so v praktičnih 14 ml pločevinkah in so idealne za barvanje majhnih površin. Drugi nanos barve je mogoč že po 4-6 urah. Površina je popolnoma posušena po 24 urah.


UVODNIK Zdi se, da parado ponosa vsako leto odpiramo z uvodnikom, ki prepoznava in skuša naslavljati porast sovraštva proti LGBTIQ+ skupnosti in drugim marginaliziranim skupinam. Tudi tokrat je tako. Če je v prejšnjih letih bila LGBTIQ+ skupnost tista, ki je zaradi dogajanj v družbenem življenju – zaradi poskusov naslavljanja neenakega družbenega položaja LGBTIQ+ oseb – bila ena izmed primarnih tarč sovražnosti, negativne stereotipizacije in stigmatizacije, se danes ti procesi drugačenja (othering) vse intenzivneje razlivajo tudi na druge marginalizirane skupine. Pravice, ki smo jih pravzaprav v veliki meri že prevzele_i kot samoumevne in nedotakljive, se znova postavljajo pod vprašaj: na shodih, projekcijskih platnih, naslovnicah revij in reklamnih panojih se napada pravica do splava, širita se rasizem in ksenofobija. Še ne realizirane pravice, ki smo jih šele začele_i naslavljati (pravice transspolnih in interspolnih oseb), ostajajo neobstoječe, njihov manko pa spregledan in nenaslovljen s strani odločevalskih institucij. Ne soočamo se le s porastom sovraštva, temveč tudi z neodzivnostjo institucij, ki naj bi (za)ščitile pripadnice_ke marginaliziranih skupin; v svoji neodzivnosti in pasivnosti so sokrive za porajajočo se kulturo sovraštva. Ne soočamo pa se le z njihovo neodzivnostjo, temveč tudi z akterkami_ji na različnih institucionalnih pozicijah moči, ki same_i nekaznovano reproducirajo sovražnost, klimo strahu, sovraštva in poniževanja. Priča smo ustvarjanju političnega življenja, ki temelji na iskanju enostavnih »rešitev« na ozadju lažnega in manipulativnega vzpostavljanja že znanih »grešnih kozlov«: LGBTIQ+ skupnosti, feministk, migrantk_ov, prosilk_cev za azil, okoljevarstvenih aktivistk_ov ipd. Podobno kot v prejšnjih letih uvodnik tudi letos zaključujemo s pozivom k solidarnosti in mobilizaciji. Še enkrat izpostavljamo in opozarjamo na to, da boji za enakopravnost ne morejo in ne smejo biti boji posamičnih marginaliziranih skupin, temveč vseh nas. V boju proti kulturi sovraštva, strahu in poniževanja nismo nemočne_i: tok družbenega življenja soustvarjamo same_i z lastno mobilizacijo in participacijo, s povzdigovanjem glasu, soustvarjamo pa ga tudi z neparticipacijo, s svojo pasivnostjo in tišino. Kultura sovraštva ni nekaj, kar se samoizniči in samonevtralizira; zgodovinske izkušnje kažejo nasprotno. Ta čas terja našo mobilizacijo in participacijo; terja realizacijo upanja in želje po nečem boljšem in enakopravnejšem s pomočjo naših individualnih in kolektivnih praks solidarnosti. Zato še enkrat: presežimo kulturo sovraštva! Nina Perger POLITIČNO SPOROČILO Presežimo kulturo sovraštva! Priča smo (pre)mnogim primerom izražanja sovražnosti, groženj, blatenj, žalitev in kar je podobnih praks, ki so uperjene proti pripadnicam_kom različnih družbenih skupin. Primeri teh praks nikakor niso nekaj novega. So pa nekaj, kar se v zadnjem času intenzivira in zavzema vse večji del javnega prostora, s tem pa postaja čedalje bolj vsakdanje in običajno. Te prakse lahko mislimo kot del kulture sovraštva, ki se brezsramno naslanja na mehanizme napačnih interpretacij, zavajanj in manipulacij. Ko sovraštva ne izreka neposredno in eksplicitno, ga izreka subtilno, a kljub temu nedvoumno in nasilno. Prikriva in skriva se za relativiziranjem, »osebnim mnenjem«, »svobodo govora«, celo za »človekovimi pravicami« in njihovo »zaščito«, zaščito, ki pričakuje in zahteva kršenje človekovih pravic drugih. Zakriva se s sprevračanjem razmerij moči, ki dominantnost nekaterih retorično preobrača v njihovo domnevno podrejenost, privilegiranost v njihovo domnevno deprivilegiranost. V kritikah njene nasilnosti, sovražnosti, razbira znake lastne diskriminiranosti; opozarjanja na njeno homofobijo, transfobijo, seksizem in rasizem pa interpretira kot prakse nasilja. Oboje, kritike in opozarjanja, ob tem kaznuje z diskreditacijo akterk_jev. Na ta način tišino – odsotnost problematizacije sovražnosti – vzpostavlja kot nekaj, kar se domnevno izplača, čeprav vzpostavlja tovrstno računico tam, kjer je ne bi smelo biti, v prizadevanjih za spoštovanje človekovega dostojanstva in za enakopravnost. Ko se pretvarja, da je ogrožena, in zganja moralno paniko, kultura sovraštva išče in najde napačne odgovore na napačna vprašanja – zakaj je družina/spol/zakonska zveza/narod v krizi in nevarnosti? Te napačne odgovore izkušamo tudi na lastni koži v pljunkih, komentarjih, pogledih, politikah, govorih, pozivih političark_kov, v javnih in medijskih diskurzih, skratka, z nasiljem, s katerim smo me_i in druge_i pripadnice_ki marginaliziranih skupin soočene_i. Na drugi strani se na legitimna vprašanja – na primer o LGBTIQ+ enakopravnosti, enakopravnosti spolov, okoljskih spremembah, razrednih neenakostih – podajajo napačni odgovori o »LGBTIQ+ lobiju«, »radikalnem feminizmu«, »ekofašizmu« in podobno. Za učinkovitost kulture sovraštva mestoma zadostujejo subtilnejša namigovanja, ki eksplicitno izrekajo malo, povedo pa veliko in ki se napolnijo in izpopolnijo z usmerjenim strahom in sovražnostjo, ki se lepita na že vnaprej izbrane krivce, med katerimi je tudi LGBTIQ+ skupnost, in ki v družbenem dogajanju iščeta in zato vselej tudi najdeta tisto, kar ju potrjuje in opravičuje. Z manifestacijami sovražnosti proti iniciativam, organizacijam in vidnim akterkam_jem različnih gibanj pa tudi proti posameznicam_kom nas skuša prepričati, da spoprijem s sovražnostjo, problematiziranje obstoječega in zahteve po nečem pravičnejšem terjajo in izterjajo preveč. Še več, poskušajo nas prepričati celo, da je spoprijem nepotreben, še posebej takrat, ko sovražnost ne meri na nas kot na pripadnice_ke LGBTIQ+ skupnosti, temveč na druge družbene skupine. Z vsako tišino, z vsakim odzivom, ki umanjka, se merilo še spodobnega, še sprejemljivega načina političnega delovanja in izgrajevanja družbenega življenja zamakne v napačno smer – v smer normaliziranja politik strahu in sovraštva, ki temeljijo na retoriki ogroženosti in moralni paniki, na retoriki ustrahovanja in zastraševanja. Z vsako tišino to, kar je danes vsaj po tihem nesprejemljivo, jutri postaja sprejemljivo. Na ozadju kulture sovraštva se gibanja za nekaj pravičnega (ali vsaj pravičnejšega) kažejo kot vedno že preveč radikalna, vedno že preveč skrajna. Radikalnost in skrajnost postajata izraza za vse, kar ni zavezano dominantnemu; za vse, kar ni ukrojeno po merah že stoletja vladajočih družbenih skupin in kategorij – belopoltosti, moškosti, heteroseksualnosti ... Z mnogoterimi boji in upori te kategorije, te domnevne univerzalnosti razkrivamo kot zgolj partikularnosti, kot nekaj, kar ni edino možno, edino v celoti legitimno, temveč kot nekaj, kar je zgolj ena izmed mnogih možnosti. Naša domnevna radikalnost in skrajnost tovrstnega razkrivanja postajata opravičljiv razlog za diskreditacije aktivistk_tov, diskreditacije različnih gibanj za enakopravnost in nas kot posameznic_kov. Te diskreditacije se opravičujejo tudi z očitki o pretiranosti naših zahtev po enakopravnosti: po enakopravnosti, ki gre domnevno predaleč in je nerazumna, ker ne pristaja na usodnost, končnost, nespremenljivost današnjega sveta, ki je v delu enak včerajšnjemu in ki hoče biti enak jutrišnjemu. Če so zahteve po polni enakopravnosti v različnih bojih tiste, ki gredo predaleč, tiste, ki so nerazumne, potem DA, gremo predaleč in smo nerazumne_i. Vsaka druga oblika enakopravnosti, ki je pogojena z mejami domnevno »ustreznega«, »zdravega«, »naravnega« – z mejami, ki so razumljene kot take ravno zato, ker vsaj v delu reproducirajo privilegiranost posamičnih družbenih skupin – skratka, alternativne omejene enakopravnosti, ki niso nič več kot estetsko izboljšan nadomestek za neenakopravnost, so nesprejemljive. Če je v okviru kulture sovraštva in strahu »radikalno« in »skrajno« zahtevati enakopravnost, legitimnost človeških življenj in polno človekovo dostojanstvo ne glede na osebne okoliščine, potem DA, smo radikalne_i in smo skrajne_i. In takšne_i bomo v kljubovanju kulturi sovraštva tudi ostale_i. Za Društvo Parada ponosa, 27. aprila 2019 Nina Perger


SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO - Bussystem-vgradni vti� SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO Phoenix Contact vsebuje: 1 kos/Komponente/Conrad.si SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO - Bussystem-vgradni vti� SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO Phoenix Contact vsebuje: 1 kos Avto - oprema in dodatki Komponente Računalniki & Pisarna Energija Prosti čas Dom in vrt Multimedija Orodje DomovKomponenteKonektorjiIndustrijski konektorji tipala / aktuatorjiKonfekcionirani kabli za senzorje/aktuatorje SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO - Bussystem-vgradni vti� SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO Phoenix Contact vsebuje: 1 kos Katalo�ka �t.: 587773 Proiz. oznaka: 1437669 | EAN: 4046356458405 Bus system flush-type plug SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO Bus system flush-type connector, INTERBUS, 5-pos., M12, shielded, B-coded, SPEEDCON, rear/screw mounting with Pg9 thread, with 2.0 m bus cable, 3 x 2 x 0.25 mm2 SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO - Bussystem-vgradni vtič SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO Phoenix Contact vsebuje: 1 kos Izvedba vtičnega spojnikaVgradni moški konektorNazivna napetost60 VProizvajalčeva številka delov1437669Skupno število polov5Tip (tip proizvajalca)SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCOVrsta zaščiteIP67Vsebina1 STŠtevilo pinov5 Tehnična shema/podatkiBUS SYSTEM EINBAUST 5POL 1437669 1 ST Ver. 1BUS SYSTEM EINBAUST 5POL 1437669 1 ST Ver. 1BUS SYSTEM EINBAUST 5POL 1437669 1 ST Ver. 1BUS SYSTEM EINBAUST 5POL 1437669 1 ST Ver. 1BUS SYSTEM EINBAUST 5POL 1437669 1 ST Ver. 1BUS SYSTEM EINBAUST 5POL 1437669 1 ST Ver. 1BUSSYSTEEMINBOUWST 5 POL 1437669 1 ST Ver. 1 Ocene izdelka SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO - Bussystem-vgradni vti� SACCBP-MSB-5CON-PG9/2,0-900SCO Phoenix Contact vsebuje: 1 kos


text: Zbirka je sestavljena iz del hrvaških in slovenskih slikarjev iz smeri naivne umetnosti, nekaj pa je tudi del slovenskih modernih slikarjev. Velja omeniti: Andrej Prah, Josip Generalić, Ivan Rabuzin, Jože Tisnikar in mnogo drugih. Zbirka je tudi prodajna. Sodelujte s svojimi prispevki pri nadgradnji portala. Pošljite nam svoje slike slovenskih znamenitosti na naslov (enable JavaScript to view Email address). Najboljše bomo objavili. Za vsako poslano sliko dopišite tudi avtorja slike in naziv znamenitosti na sliki! Vsi ponudniki v regiji Več informacij o dostavi in izgledu darilnih bonov. Vse znamenitosti v regiji


Sama ideologija. Danilo Türk razočaral tudi ministra za finance Šušteršiča Torek, 23. oktober 2012 ob 06:56 Predsednik republike Danilo Türk je očitno močno razočaral tudi ministra za finance Janeza Šušteršiča; vir: Planet.Siol Še toliko bolj me je razočaralo, ker se je v ta vrtiljak razprave o ideološkosti tega ukrepa (dviga DDV za tiskane medije) usedel tudi predsednik republike. Želel bi si, da bi imeli predsednika, ki bi se trudil ljudem razložiti potrebo po reformah in da bi takrat, ko se s kakšnim ukrepom ne bi strinjal, sporočil to na utemeljen način, ne pa da razpravo o nekih ukrepih sam postavlja v izrecno ideološki okvir ... Zahojeni kleriki, ste pač ovce, ki kupite vse, kar vam servirajo oblastniki, ki jih s tako vnemo podpirate. Jaz pa za razliko od vas ne podpiram nobenih barab, ne levih, ne desnih, ne Jankovića, ne Janše in njihovih kompanjonov. Vam so pa eni sprali možgane, sedaj pa se kot ubogljivi "vojščaki" borite za njihovo moč in oblast. Predvsem zaradi vas je tako, kot je, ker jim dajete legitimnost! Pa ne mo s komunisti, ker vam njihov kriminal ne daje nobene pravice podpirati vašega! turek,pojdi v ameriko in tam ostani ničesar nisi do sedaj naredil za zlovenijo in tudi nikoli ne boš ker si nesposoben karkoli sam naredit,delaš le v skupini kot v usa in vegetiraš.daj poberi se in povej da predsednika zlovenija sploh ne potrebuje .pa taksno malo državico pa ja en župan obvlada,to bi pa ja lahko vedel,če si tak svetovljan...ampak slast je slast,ne veš kaj pa bo kasneje ko bodo ljudje na ulici pljuvali vate.ampak ker si prepotentnež boš mislil da je to le peščica,ampak to je večina.in ti bo težka starost... planet postaja premajhen za velikega misleca, morda najde gašpar gašpar mišica domiselno rešitev tudi zanj, nje... požaretard@ vidi se, da ne poslušate modrosti izrečenih po ga. Bratušek v DZ. Pred poldrugo uro je kolegom na seji Odbora namenila bralne minute z branjem srce parajočega dečka ki mora zaspati lačen. Svetujemo Vam in njej, da naj, če hoče opravljati svojo človeško dolžnost faksira v patosu prebrano pismo Zavodu za socialno delo, ki naj opravi svojo dolžnost, za katero je plačan. Pismo pa naj faksira še Karitasu in RK, pa tudi Zokunu. Vsi skupaj bodo že storili to kar se da, od njenega branja še niso bila sita nobena lačna usta. @Yousuf, kolega, ti si drugorazredni desničarski zombi. Edini sogovornik, ki si mu lahko kos, je ameba. Že tvoj način pisanja priča, da si zafrustriran kefir z davno pretečenim rokom trajanja. Elvis has left the building. moram resnično pohvalit požarja za vrhunski članek, predlagol ga bom za posebno nagrado, ker že BBC in CNN to novico prenašata in se na požarja sklicujeta pogrešamo razsvetljevalske nastope najvećjega levićarja, nić već - žal - ne beseduje in ne deli nujno potrebnih nasvetov, njegovi paladini v DZ pa so vse prej kot inovativni, taki so kot pokvarjene vinilke, še celo besedni meć gašpar hašparja mišićjaka je bolj podoben metli kot meću, morda se pripravlja za polet na bazo nerescev na antarktiki ??? alenćica ko naši gromoglasni alenćica in tavželjca ( begunka iz treh strank, nacionalne, lipe ter še kakšne vmes) pametujeta v DZ ju kaže vprašati : koliko delovnih mest je njun strankarski šef odprl v MOL in vseh electah ? Koliko - ne ćujemo dobro, nje.... Se strinjam z c. Šuštaršičem. Imamo , upam samo še nekaj dni , predsednika pezdeta. Yousuf aus Butaleland Požaretard je prvorazredni kekec, ki misli, da je intelektualec, piše pa kot bi ušel iz šole s prilagojenim programom Janeza Levca! Take "intelekutalce" producira tajna murgelska udbovska univerza. "Kva čma, takale mama", bi rekel Matija Maček, največji slovenski revolucionar vseh časov. Požaretard! Svetujem ti, da utihneš ali pa si vzemi vsaj lektorja in še svetovalca za povrh! če je DDV za medije ideološki problem in ideološko zaznamovan, kam pa gre potem šteti "neodvisne" medije, ki nas vsak dan osrečujejo z bafronoma štrukelijem in semulićem, ter, ki so nas po zaslugi nobelovcev karbe-šerugove zasipali z ganljivimi štorijami o brezvestnem osemenjevalcu sirotice Štelcerjeve in nepriznavanju sadu njuneprešuštniške zveze. Zdaj, ko se je pa pokazalo, da DNK jasno kaže, da sirotica niti ne ve - če ji je seve sploh verjeti - kdo jo je zaplodil. Zdaj še z nižjim DDV pa ti osebki ne zberejo znanja, da bi po 42 letih ugotovili kateri zlikovec jo je pravzaprav zaplodil, če ona tega "tiča" ne želi izdati, to je javni interes ob nizkem DDV, nje... Tov. Türk vendar dela za delodajalca njegove hčere! In seveda za murgelski rdeči kartel. skrajni čas,da se tile komunistično pokvarjeni osebki s strokovnim nazivom-hhhha-kv novinarji zavedo kriznih časov in začnejo dnevno pisarit prošnje za delo,končno se bodo vsaj nekaj NAUČILI PRECEDNIK DANÜLO VON HOHŠTAPLER Jaz vem vse in se spoznam na vse, tudi vtikam se tja, kjer ni treba, pa še praskam se rad tam kjer ne srbi. VSE ZA MALEGA MURGLJOTA!!! hoch,hoch, hoch


» 2007 » Oktober vesnina bluzenja daj mi 15 sekund, da te prepričam da nujno rabimo eno ta pravo deklišno, kar pomeni, da bi ti nekako moral pred mojo prijateljico na kolena s prstanom v roki... ker striperje mamo že rezervirane 7 komentarjev | moje babe | Permalink babe, žal vam bo če boste delale, kot nas večina dela zajebe na začetku zveze ali na začetku skupnega bivanja. vsa v luftu sem tudi sama (čeprav sem vedno, ampak res vedno zatrjevala, da meni se pa to ne bo zgodilo) dopustila, da prve pol leta, ko sva bila skupaj, kar ni bilo časa za prijateljice in prijatelje. če zdaj gledam nazaj, vem, da sem naredila napako, ker sem zanemarila kar nekaj dobrih odnosov, vendar so mi k sreči vsi bolj ali manj odpustili moje najstniško obnašanje. takrat pa sem samo želela biti z njim in mi je bilo škoda vsake minute, ko je on imel čas zame, da bi jo zapravila brez njega. če sem se že dobila s svojo klapo, sem ga vlekla zraven, da ja ne bi kaj zamudila (ali kaj sem že imela v glavi?) se pa sprašujem, zakaj temu podležemo ponavadi predsvem ženske? in zakaj sploh pride do tega, predvsem pa pri 25-ih? zakaj ženske nehamo hodit ven s svojo družbo, ko spoznamo “pravega”? določene situacije razumem, kot na primer, če se vidita samo za vikend, ker ne živita skupaj in med tednom nimata časa, rje nekako logično, da med vikendom počneta vse, kar počneta, skupaj. pa tudi v tem primeru ga ne bo konec, če boš šla enkrat na mesec ven v petek (go, girl!) ne razumem pa dejstva, da se z drago zmeniva na pijački, potem se pa, če pride na obisk the man, sploh ne javi na telefon. tudi po več dni ne vrne klica. tako lahko točno vem, kdaj gospod odpeketa nazaj domov - takrat šele pokliče nazaj ali odpiše sms. bi se zamislila, če bi bilo tako samo z mano, ampak kaže, da kar izklopi telefon (v resnici ga ne, morda izklopi zvok in potem čez tri dni vidi 25 zgrešenih klicev) in je za vse razen z a n j totalno nedostopna... prav tako mi ni jasno, zakaj stara dopušča, da se po skupni vselitvi mora držati neke policijske ure, če prej, ko nista živela skupaj, marsikdaj niti pod razno nista vedela, kdaj kdo pride domov ali celo, da je sploh kam šel. zdaj pa se ji ne zdi fer, da enkrat na pol leta pride domov ob 3h zjutraj, ker pač on nikoli ne žura... babe, samo zdaj smo MLADE, in čeprav se vse (pre)večkrat ravnamo po naših tipih, bi bilo prav, da se, kar se teh stvari tiče, malo zgledujemo prav po njih: ko pokliče kolega:”gremo na pir?”, so že na vratih in niti približno ne vejo, kdaj bojo prišli domov... spet bolj blond včeraj sem šla po novo dozo peroksida (in blanža, zmešanih skupaj, če smo natančni, v prav točno dolečnem razmerju, vsak odmerek odtehtan), za kar je bil že skrajni čas. res dober občutek je, ko mi frizerka pocasto, a gladko maso neonsko sinje modre barve packa na pramene in jih zavija v folijo. obožujem, kako bujno grivo imam na glavi, ko je vsak drugi pramen obdan s folijo, in kako mi postaja pod folijami vroče, in čutim, kako mi peroksid razjeda lase in mi megli razum. počasi, a vztrajno... skupaj z narastkom izginja tudi inteligenca. spet bom lahko z neumnim pogledom & nasmeškom m a n i p u l i r a l a. who else but DeeDee 5 komentarjev | krneki, zgodbice | Permalink jutri barca ne bo dobila gola ob takem golmanu že ne.. s Kahnom lahko Valdesa primerjajo glede vodenja obrambe, nikakor pa ne po videzu 8 komentarjev | fuzbal cukri, vceraj, danes... | Permalink kupila sem mu nove copate ker so mi prejšnji šli blazno na živce. ko je hodil gor in dol po sobi, so spuščali tak zoprn drsajoč zvok, pravzaprav je bil to najbolj zoprn zvok v najinem domu. še posebej, če je šel sredi noči v hladilnik ali kaj podobnega. poleg tega so bili grdi. navadni natikači, v čudni barvi, s še bolj čudnim robom. ja, in bili so na poti k zaudarjanju... tako sem mu pred kakimi 10-imi dnevi kupila nove. natikače, ampak kvadratne oblike. kulske. lepe, črne, z jabolčno zelenim podplatom iz materiala, ki ob drsajoči hoji ne spušča prav nobenega zvoka, poleg tega pa veže nase prah. in zdaj ko jih gledam, kako že drugi dan mirujejo pri vratih, ugotavljam, da mi grejo ravno tako na živce, čeprav ni z njimi nič narobe. koliko novih parov copat bom morala še kupiti, preden bom ugotovila, kaj mi gre z a r e s na živce? 6 komentarjev | krneki, moji trenutki | Permalink Trenutno si ogledujete vesnina bluzenja arhiv bloga za Oktober, 2007.


text: Pri izdelavi spletnih strani in urejanje vsebine le-te bi radi pogosto uporabili dinamične vsebino na spletni strani, kot so npr. filmi, ki jih kreiramo in shranimo na YouTube. Zadeva je popolnoma brezplačna, dejansko pa naredi našo spletno stran zanimivejšo za obiskovalce. Kako deluje dodajanje filmčka iz YouTube.com na vašo spletno stran? Prvo seveda ustvarimo račun na YouTube (v primeru, da še ga nimamo), nato naložimo na youtube spletni strani filmček in si ga seveda ogledamo. V mojem primeru bom uporabil filmček spletne strani www.frambo.si in sicer iz naslova: http://www.youtube.com/watch?v=qFnTrGipDJY Naprej na tej strani kliknemo na gumb “Vdelaj” in odpre se nam naslednja koda: Pri tem oknu seveda lahko nastavimo še določene atribute kako zadeva izgleda. Dejansko pa sedaj označeno kodo kopiramo in jo prilepimo k vsebini naše spletne strani in bo ta filmček postal del vaše spletne strani. Veliko uspeha ob uporabi tega “priročnika”.


source: CulturaX

text: Ali je možno fotokopirni stroj zgolj najeti? | Oglasnik Plus Ali je možno fotokopirni stroj zgolj najeti? Home / Storitve in trgovine / Ali je možno fotokopirni stroj zgolj najeti? Storitve in trgovine fotokopirc fotokopirni stroj najem fotokopirnega stroja Kratek in jedrnat odgovor na zastavljeno vprašanje, je DA. Fotokopirni stroj je možno zgolj najeti. Hkrati pa je to tudi zelo dobra poslovna odločitev. Namreč, v kolikor se odločite za najem fotokopirnega stroja, saj tako ne boste imeli z njim nobenega dela, vse kar bo vaša naloga, je to, da boste skrbeli, da je v njem stalno papir in da najemodajalca pravočasno obvestite, da v napravi zmanjkuje črnila, bodisi je to kartuša ali toner ter da jih sproti obveščate, v kolikor vam fotokopirni stroj sporoča, da npr. gre proti koncu življenjska doba bobna ali glave, oz. če vam naprava sporoči karkoli. Najem fotokopirnega stroja je pametna odločitev tudi v kolikor se odločate, da boste fotokopirni stroj kupili, saj lahko na takšen način fotokopirni stroj najprej preizkusite ter se na takšen način prepričate, ali je to dejansko naprava, ki jo v vašem podjetju oz. domu potrebujete ali bi bilo bolje, da se odločite za nekaj drugega. Torej, enostavno ima najem veliko prednosti, če se pa dogovorite še za zmerno ceno, jih pa sploh nima. Preračunati morate, koliko stane sama naprava, koliko stanejo tonerji ali kartuše, koliko stane morebiten servis, koliko vedno potrebna tehnična podpora in vse ostale podrobnosti, ki jih je možno in mogoče pričakovati in šele nato potegniti končno črto, ali se vam bolj splača fotokopirni stroj najeti ali ga kupiti? Najem lahko traja zgolj določeno obdobje in se lahko šele potem odločite, da boste fotokopirni stroj kupili, ali pa ga takrat preprosto vrnete lastniku.


Nahajate se tukajDomov › Basic House It does what is says on the tin! Prikaži Komentarje Komentarji Kaj pa se bo rolalo? pise v napovedi... ''Blowing Up The Workshop'' mixtape #6. Lp! ups, to je manjši problem spletne strani, da do 1000 kler je zadeva napoved, vidiš ta del le ko vstopiš v okno vse napovedi... al pa je problem sam for my blunt mind:) Komentiraj Uredniški izbor Napovedi Predvaja se Zadnje komentirano Petek je bil žalosten dan. Nas z ugaslo skepso je živciral užaloščeni pogled rogovcev na stalnega zmagovalca- Zokija. Hvala za komentar! Odlično! Kako lepo napisano... :'( Kdo je insciniral da se napolnijo hale, katerih radiatorje so odfleksali cigani v devetdesetih, obljubljene cehu arhitekture v osemdesetih. Ne se dat! Se vidimo na protestu, danes. april držite se <3 Le v kontekstualni dodatek. Isto metodo utišanja, zaprtih vrat in gluhosti je izvajala EU v odnosu do Grčije in jo koristi tudi sicer. STOP! Ne se vec bati, dragi levaki. Obozevalka lika in dela Josepha Stalina, Svetlana Makarovic, je vrnila naziv castne mescanke*!


bepop odpelji me Lyrics kakor strela priletelo je (uuuuu) da poiščem in ugrabim te zgrabim (uuuuu) k tebi pridem in te stran odpeljem do večera in še dlje moje misli priznam (uuuuuuuuu) da me malo je sram to je moj dan odpelji me pa naj bo kar hoče začaraj me nič ni nemogoče skupaj midva riševa obzorja skupaj sanjava ko začutim veter v laseh (uuuu) vonj poletja me odpelje tja v tvoj nasmeh (uuuu) tukaj sva in noro tja drviva do večera in še dlje moje misli priznam (uuuuuuuu) da me malo je sram to je moj dan odpelji me (odpelji me) pa naj bo kar hoče začaraj me nič ni nemogoče (ni nemogoče) skupaj midva riševa obzorja skupaj sanjava (sanjavaaaaaaaaa) moje misli priznam da me malo je sram to je moj dan to je moj dan odpelji me pa naj bo kar hoče začaraj me (uuuuuuuuuuuu) nič ni nemogoče skupaj midva (jeeeeeeeeee) riševa obzorja skupaj sanjava (sanjavaaaaaaaaaaaaaaaaaaa, ohojeeeeeeee) nannanannanananna (odpelji meeeeeeeeeeeeeeeeeee) odpelji me (odpelji me) pa naj bo kar hoče začaraj me (oujeeeee) nič ni nemogoče skupaj midva (skupaj midva) riševa obzorja skupaj sanjava (skupaj sanjavaaaaaaaaaaaaa, skupaj sanjava) odpelji me (odpelji meeeeeeeeee) pa naj bo kar hoče začaraj me (začaraj meeeeeeee) nič ni nemogoče (ni nemogoče) skupaj midva (skupaj) riševa obzorja skupaj sanjava (uuuuuuuuuuuuu) See also: JustSomeLyrics 11 11.65 Johnny Cash It Aint Me Babe Lyrics Jethro Tull Slipstream Lyrics


text: 2346. Odlok o ustanovitvi režijskega obrata v Občini Bloke, stran 4914. Na podlagi 7. člena odloka o gospodarskih javnih službah v Občini Bloke (Uradni list RS, št. 54/99), ter 6. in 15. člena statuta Občine Bloke (Uradni list RS, št. 41/99) je Občinski svet občine Bloke na 21. redni seji dne 23. 5. 2002 sprejel o ustanovitvi režijskega obrata v Občini Bloke S tem odlokom Občina Bloke, sedežem v Novi vasi 4, 1385 Nova vas, ustanavlja režijski obrat kot notranjo organizacijsko enoto Občine Bloke. Ustanovitelj režijskega obrata je Občina Bloke. Režijski obrat bo v prvi fazi lahko imel zaposlenega enega delavca. V nadaljevanju delovanja režijskega obrata je na predlog župana možna dodatna zaposlitev. Med sprejetimi delavci režijskega obrata župan imenuje vodjo, ki je odgovoren za izvršitev nalog, ki jih dodeli župan. Režijski obrat deluje na območju Občine Bloke. Po predhodnem dogovoru pa lahko deluje tudi izven Občine Bloke. – komunalnih taks, katere sprejme Občinski svet občine Bloke, Prihodki, ki jih režijski obrat ustvarja, oziroma pridobiva, se stekajo v proračun Občine Bloke. Občina je davčni zavezanec, ki opravlja promet blaga oziroma storitev, od katerega se obračunava in plačuje DDV. Vse računovodske in knjigovodske storitve za režijski obrat opravlja občinska uprava. Režijski obrat se ustanovi za nedoločen čas. Vsi drugi pogoji, kot so delovni čas, sankcije za kršitve na delovnem mestu, se določijo v pogodbi o delovnem razmerju. 2. oskrba s pitno in tehnološko vodo, 3. odvajanje in čiščenje komunalnih in padavinskih voda, 6. urejanje javnih poti, površin za pešce, zelenih površin in drugih javnih poti, 8. vzdrževanje in varstvo lokalnih, občinskih javnih poti in drugih nekategoriziranih cest, 9. ravnanje s komunalnimi odpadki, 10. upravljanje z javno razsvetljavo v naseljih, 11. odlaganje ostankov komunalnih odpadkov, 12. pregledovanje, nadzorovanje in čiščenje kurilnih naprav, dimnih vodov in zračnikov, 13. vodenje javnih del, 14. promet in zveze 15. gospodarjenje s stanovanji. 1. zimska služba, 2. plakatiranje, obveščanje in okraševanje naselij, 3. urejanje in vzdrževanje pokopališča, 4. postavljanje reklamnih objektov, 5. vzdrževanje športno-rekreacijskih objektov, 6. vzdrževanje infrastrukturnih in drugih objektov, 7. rušenje objektov, zemeljska dela in druga gradbena dela, 8. odčitavanje vodomerov in obračun vodarine in kanalščine, 9. deratizacija in dezinfekcija, ter zdravstveni nadzor nad pitno vodo, 10. vsa druga vzdrževalna dela. Za izvajanje javnih gospodarskih služb lahko občina da koncesijo pravni ali fizični osebi, ki je registrirana in izpolnjuje pogoje za opravljanje dejavnosti, ki so predmet koncesije. Koncesija se daje za dejavnosti iz 8. člena pod točko A) in B), katere režijski obrat v okviru svojih tehničnih in strokovnih možnosti ne more opravljati. Te določi župan. Odkup in prevzem koncesije sta možna v obsegu, na način in pod pogoji, kot to določa koncesijska pogodba. – da predložijo dokazila, reference ipd., ki potrjujejo, da imajo potrebno znanje in izkušnje za izvajanje razpisane javne službe, – da razpolagajo s kadri, ki imajo ustrezna znanja in izkušnje, ter izpolnjujejo eventualne druge pogoje,


text: Ne glede ali ste turist ali potujete poslovno, Novum Business Hotel City B Berlin Zentrum je odlična izbira za namestitev ob obisku Berlin. Hotel leži samo 2.2 km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V Novum Business Hotel City B Berlin Zentrum naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. V hotelu lahko uživate v obsežnih dodatnih storitvah, ki vam bodo na voljo, med drugimi tudi 24-urna recepcija, družinska soba, parkirišče, receptor, Wi-Fi na javnih mestih. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Hotel nudi veliko različnih rekreacijskih možnosti, kot so savna. Uživajte v enkratnih in resnično prestižnih storitvah v Novum Business Hotel City B Berlin Zentrum .


text: Naša Pot, 2 del Ampak samo to, da nekaj dajemo, da nekaj podarjamo, ni dovolj. To moramo storiti z navdušenjem in intenzivno notranjo gorečnostjo. Dajemo našemu notranjem vodniku in drugim. Kadar dajemo drugim, moramo čutiti, da dajemo božanskemu v tej osebi, Najvišjemu v njem, ki potrebuje našo pomoč. Kadar nekomu ponudimo božansko ljubezen, moramo to storiti z veseljem in iz dna naše duše. Pri tem ne smemo misliti, da tej osebi delamo veliko uslugo, da smo boljši od nje, ker ji lahko pomagamo. Ne! Čutiti moramo, da nam je Bog dal posebno priložnost, da mu služimo in osebi, ki nam je dala možnost, da pomagamo ali služimo Najvišjemu v njej, moramo biti hvaležni. Hvaležni moramo biti, da smo ravno mi postali njegovo izbrano glasbilo, kajti lahko bi izbral tudi koga drugega. Že samo zato, ker smo mi tisti, ki nas je uporabil, mu moramo biti nenehno hvaležni. Tovrstna predanost je tista, ki jo imenujemo posvečeno služenje. Nato pride predaja. Ta predaja ni predaja sužnja gospodarju. Navaden gospodar bo vedno odkrival sužnjeve pomanjkljivosti, medtem ko je prepričan, da je sam popoln. Ampak v primeru Najvišjega, temu ni tako. Ko nas obravnava čuti, da so naše nepopolnosti Njegove nepopolnosti. Kadar v naši naravi odkrije kakšno napako vidi, da so to njegove napake. Vse dokler ne postanemo popolni Bog čuti, da tudi sam ni popoln. Resnica je, da je Bog vseveden, vsemogočen in vseprisoten. Ampak, ko gre za vprašanje popolnosti, udejanjene na zemlji, Bog čuti, da je še vedno nepopoln v meni, v tebi, v vseh nas. Na zemlji še ni napočil čas za popolno popolnost. Z vsem srcem se predamo Bogu, kajti zelo dobro vemo, da je tisto, kar imamo, tako rekoč nič in tisto kar smo, tako rekoč nič. Kadar mu podarimo to ničnost, postanemo izbrano glasbilo Najvišjega in dovolimo, da Njegova popolnost raste v nas. Ljubezen, izpolnitev in Bog gredo vedno skupaj. Bog ne bo nikoli zadovoljen z nečem, kar je nepopolno, nerealizirano, neizpolnjeno in neuresničeno. Če teh stvari ne bomo dosegli za časa tega življenja, bomo morali še skozi številne reinkarnacije. Ampak, Bog ne bo nikoli nikogar pustil, da bi ostal nerealiziran in neizpolnjen. Danes je tvoj čas za realizacijo Boga. Jutri bo čas za tvojega prijatelja za realizacijo Boga. Pojutrišnjem bo čas za realizacijo Boga za nekoga tretjega. Za vsakega človeka pride čas, ki ga imenujemo »od Boga izbrana ura«. To je čas, ko je posameznik pripravljen na realizacijo Boga. Čutimo, da je naša pot lažja in učinkovita, ker nam ni treba prebrati milijone knjig, da bi spoznali, kaj je resnica. Ni nam treba dan na dan uriti našega uma, da bi se naučili, kaj je resnica. Ne! Resnica je globoko v nas in joče, da bi privrela na površje. Ampak, na žalost, smo pustili zaprta vrata in ta ne pustijo, da bi resnica prišla na plan.Naslednji


text: Miranda Lambert in Blake Shelton se ločujeta in ameriški mediji so v dovolj velikem šoku, da so za trenutek pozabili na Afflecka in Garnerjevo. Jaime King je rodila drugo dete, še enega sina, John Stamos je zaključil zdravljenje odvisnosti od ne vem česa že, po incidentu z lizanjem krofov Ariane Grande pa smo ta teden novega zvezdniškega skesanca našli v Hulku Hoganu, ki je očitno imel rasistični izpad. In to bodo verjetno pozabili težje kot krofe. Ali najnovejši tviteraški prepir med Taylor Swift in Nicki Minaj. Največ nominacij za video nagrade MTV je snela Taylor Swift (9), Ed Sheeran jih ima 6. Največ nominacij za emmyje ima medtem serija Game of Thrones (24), sledi American Horror Story (19), po enajst nominacij pa imajo House of Cards, Transparent in Mad Men. Raphael Saadiq, Keep Marchin'. Ena idealna za poletje, za limonado v eni roki in čevlje v drugi. Ena za bose noge. Mangov sorbet! Na srečo sem naletela na kar spodoben mango, pa je tale domači zvarek izpadel res dobro. Moji poskusi sušenja las v neko obliko so že malo patetični. Tolažim se, da imam pač tisto zoprno vmesno dolžino. Priskrbeti ljudem mize, pri katerih bi lahko bili v pravem položaju tako vrat kot hrbet, komolci in kolena, je očitno nemogoče. Saj sploh ne bi verjeli, pri kako absurdnih situacijah si čestitam, da je ena-nula zame. Tekmujem pa itak s sabo. Ampak jaz res rada gledam tv sama. Ker se ustavljam vmes in imam milijon premorov. Pa včasih malo diskutiram s tvjem (in nihče mi ne verjame, da to počnem tudi ko sem sama). Včasih pa sem tiho. Življenje je polno presenečenj in vsa niso prijetna. In ne glede na to, kako logično je to, te praksa vseeno vedno znova malo ubije. Saj vročina tudi meni stopi v glavo, ampak resno poletje ima vseeno nekaj resnih prednosti. Poleg tega, da bi lahko živela od sadja, bi mi še kakšen mesec vročine popolnoma obrnil bioritem. Zvečer pač ne morem buljiti v računalnik, ker je prevroče; če hočem zračiti, moram imeti v bistvu ugasnjene vse luči, zato grem prej spat, prej vstanem. Tako da bi mogoče, morda, poletje znalo iz mene narediti vsaj malo bolj jutranjo osebo. Malo. Mogoče. Morda. Citat tedna: "Work is like old age – the worst thing in the world. Except for the alternative." Slišano v Downton Abbey. Avtor irena, zapisano 25.07.2015 ob 15:50 pod tedenska diareja. Tako komentiranje, kot tudi pinganje sta trenutno onemogočena. janja - 25.07.2015 ob 21:55 kako pa narediš mangov sorbet? irena - 26.07.2015 ob 00:07 oh, simpl. sicer bi morala zblendati že zmrznjen mango, ampak sem zblendala svežega z žlico agavinega sirupa in pol limete. pa potem, ko ga daš v zamrzovalnik, ga je treba vsake toliko časa (na 15 minut, recimo) parkrat premešat, da se lepše strdi, z manj koščki ledu vmes. janja - 26.07.2015 ob 09:05 hvala za odgovor ... drugače pa danes po doooolgem času vseeno paše tale svežina in podaljšano ležanje... celo "kovtrček" je spet obvezen del posteljne opreme ... pa prijetno nedeljo lily - 26.07.2015 ob 10:30 Ta citat iz Downtona je tudi meni ostal v spominu, ker trenutno požiram Downton, se pa ne morem spomnit, kdo ga je izrekel. Bom že poguglala. irena - 26.07.2015 ob 11:39 tisti farmer, s katerim se je Mary pogodila, da lahko obdrži svojo posest, Edith pa ga je prosila za še več ...


4 Začetniki pogovora z zavezanostjo, ki jih ne bodo prestrašili


text: V današnji številki tednika Naš čas je objavljen intervju z vodjo prodajno komercialne službe Komunalnega podjetja Velenje Matejo Knez o poračunu komunalnih storitev za preteklo polletno obdobje za individualne hiše. Vabljeni k branju. Razlog za poračun komunalnih storitev v letošnjem prvem polletju predvsem daljša ogrevalna sezona – 80 % »dolžnikov« dolžnih iz poračuna januar-junij Komunalnemu podjetju Velenje do 50 evrov, najvišji znesek na položnici blizu 1300 evrov Zakonodaja in podzakonski predpisi določajo, da morajo izvajalci komunalnih storitev dvakrat na leto pri uporabnikih, ki plačujejo oskrbo s toplotno energijo, vodo ter odvajanje in čiščenje komunalne in odpadne padavinske vode z mesečnimi akontacijami, izvesti obračun. Komunalno podjetje Velenje je tako v minulih dneh izstavilo za obdobje januar-junij letos za individualne hiše 6882 obračunov. 2948 je bilo med njimi dobropisov, kar pomeni, da so uporabniki v občinah Velenje, Šoštanj in Šmartno ob Paki plačali za komunalne storitve več, kot je znašala njihova dejanska poraba, 3934 uporabnikov pa je prejelo položnice za doplačilo opravljenih storitev. Skupna vrednost dobropisov presega 93 tisoč evrov, kar predstavlja 2,5 % realiziranih prihodkov velenjske komunale, uporabniki pa slednjemu dolgujejo nekaj več kot 159 tisoč evrov ali 4,27 % realizacije. Porabili več toplotne energije, nekaj več tudi vode Je bilo uporabnikov, ki so prejeli položnico za poračun opravljenih komunalnih storitev v letošnjih šestih mesecih več kot v enakem obdobju lani? »Ja. 57 % vseh uporabnikov komunalnih storitev našega podjetja je prejelo položnice v breme. Glavnina med njimi je prejela poračun iz naslova oskrbe s toplotno energijo, saj se je ogrevalna sezona podaljšala še za nekaj dni v mesec maj, akontacije pa so izračunane na osnovi porabe uporabnika v primerjalnem obdobju preteklega leta. Gre za porabljenih približno 2800 več megavatnih ur, kot so bile akontirane v tem obdobju. Za blizu 12 tisoč kubikov pa je bila višja tudi poraba vode,« je pojasnila Mateja Knez, vodja prodajno komercialne službe v Komunalnem podjetju Velenje. Knezova je zagotovila, da bodo višino dobropisov upoštevali pri plačilu akontacije za mesec julij. Če pa je znesek preplačila precej višji, bodo denar vrnili na uporabnikov račun. Dolžnikom pa so že poslali položnice za doplačilo. Med slednjimi jih 80 % (3021) dolguje komunali do 50 evrov, pri preostalih 20 % pa so ti zneski višji. Mimogrede: 193 jih dolguje od 100 do 150 evrov, 103 uporabniki od 150 do 200 evrov, 89 od 200 do 350 evrov, 25 od 350 do 500 evrov, 19 uporabnikov pa več kot 500 evrov. »Najvišji znesek na položnici je blizu 1300 evrov, gre pa za uporabnika, ki v letošnjih šestih mesecih ni plačal še nobene akontacije.« Možno obročno odplačevanje Knezova je še dejala, da omogočajo uporabnikom z višjimi zneski na položnicah obročno odplačevanje za obdobje 4 mesecev, osnova za to pa je sklenjen dogovor. Na vprašanje, kakšni so najpogostejši komentarji uporabnikov pri reševanju reklamacij, je Mateja Knez odgovorila: »Generalno večjih reklamacij iz naslova obračuna in izdanih računov ni. Bolj uporabniki zastavljajo vprašanja v zvezi s storitvami daljinskega ogrevanja. Cene tega so se letos kar precej spremenile. Zanima jih tudi, kako je s spremembami oseb, kako lahko spremljajo svojo porabo, izdane račune, tekoče informacije glede našega podjetja. Pri tem jih usmerjamo na naš portal, ki smo ga uvedli lani in želimo, da ga uporablja čim več naših uporabnikov. Prijava je zelo enostavna, v sistem se lahko vključijo z zadnjim računom.« Obračun komunalnih storitev za obdobje januar-junij 2019 so izdelali le uporabnikom individualnih hiš. Ti za uporabnike komunalnih storitev v večstanovanjskih objektih ter industrijske porabnike niso potrebni, ker pri teh spremljajo porabo vsak mesec sproti in so zneski na računih odraz dejansko porabljenih količin.


text: Ekipa24.si - Veliko RAZKRITJE: Olimpija NI BILA ustanovljena leta 1911, temveč KASNEJE! Kako? Zakaj? To so DOKAZI! 2 28.05.2019 09:43:50 Matjaž Homar, navdušenec nad številkami in statistiko, in ki je bolj znan pod vzdevkom OptaŽabar je razkril veliko zanimivost glede nastanka Olimpije. Tisti, ki spremljate slovenski nogomet in ste aktivni na družbenih omrežjih, ste prav gotovo v zadnjih mesecih zasledili uporabnika z vzdevkom OptaŽabar, ki razkriva izjemne statistične podatke iz vrst Olimpije. Za njim se skriva Matjaž Homar, profesor matematike, ki je veliki navijač Olimpije in Chelseaja, svoje navijaštvo pa je nadgradil s statističnimi podatki od nastanka Olimpije pa vse do danes. Tako ima obdelanih kar 2940 tekem Olimpije, kot iz rokava bo stresel različne statistične podatke o tem, kdo je najstarejši debitant, kdo je zabil največ golov v drugem polčasu, pomembne dogodke ima urejene kronološko in še veliko več se skriva v njegovi bogati zakladnici, ki je temelj tudi za knjigo o Olimpiji, ki naj bi izšla naslednje leto. In ko se je še z dvema prijateljema lotil tega projekta, je priljubljeni navijač Olimpije naletel na veliko zanimivost glede nastanka kluba. "Ugotovili smo, da Olimpija ne izhaja iz Ilirije, ampak Primorja. Imamo tudi dokaze, ki to lahko pojasnijo. Letnica nastanka Olimpije torej ni 1911, ampak 1920. Zato tudi načrtujemo, da bomo knjigo izdali prihodnje leto. Napaka se je zgodila leta 1990, ko je izšla knjiga 80 let NK Olimpija, v kateri je bilo zapisano, da je bila predhodnica Olimpije Ilirija, ustanovljena leta 1911, kar je takratni predsednik kluba Ivan Zidar upošteval in prejšnjo letnico 1945 spremenil v zdajšnjo letnico nastanka, ki pa ni pravilna. O tem imamo tudi dokaze," je v intervjuju za Sportal razkril Homar. Verjetno je odveč dodati, da bi lahko ta podatek dodobra spremenil zgodovino kluba.


0fe8 Dokument je izvleček s spletišča EUR-Lex. Svobodna konkurenca je ključni element odprtega tržnega gospodarstva. Spodbuja gospodarsko učinkovitost in potrošnikom ponuja širši izbor kakovostnih proizvodov in storitev po bolj konkurenčnih cenah. Politika konkurence Evropske unije zagotavlja, da konkurenca na notranjem trgu ni izkrivljena, saj zagotavlja, da za vsa podjetja na notranjem trgu veljajo podobna pravila. Naslov VII, poglavje 1 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa osnovo za pravila Skupnosti glede konkurence. Državna pomoč je v skladu s Pogodbo prepovedana, obstajajo pa nekatere izjeme, saj je takšna pomoč lahko upravičena na primer v primeru storitev splošnega gospodarskega pomena. V tem primeru je treba dokazati, da ne povzroča izkrivljanja konkurence na način, ki je v nasprotju z javnim interesom.


text: Robačnekov mlin, nekdanji grajski mlin, je edini ohranjeni mlin v Begunjah . V njem so mleli žito in luščili ječmen za domačine iz Begunj in okolice, ohranjena oprema pa priča o delu mlinarjev. Potok Begunjščica je v Begunjah na Gorenjskem v preteklosti poganjal kar nekaj mlinov. Dobro ohranjen Robačnekov mlin stoji v srednjem delu naselja v sklopu kmečke domačije. Ob prihodu na njeno dvorišče o znamenitosti priča tabla, mlin pa se skriva v zadnjem delu stare hiše. Po izročilu je bil to grajski mlin, ki je pripadal bližnjemu gospostvu Katzenstein . Obrtni prostor je danes manjši kot prvotno. Ohranjena sta dva mlinska kamna, še delujoče stope in naprava za mletje s pajklom. S stopami so nekdaj luščili predvsem ječmen, pšenico in koruzo pa so mleli s pajklom. Ob prostoru mlina je tudi črna kuhinja s še delujočim kuriščem in delom ognjišča. Voda iz Begunjščice priteka na veliko vodno kolo po umetni vodni strugi – raki za stavbo. Mlinske stope še vedno delujejo. Za organizirane skupine gospodarica po dogovoru preusmeri potok na mlinsko kolo in hrup delujočih stop napolni notranjost mlina. Prav zato v Sloveniji poznamo pregovor Le v mlinu se dvakrat pove. Begunje 42 4275 Begunje na Gorenjskem Tel. : ++386 4 533 37 71 guided tour


Cerkniško jezero – ribolov za prave ljubitelje narave Začetki ribolovne pravice v jezeru segajo v 14. stoletje z Oglejskimi patriarhi. Stoletje kasneje so pravico dobili tudi Postojnski graščaki, kasneje tudi mesto Lož. Valvasor je v 17. stoletju prvi podrobneje opisal skrivnostno presihajoče jezero kot čudo narave in zato spodbudil zanimanje za to jezero daleč naokrog. Valvasor je zapisal, da se na jezeru v času visoke vode ni smelo loviti. Za nadzor so skrbeli čuvaji (lokalni kmetje). Ko je voda pričela upadati, so čuvaji obvestili vaškega cerkovnika, ki je z zvonjenjem naznanil, da se začenja ribolovna sezona. Del ujetih rib so dali lokalnemu knezu, drugi del so si razdelili kot plačilo za čuvanje. Še posebej bogat je bil ribolov takrat, ko jezero po več let ni presahnilo. Človeški posegi izsuševanja Cerkniškega polja so se začeli v 19. stoletju, za obdobje po 2. svetovni vojni pa je značilno obdobje poskusa akumulacije polja s strani tedanjih oblasti, ki je tudi klavrno propadel. Ribolov šlajna (Foto: arhiv Ribiška družina Cerknica) Kot posledico nekdanjih človeških posegov v vodostaj jezera je Ribiška družina Cerknica, v 50. letih prejšnjega stoletja, zgradila jez pred požiralnimi jamami v Rešetu. Tu je nastalo majhno stalno jezerce. Vanj v sušnem obdobju vlagajo ribe iz presihajočih jam, da jih rešijo pred poginom. Da bi ohranili minimalen vodostaj v suši, so preusmerili del vode iz rek Stržen in Žerovniščica ter zgradili več manjših zadrževalnikov. Ker vodostaj jezera med letom zelo niha, je ogrožena ribja drst, saj se ribe drstijo v plitki vodi ob obrežju. Če vode prehitro zmanjka, ikre in zarod pristane na suhem in propadejo, v nizkem vodostaju v strugah pa jim preti nevarnost, da jih pojedo druge ribe. Jezerske domorodne vrste rib, ki zrastejo do zavidljivih velikosti, so ščuka, linj, klen in pa menek. Le-ta je trajno zaščiten in zato lov nanj ni dovoljen. Zakonsko edini dovoljen način lova je športni ribolov, se pravi ribolov z ribiško palico in enim trnkom. Redke so vode v Sloveniji, ki bi jim lahko rekli "biser" in prav Cerkniško jezero je eno takšnih. Ima prečudovito naravo, ima odličen habitat in ribji fond in vse to ga dela izjemnega. Zatorej, če se boste odpravili na športni ribolov na Cerkniško jezero, se zavedajte, da ga morate pustiti takšnega, kot ga vidite v trenutku, ko ste prišli do njega – nedotaknjenega.


Vertikalni večpinski konektor,serije STL(Z)1550-V, raster:3.81 mm 9 A, zelen, PTR 51550085125D/Komponente/Conrad.si Vertikalni večpinski konektor,serije STL(Z)1550-V, raster:3.81 mm 9 A, zelen, PTR 51550085125D Avto - oprema in dodatki Komponente Računalniki & Pisarna Energija Prosti čas Dom in vrt Multimedija Orodje DomovKomponenteKonektorjiKonektorji za tiskana vezjaSistemi za vtične letve Vertikalni večpinski konektor,serije STL(Z)1550-V, raster:3.81 mm 9 A, zelen, PTR 51550085125D Kataloška št.: 732153 Proiz. oznaka: 51550085125D | EAN: 2050000684401 Primerna za: AK(Z)1550ATT.INT.POLE_NO_TOTAL8BarvaZelenaDodatni tehnični podatki
Primerna za: AK(Z)1550Industrijsko blagoNeIzvedba vtičnega spojnikaVgradni moški konektor, navpičenKontaktna površinaPokositranoMaterial kontaktaBakrena zlitinaMaterial ohišjaPA 6.6Mera, dolžina7.00 mmMera, višina12.60 mmMera, širina31.87 mmNazivna napetost300 VNazivni tok10 AOsnovna mreža3.81 mmPriključek (komponente)Za tiskano vezjeProizvajalčeva številka delov51550085125DTemperatura (maks.)+105 °CTemperatura (min.)-30 °CTip (tip proizvajalca)STLZ1550/8G-3.81-VTip vtične letveOhišje vtiča za tiskano vezjeVsebina1 STZnačilnosti konektorjevZaprtŠtevilo pozicij na vrsto8 Tehnična shema/podatkiSTIFTLEISTE VERT STLZ1550 RM3 81GN 8 POL Ver. 1 Kos Ocene izdelka Vertikalni večpinski konektor,serije STL(Z)1550-V, raster:3.81 mm 9 A, zelen, PTR 51550085125D


008000 EU nima neposredne vloge pri pobiranju davkov in določanju davčnih stopenj. Znesek davka, ki ga morajo plačati njihovi državljani, določijo države. Določijo tudi, kako se bodo davčni prihodki porabili. Vendar pa EU na nekaterih področjih nadzoruje nacionalna davčna pravila, zlasti v zvezi s poslovnimi in potrošniškimi politikami EU, da bi zagotovila: Enotni trg omogoča prosto trgovanje z blagom in storitvami po celotni EU. Da bi podjetjem olajšale trgovanje in se izognile izkrivljanju konkurence, so se države EU dogovorile, da uskladijo svoja pravila za obdavčitev blaga in storitev. Za nekatera področja veljajo posebni sporazumi, denimo o davku na dodano vrednost (DDV) ali davkih za energente in električno energijo, tobak in alkohol. EU sodeluje tudi z državami EU pri usklajevanju ekonomskih politik ter davkov od dohodkov pravnih oseb in davkov na dohodek. Politike naj bi bile pravičnejše, učinkovitejše in gospodarski rasti prijaznejše. To je pomembno za zagotavljanje jasnosti glede davkov, ki jih morajo plačati ljudje, ko se preselijo v drugo državo EU, ali podjetja, ki vlagajo v drugih državah. To usklajevanje prispeva tudi k preprečevanju davčnih utaj ali izogibanja davkom.


Imam tudi sama v načrtu napisat podobno objavo, ker imam veliko skin care izdelkov pa nočem za vsakega posebej pisat ocene.


text: Oortov oblak (včasih ga imenujejo Öpik-Oortov oblak) je domnevno območje kometov, oddaljeno od Sonca okoli 50.000 do 100.000 a.e. (približno na 1.000 kratni razdalji Plutona od Sonca). Do sedaj ga neposredno niso opazili, vendar so na podlagi opazovanj kometnih tirov ugotovili, da je po vsej verjetnosti izvor večine kometov, ki vstopajo v notranje predele Osončja. Nekateri kratkoperiodični kometi izvirajo tudi iz Kuiperjevega pasu. Leta 1932 je Ernst Julius Öpik predlagal za izvor kometov krožeč oblak na robu Osončja. Jan Hendrik Oort je leta 1950 uporabil njegovo zamisel in s takšnim oblakom pojasnil navidezno nasprotje, da se kometi pri prehodu skozi notranje predele Osončja uničujejo in bi morali biti že vsi uničeni, če obstajajo že od nastanka Osončja. Po teoriji Oortov oblak vsebuje več milijonov stabilnih kometnih jeder, saj je na tej razdalji Sončevo sevanje šibko. Iz oblaka prihajajo novi kometi in zamenjujejo že uničene. Oortov oblak je ostanek meglice, ki je razpadla in tvorila Sonce in planete pred približno petimi milijardami let, in je šibko vezana na Osončje. Verjamejo, da imajo druge zvezde lastne Oortove oblake. Zunanji deli oblakov dveh bližnjih zvezd se lahko včasih prekrivajo, kar povzroča, da se komet napoti v notranje predele zvezdine okolice. Zunanje povezave http://www.andros.si/vesolje/kuiperjev-pas.html Planetologija Jan Hendrik Oort Astronomske hipoteze


20aa Imamo preko pet tisoč zadovoljnih uporabnikov in njihovo zaupanje v našo storitev vsakodnevne dostave malic po njihovem okusu. Vsak dan vam in sodelavcem dostavimo malico po vašem izboru. Naša spletna aplikacija je optimizirana za najenostavnejše in hitro naročanje hrane. Široka izbira hrane vam bo vsak dan popestrila čas malice. Malico lahko naročite do sedem dni vnaprej toda malico ne morete naročiti v manj kot 24 ur pred začetkom delovnega dne. Malica bo dostavljena vsaj 30 minut pred začetkom malice v termoizolirani vreči na za to določeno mesto. Malica vas čaka v naši termoizolirani vreči. Želimo vam dober tek! Da. Malico lahko naročite najkasneje 24 ur pred začetkom delovnega dne. S tem ne preobremenimo logistiko, saj si želimo da je vaša malica zagotovljena. Malice se dostavijo v tekočem dnevu eno do dve uri pred začetkom malice na vašem delovnem mestu. Malica se dostavi v termoizolirani vreči. Malico lahko naročite sedem dni vnaprej. Malico za naslednji dan ne morete naročiti v primeru, da je ostalo manj kot 24 ur do naslednjega delovnega dne. Če zapustite podjetje, niste več upravičeni do naše storitve. Nadaljna dostava bo odvisna od tega, ali novo podjetje v katerem ste zaposleni uporablja našo storitev. Naročite lahko eno malico na dan.


text: 1803 (MDCCCIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Napoleon Bonaparte proda Louisiano Združenim državam Amerike. Rojstva 12. maj - Justus von Liebig, nemški kemik († 1873) 14. maj - Salomon Munk, nemško-francoski orientalist judovskega rodu († 1867) 25. maj - Ralph Waldo Emerson, ameriški esejist, pisatelj, filozof († 1882) 29. november - Christian Andreas Doppler, avstrijski matematik, fizik († 1853) Smrti 9. april - Miháo Bakoš, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, učitelj, zalaski-šomodski dekan (* 1742) 18. avgust - James Beattie, škotski pesnik, pisatelj in razsvetljenski filozof (* 1735) 18. december - Johann Gottfried Herder, nemški pesnik, teolog, filozof (* 1744)


text: Med živalskimi in rastlinskimi celicami je veliko razlik. Ta razlika je razvidna iz obrazca, število celičnih organelov, struktur itd. Najosnovnejša razlika med živalskimi in rastlinskimi celicami je v tem, da imajo rastline celično steno, medtem ko živali nimajo celične stene. Razlike v celicah nato vplivajo tudi na večje razlike v značilnostih. Primeri, kot je sposobnost gibanja. Rastline lahko izvajajo le majhne, subtilne gibe, medtem ko živali lahko izvajajo zelo aktivne gibe. V tem članku bomo podrobneje obravnavali razlike med živalskimi in rastlinskimi celicami Osnovna zgradba živalskih celic in rastlinskih celic je pravzaprav enaka, le ker vsaka vrsta rastlinske celice in živalske celice doživlja drugačne dražljaje iz okolja, to povzroči razlike v obeh vrstah celic. Z vidika ekoloških vlog imajo na primer tako rastlinske kot živalske celice zelo različne vloge. Rastline delujejo kot proizvajalci hrane, medtem ko živali delujejo kot potrošniki drugih rastlin ali živali. Sledi celoten seznam razlik med tabelo živalske in rastlinske celice, za lažje razumevanje: Razlika Živalska celica Rastlinske celice Oblika celice Obstaja veliko oblik in lahko spremenijo obliko Oblika celice je toga in le redko spremeni obliko Velikost celice Majhna Velika Celične stene Nič Tukaj je Izvencelični Mactix Tukaj je Tukaj je Lizosom Na splošno obstaja veliko živalskih celic Redko Peroksisomi Tukaj je Tukaj je Gilioksisom Nobenega / redko Tukaj je Elastičnost omrežja Visoka, odsotnost celičnih sten Nizka, prisotnost celične stene Lokacija celičnega jedra Sredi celice Nahaja se v feriperalni citoplazmi Centrosom / centriol Tukaj je Ni jih / redko najdem Organele za dihanje Mitohondriji Kloroplasti (plastide) in mitohondriji Celična vakuola Majhna in številna Samski, a zelo velik Cilia Pogosto najdeno Zelo redko Bičevje Pogosto najdeno, Redko Oblikovanje vretena Amphiastral Anastralno Celična citokineza Obraz brazde Oblikuje mitotično ploščo Tlačna odpornost Šibka brez krčljive vakuole Močna zaradi celične stene Raven totipotencije Nizko Zelo visoko Povezava med celicami Desmosome Tesno križišče Plazemski plazmi Najopaznejša razlika med rastlinskimi in živalskimi celicami Sledijo najvidnejše razlike med rastlinskimi in živalskimi celicami: Živalska celica Rastlinske celice Nimate celične stene Ima celično steno Ima majhno vakuolo Ima veliko vakuolo Ima Centrioles Nima centriolov Nimate plastid Vsebuje plastide (kloroplasti, kromoplasti in levkoplasti) Preberite tudi: Beauveria bassiana: močan gliv za ulov žuželk Organele živalskih celic, ki niso v lasti rastlinskih celic Živalske celice imajo več celičnih organelov, ki jih v rastlinskih celicah ni. Sledi seznam in razlaga teh celičnih organelov. Centriole so par valjastih oblik, ki imajo osrednjo luknjo. Centriole so sestavljene iz proteinov mikrotubulov, ki imajo vlogo pri uravnavanju polarnosti celične delitve in tvorbe trepalnice in bičevi in delitev kromosomov pri delitvi. Mikrotubule, ki tvorijo centriole, imajo mrežno podobno obliko, ki je videti med kromosomi med delitvijo celic (mejoza in metoza). Mreža se imenuje tudi vretenski navoj, na drugem koncu navoja vretena pa je v bližini konice centriole. Vakuolo najdemo v več vrstah enoceličnih živali, na primer v parameciju in amebi. V parameciju sta dve vrsti vakuole, in sicer: Krčljiva vakuola (pulzirajoča vakuola) so vakuole, ki jih najdemo pri enoceličnih živalih, ki živijo v sladki vodi. Ta vakuola služi za vzdrževanje citoplazemskega ali osmoregulacijskega osmotskega tlaka. Nekontraktilna vakuola (ne pulzirajoča vakuola) vlogo pri prebavi hrane, zato jo imenujemo tudi vakuola za hrano Organele rastlinskih celic, ki niso v živalskih celicah Tako kot v živalski celici obstajajo organele, ki jih rastlinska celica nima, tudi nekatere organele rastlinskih celic nimajo živali. 1. Celična stena Celična stena je del celice, ki se nahaja najbolj zunaj, služi za zaščito in podporo celice. Celično steno tvorijo diktlosomi, kjer so gradniki celične stene polisaharidi, ki so sestavljeni iz celuloze, pektina in hemiceluloze. Celična stena je toga in trda. Obstajata 2 vrsti celičnih sten, in sicer primarne in sekundarne celice. Primarna celična stena je celična stena, sestavljena iz pektina, hemiceluloze in celuloze, kjer ta celična stena nastane med celično delitvijo. Sekundarna celična stena je celična stena, ki nastane zaradi odebelitve celične stene, sestavljene iz lignina, hemiceluloze in celuloze. Sekundarne celične stene so prisotne v odraslih celicah znotraj primarne celične stene. Med dvema sosednjima celičnima stenama, v lameli sredina, ki je sestavljena iz magnezija in kalcijevega pektata v obliki gela. Med obema sosednjima celicama je pora, skozi katero je sosednja dvocelična plazma povezana s plazemskimi nitmi ali znana tudi kot načini očesne plazme. Ste se kdaj vprašali, zakaj so stebla rastlin na splošno trda in je človeška koža navadno šibka? To je zato, ker je zunaj rastlinske celice sestavljena iz zelo trde celične stene. Gradniki celične stene so v obliki lesa (celuloza, ki je sestavljena iz glukoze). Druge snovi, ki jih vsebuje celična stena, so glikoproteini, helmi celuloza in pektin. 2. Plastide Plastide so popolni membranski organeli v obliki zrn, ki vsebujejo pigmente. Plastide lahko najdemo le v rastlinskih celicah z različnimi oblikami in funkcijami. Plastide so rezultat razvoja majhnih teles (plosplastidov), ki jih večinoma najdemo na območju meristimatika. Pri razvoju proplastidov, ki so rezultat razvoja majhnega telesa, se lahko spremenijo v 3 vrste, in sicer kloroplasti, kromoplasti in levkoplasti. a. Kloroplasti Chloropas je celični organel, ki vsebuje klorofil, v katerem je klorofil zelo vpliven na proces fotosinteze. Kloroplasti so sestavljeni iz zunanje membrane, ki brez selektivnosti prenaša molekule velikosti <10 kilodaltonov. Za notranjo membrano so selektivno prepustne, služi za določanje dohodnih in odhajajočih molekul z aktivnim transportom. Stroma je kloroplastna tekočina, ki shranjuje rezultate fotosintetskega procesa v obliki škroba in tilakoidov, kjer poteka fotosinteza. Kloroplaste pogosto najdemo v zelenih listih in rastlinskih organih. Klorofil lahko razdelimo na več vrst: Klorofil a: prikaže zeleno modro Klorofil b: prikazuje zeleno rumeno Klorofil c: prikazuje zeleno rjavo barvo Klorofil d: prikaže zeleno rdečo. Kromoplasti so plastide, ki dajejo različne barve zunaj fotosintetskega procesa (nefotosintetične), kot so rumeni, oranžni, rdeči pigmenti in drugi. Pigmenti, ki vstopajo v skupino kromoplastov, vključujejo: Fikocianin: v algah ustvari modro barvo Ksantofil: na starih listih ustvari rumeno barvo Fikosiantin: v algah ustvari rjavo barvo Karoten: proizvaja rumeno-oranžne in rdeče barve, na primer na korenju Fikoeritrin: v algah ustvari rdečo barvo. c. Levkoplasti Leukoplasti so plastide, ki nimajo barve ali so bele barve. Običajno ga najdemo v rastlinah, ki niso izpostavljene sončni svetlobi. Še posebej v organih za shranjevanje zalog hrane. Leukoplasti služijo za shranjevanje teles s hrano. Razdeljeno na 3 tigre, in sicer: Amiloplast: levkoplasti, ki delujejo za tvorbo in shranjevanje škroba, Elaioplasti (lipidoplasti): levkoplasti, ki tvorijo in shranjujejo maščobo ali olje, Proteoplasti: levkoplasti, ki shranjujejo beljakovine. To je popolna razprava o razlikah med živalskimi in rastlinskimi celicami, skupaj z značilnostmi vsake celice, ki je ena od predmetov biologije v šoli.


text: Procesorska enota za začetniški prenosni računalnik Intel Celeron 1005M. Značilnosti - Tehnološke novice in visoka tehnologija flipperworld.org Računalniki » Procesorska enota za začetniški prenosni računalnik Intel Celeron 1005M. Značilnosti Mikroprocesor Celeron 1005M je zasnovan predvsem za ustvarjanje nizkocenovnih prenosnih računalnikov in visoko življenjsko dobo baterije. Poleg tega ima dokaj skromne tehnične specifikacije. To so parametri te CPU in bodo namenjeni temu majhnemu pregledu. Ta čip je namenjen za vgradnjo v vtičnico PGA988B. V nekaterih primerih se preprosto razdeli na matično ploščo mobilnega računalniškega sistema in v nekaterih primerih je bil v ta namen na voljo poseben priključek. To je polprevodniška rešitev za tretjo generacijo procesorjev z arhitekturo Core, s kodnim imenom Ivy Bridge. CPU je sestavljalo dve računalniški jedri, ki sta delovali pri fiksni taktni frekvenci 19 GHz. Vgrajeno grafično jedro. Predpomnilnik in MEMORY V sestavi tega mikroprocesorja je proizvajalec vključil integrirano grafično kartico HD Graphics. Lahko prikaže informacije na dveh zaslonih naenkrat, frekvenca njenih blokov pa je omejena na 650 in 1100 MHz. CPU vključuje tri ravni predpomnilnika. Prva lahko sprejme 128 kb, druga je 05 MB, tretja pa 2 MB. Vrsta pomnilnika, ki se uporablja v povezavi s tem mikroprocesorjem, je DDR3. Priporočene vrednosti frekvenc za slednje so 1333 ali 1600 MHz. Največja količina RAM-a, ki ga ta čip lahko obravnava je 32 GB. Intel Celeron 1005M CPU Silicon Crystal je bil izdelan z uporabo tolerance 22 nm tehnologije TriGate. To je onpolprevodniški elementi imajo razporeditev v razsutem stanju. Termični paket te CPU je omejen na 35 vatov. Zaradi tega lahko mikroprocesor deluje le v povezavi s hladilniki. Najvišja temperatura čipa je omejena na 105 ° C. V nominalnem načinu njegova vrednost praviloma ne presega 65 ° C. Ocene. Primernost nakupa Pregledi lastnikov računalniških sistemov na podlagi te CPU razlikujejo naslednje prednosti: Sprejemljiva raven zmogljivosti, ki vam omogoča reševanje najpogostejših in najmanj zahtevnih nalog. Nizki stroški. Edina pomanjkljivost tega mikroprocesorja je, da je zastarel. Na podlagi tega ni več praktično kupiti novega računalnika. Vendar lahko kupite stare prenosne računalnike. Hkrati pa je njihova cena zelo demokratična. Tudi uspešnost takšnega računalnika vam še vedno omogoča, da uresničite naloge, ki so jim bile prvotno dodeljene. V tem pregledu so bile upoštevane specifikacije mobilnega čipa Celeron 1005M. Čeprav je bila izdana že zdavnaj, pa so notesniki na njeni bazi še vedno pomembni. Zato lastniki takšnih računalniških sistemov še vedno aktivno izkoriščajo. Že to dejstvo pove veliko o tem. Procesorska enota Intel Core i3 - 6006U. Značilnosti, pregled specifikacij in povratne informacije lastnika Intel Core i3 - 4340 procesorska rešitev, specifikacije, možnosti in pregledi Samsung ML-2160 je odličen začetniški laserski tiskalnik EPSON L110: visokokakovostni začetniški tiskalnik z integriranim sistemom HPC HP LaserJet 1020: odličen začetniški tiskalnik uglednega proizvajalca HP LaserJet 1020: odličen začetniški tiskalnik uglednega proizvajalca


Načeloma donosnost naložb (ROI, return on investment) pomeni razliko med vloženimi sredstvi in prihodki, ki so posledica te naložbe. Donosnost naložb v knjižnicah torej pomeni razliko med začetno in končno vrednostjo naložbe, ki jo institucije vložijo v svoje knjižnice, kar se da izmeriti z nekaterimi standardnimi kazalniki. Vodstva univerz, na primer, pogosto iščejo odgovor na vprašanje, koliko evrov je njihova univerza pridobila na raziskovalnih razpisih na vsak evro, vložen v mednarodno znanstveno literaturo v izbranem letu. Obstajajo tudi številne druge enostavne metode za kvantitativno oceno ROI, ki pa za ugotavljanje vpliva in učinkov delovanja knjižnic na končne izide izobraževalnega in raziskovalnega dela niso uporabne. Če namreč želimo oceniti, v kolikšni meri dejavnost knjižnic prispeva k uspešnosti izobraževalnih oziroma raziskovalnih organizacij, moramo uporabiti bolj kompleksne kazalnike učinkov in donosnosti vlaganj v visokošolske oziroma specialne knjiznice. Na strokovnem srečanju bomo izpostavili nekaj tovrstnih kazalnikov in metod za njihov izračun, njihovo uporabo pa poskušali umestititi v okolje dinamičnih sprememb na področju tehnološkega razvoja, licenčnih modelov ter cenovnih politik založnikov mednarodne znanstvene literature.


Protiustavni OFF Namestnik poljskega predsednika vlade Jaroslaw Gowin je izjavil, da je Poljska pri sprejemanju evropskega proračuna za lajšanje krize po epidemiji covida-19 pripravljena pristati na kompromis. Poljska in Madžarska namreč od sredine novembra blokirata sprejem novega sedemletenga pororačuna in protikoronskega finančnega svežnja pomoči Evropske unije, saj je ta pogojen s spoštovanjem vladavine prava – torej nečim, kar državama ni pogodu. Bruselj namreč obe obtožuje vmešavanja v neodvisnost sodišč in medijev. To pomeni, da bi dostop do pom 1000 oči lahko izgubili. Pri tem gre za sedemletni proračun, ki vsebuje 1842 milijard evrov, od tega 750 za okrevanje po krizi. Gowin trdi, da bi za umik poljskega veta zadoščal že dodaten mehanizem, ki bi zagotavljal, da držav ne bodo izsiljevali s pogoji za dostop do sredstev iz proračuna. Madžarski predsednik vlade Viktor Orban pa pri vetu vztraja.Združene države Amerike so prepovedale uvoz bombaža in bombažnih izdelkov, ki jih pridobiva kitajsko vojaško podjetje XPPC, ki operira v provinci Šindžang. ZDA Kitajsko že dalj časa obtožujejo diskriminacije in množičnega zapiranja tam živečih ujgurskih muslimanov. Prav ti naj bi opravljali delo na plantažah bombaža, in sicer v obliki modernega suženjstva. Produkcija spornega podjeta je leta 2015 predstavljala 30 odstotkov vsega bombaža, pridobljenega na Kitajskem. Na Kitajskem je to tudi unikaten hibrid med državnim podjetjem in regionalno vlado, ki zaposluje več kot 2 milijona ljudi in pol, poleg pridelovanja bombaža in drugih gospodarskih dejavnosti pa opravlja tudi administrativne funkcije in vključuje tudi paravojaške enote. Ameriške sankcije veljajo tudi za vse poslovne partnerje XPPC, to pa za proizvajalce oblačil pomeni iskanje novih dobaviteljev ter višje proizvodne cene. Zaradi dolgih proizvodnih verig ima le nekaj podjetij infrastrukturo, s katero se bodo lahko popolnoma izognila uporabi spornega bombaža. V Sloveniji Ob obljubljeni učinkovitosti cepiv proti covidu-19 podjetij Moderna, Pfizer in BioNTech Slovenija pripravlja državni cepilni načrt. Če bo šlo vse po načrtih, bo na trgu najhitreje dostopno Pfizerjevo cepivo, Slovenija pa si lahko v prvi pošiljki obeta dovolj odmerkov za 50 tisoč prebivalcev. Predvidoma bodo najprej cepili zdravstvene delavce in oskrbovance domov za ostarele. Cepljenje naj bi v začetni fazi potekalo v bolnišnicah. Doroteja Novak Goršič, sekretarka na ministrstvu za zdravje, trdi, da bo cepljenje zastonj za vse – ne glede na sklenjenost zdravstvenega zavarovanja. Denar, cepivo in cepljenje bo priskrbela država. Preden cepivo prinese morebiten oddih, ima Slovenija v načrtu tudi množično testiranje prebivalstva 2000 . Obstajata sicer dva scenarija – v enem bi testirali le rizične skupine, v drugem pa širšo javnost. V določeni meri se sicer prvi scenarij že izvaja, a za zdaj le v zdravstvu - druge dejavnosti, v katerih bi izvajali testiranje, bi bile šolstvo, policija in podobno. Množično testiranje naj bi se začelo že pred koncem leta, v ta namen so naročili približno pol milijona hitrih testov. Zadnji na udaru državnih restrikcij je alkohol - od ponedeljka namreč ne bo več možno prevzeti alkoholnih pijač. Po domače: kuhančka bo treba narediti doma. Ustavno sodišče Republike Slovenije je razsodilo, da vladni sklepi o šolanju na daljavo ne veljajo. Ukrepe, ki so bili sicer sprejeti pravilno, je vlada namreč neustrezno podaljševala z neveljavnimi sklepi. Ti namreč niso bili objavljeni v Uradnem listu, kar pomeni, da niso nikoli uradno pričeli veljati. Vlada ima tako tri dni časa, da napako odpravi, potem pa se bodo šole vrnile v ustaljene tirnice. Vlada mora v tem času presoditi tudi smiselnost zapiranja šol. Če bodo te še dalje zaprte, bo ustavno sodišče omogočilo odprtje šol za otroke s posebnimi potrebami, saj je presodilo, da je škoda zaradi zaprtja večja od potencialne nevarnosti ob odprtju. Proti razsodbi je bil le Klemen Jaklič, ki je napovedal pripravo ločenega pravnega mnenja, na katerega pa ustavno sodišče ni počakalo pri objavi svoje odločitve. Konfederacija sindikatov Slovenije Pergam in sindikati v zdravstvu Slovenije Pergam so na ustavno sodišče podali pobudo za ustavno presojo 37. člena Zakona o nalezljivih boleznih. Ta namreč omogoča omejitev pravice do stavke za zdravstvene delavce in sodelavce. Pergam pa v ustavno presojo pošilja še dva člena odredbe o začasnih ukrepih na področju organizacije zdravstvene dejavnosti - sprejeta sta bila namreč na podlagi prej omenjenega spornega člena. Tako bi zdravstvenim delavcem prepovedali stavko ter hkrati tudi odvzeli letni dopust in možnost koriščenja nadur. V sindikatu trdijo, da sicer razumejo določeno omejevanje osebnih svoboščin, a mora biti to v skladju z ustavo in sorazmerno. Za take ukrepe v sindikatu ne vidijo potrebe, hkrati pa opozarjajo, da se ministrstvo za zdravje na pozive k dialogu ni odzvalo. Več o problematičnosti člena ter odločb pove predsednik KSS Pergam Jakob Počivavšek.


billy :: 10. jul 2017, 17:54 Mah, bom nabavil potem s plastičnimi kolesi, saj trasa ni tako kritična, itak pa so tudi noge oz telo, neke vrste amortizer, debeluhar pa tudi nisem :) billy :: 11. jul 2017, 14:23 Nabavil tega s plastičnimi...res se čuti vsaka luknjica na asfaltu, ampak kot rečeno, zračnice imajo večji upor in toliko počasneje. Moram najti traso z čim manj luknjami, pa rešen problem :) Shkorc :: 12. jul 2017, 00:01 Kakšen je pa skiro, ki ga sedaj prodajajo v Hofru? billy :: 12. jul 2017, 05:46 Shkorc :: 12. jul 2017, 10:52 billy :: 12. jul 2017, 10:54 Pa je to sploh še dobavljivo? Cena? Kolesa bi rekel, da so manjša od 20cm, za odraslega so še 20 premala. Za otroka pa bo kul. Killer :: 12. jul 2017, 14:48 To je v PDFju ... 15. Tehnični podatki Dimenzije (D x Š x V, razklopljen z najvišjo nastavitvijo krmila): pribl. 79 x 34 x 94 cm Višina krmila (nastavljivo): pribl. 77,5 cm, 82,5 cm, 87 cm, 94 cm Teža: pribl. 3,58 kg Material (okvir): aluminij, jeklo Preverjeno skladno z EN 14619:2015, razred A: Za uporabnike s telesno težo nad 20 kg do 100 kg. billy :: 13. jul 2017, 08:17 Jebemo pa urbana mestna središča posrana z tlakovcami in podobnimi "okraski" na tleh.. Fajn jebeno se je preko njih peljat s skirojem :) damjan1980 :: 13. jul 2017, 12:18 Če kdo razmišlja o električnem skiroju in da ni ravno največji poceni klump, je to pomoje odlična zadeva: https://www.tomtop.com/scooters-wheels-... Sem se resno začel ubadati z mislijo da si enega nabavim. S kodo za popust se ga dobi za 330€, prodajalec krije stroške carine v EU. Ni mi pa najbolj jasno, če krije tudi DDV billy :: 13. jul 2017, 12:38 Gume so na luft, torej bo blem tlaka? damjan1980 :: 13. jul 2017, 14:18 Jap, ampak glede na to, da ga ne poganjaš ti, ampak elektrika, te boli kita za upor :) Je pa problem luknjanja. Težava se bi dala rešit s tekočinami, ki se nalivajo v gume, in same zalepijo luknje. To se kar pogosto uporablja v MTB svetu. Še ena opcija pa je, da se namontirajo trde gume. Shkorc :: 13. jul 2017, 14:54 Zgleda fajn skiro, malo bolj resen kot ostali kitajci. Ampak ne vem, če gre čez za 330 EUR? Curly :: 13. jul 2017, 16:52 BoostedBoard ali evolvecarbon, meni se to zdi res super zadeva. Pri super zadevi pa bo še nekaj časa ostalo, saj je cena pregrešno draga. Obstajajo tudi cenejše alternative, z manj moči, manjšim dosegom... ampak še vseeno spet nebi dal 500€ za nek polizdelek, ki ni to kar bi zares želel. Ampak če gledate skiroje za 500, potem bi bli tudi ti skejti podobni, najbrž. Crossfire :: 14. jul 2017, 09:00 Curly je 13. jul 2017 ob 16:52 izjavil: Jaz sem se lotil DIY ESK8 projekta. Čakam robo. Komercialne rešitve so kul, vendar me izdelava svoje dosti bolj privlači. Nekje za okoli 500-600 EUR se bo že dalo skozi priti s kvalitetnimi komponentami, to pomeni, glede na prenos iz el. motorja na kolesa doseganje 30+ km/h, kar je že kr scary. Red_Mamba :: 14. jul 2017, 11:14 Crossfire je 14. jul 2017 ob 09:00 izjavil: jaz tudi delam svoj e longboard Crossfire :: 14. jul 2017, 11:32 Bova morala novo temo odpret :) billy :: 14. jul 2017, 11:56 damjan1980 je 13. jul 2017 ob 14:18 izjavil: Trde gume odsvetujem, edino če je res lepa trasa, že najmanjša luknjica se čuti. Kakšna tekočina bi znala biti opcija ja, ali pa to kar se v avte daje, ne vem kateri plin, ko bojda čez leto drži enak tlak? Pač daš not še dodatno zračnico, da se luknjice ne poznajo. Meni je mogoče malo žal, da nisem kupil na zrak...špar ima nekaj poceni za 80, pa gor še počiš -25% ko majo akcijo. Če pa ugotoviš da si prelen za poganjanje, pa te pride predelava pod 100€ na elektriko. Curly :: 14. jul 2017, 13:07 Red_Mamba je 14. jul 2017 ob 11:14 izjavil: Zanimivo, sicer nevem če bi se takega projekta upal lotit samostojno, bi blo pa zanimivo videt rezultat, pošerajta, ko bo končano Crossfire :: 14. jul 2017, 15:16 Zakaj pa ne? Ugodneje je kot če kupiš boosted board in še naučiš se ogromno zraven. Veliko dobrih idej in buildov se lahko najde tukaj: https://www.electric-skateboard.builder... Najti sweet spot konfiguracijo glede na okolje v katerem se voziš pa je popolnoma druga pesem :) billy :: 20. jul 2017, 14:38 30. posebna prevozna sredstva so invalidski vozički, otroška prevozna sredstva ter športni pripomočki in naprave, ki omogočajo gibanje, hitrejše od hoje pešca, kot so: skiro, kotalke, rolke, rolerji, smuči, sanke, otroško kolo, monokolo, motorne sani, miniaturna motorna vozila, gokart in po namenu uporabe podobna prevozna sredstva, ki niso vozila po zakonu, ki ureja motorna vozila; spremenilo: billy ( 20. jul 2017 ob 14:38 ) kaktus1 :: 21. jul 2017, 19:38 Evo v Hoferju isti, kot je na Alibabi, pa še carine ni treba plačat. Me pa skrbijo majhna kolesa in hitrost samo do cca 15km/h.. billy :: 21. jul 2017, 19:55 Osebno mi je 15kmh čisto dovolj za po mestu, na odprti cesti bi bilo pa tam do 25kmh, kaj več pa ne bi upal s tem, že na nožni pogon me je strah da se razbijem :) fikus_ :: 21. jul 2017, 22:12 Kolesa ima hudo majhna, vsaj sprednje bi lahko bilo večje. bandidosss :: 25. jul 2017, 10:00 damjan1980 je 13. jul 2017 ob 12:18 izjavil: A je morda kdo naročil? Tudi meni se zdi zelo zanimiva zadeva, na njihovi strani so napisali tudi: Q:When I order this product to one of the countries listed on the top, will you guarantee to pay all custom fees including tax? Thank you. A:Dear, i promise it will not be taxed in the list of countries, our shipping method will guarantee that, in case, i said in case it was taxed, we would pay for it, don't worry, take the order without any hesitation, please. billy :: 25. jul 2017, 10:01 Heh, pomeni da pošljejo nekam v NL recimo, potem pa interno kot EU paket :) Je zanimivo ja, ampak za tak denar...huh. bandidosss :: 25. jul 2017, 10:04 Je veliko, po drugi strani pa ne, če ga primerjaš z ostalimi jajci. Imam par Xiaomi stvari in so dejansko kvalitetne (2x telefon, BT zvočnik, powerbank ...), tako da znamki kar zaupam. Če bi bil prepričan, da res ne bo +100eur ... ne vem, zakaj za ostale izdelke ne garantirajo (kao) brez carine, samo ta skiro ... spremenil: bandidosss ( 25. jul 2017 ob 10:05 ) billy :: 25. jul 2017, 12:03 Za tak denar bi potem raje tole: Pa malo še zbiješ ceno :) 25kmh pa verjetno optimiziran za polnjenje v avtu...edino če to ni važno? damjan1980 :: 25. jul 2017, 14:35 Temu xiaomi je potrebno prišteti še ddv in stroške obdelave ca. 10€, torej prideš na koncu na ca. 420€ Tale Peugeot, če odmislimo da je grd, ima porazen domet billy :: 25. jul 2017, 14:38 Odvisno kaj kdo rabi ne, meni bi recimo 25kmh prišel veliko bolj prav, kot 25km dometa, dovolj mi je že 5km domet. Pa če prav vidim omogoča tudi vožnjo po snegu. Kar pomeni, da bi lahko skoraj vedno prakticiral uporabo... Mogoče nabavim v kompletu z novim pežojem, ko bodo le-ti plugin hibridni :) Shkorc :: 25. jul 2017, 16:07 damjan1980 je 25. jul 2017 ob 14:35 izjavil: Kako, če pravijo: bandidosss :: 25. jul 2017, 16:20 Tudi mene to zanima, če ima kdo kakšno izkušnjo ... nekoč sem sicer že nekaj kupoval preko ene kitajske trgovine in sem dejansko dobil vrnjene vse stroške, ki so "neupravičeno" nastali. Tukaj pa le ne gre za 10, 20eur ... Shkorc je 25. jul 2017 ob 16:07 izjavil: billy :: 26. jul 2017, 07:12 Kitajec itak to naredi za par $ stroška... Ugibam, da pač gre preko EU države, ki ni tako stroga pri carini, kot je naša, potem pa se znotraj EU razpošlje. Saj če piše, pač nimate kaj zgubit, če nastanejo stroški dobite nazaj, če ne, pa pač ne. Končni rezultat je enak :) Edino če ni zadeva tako sigurna, kot recimo ebay dispute, če prodajalec ne bi sodeloval? Vens :: 26. jul 2017, 07:59 Sam se vsak dan že 4 leta vozim s skirojem, po dežju in po snegu. Najbolje se mi je do sedaj obnesel skiro Micro Flex Air. Obvezno potrebuješ napihljive gume, če so dovolj trde, gre kar hitro. S polnimi gumami imaš probleme na ljubljanskih kockicah, dežju, snegu, pesku. Shkorc :: 27. jul 2017, 14:59 Tale skiro iz Hoferja naj bi imel bolj slab doseg (daleč pod tem kar oglašujejo). Je rebrandan kitajc, najde se ga pod recimo Swagtron Swagger. Je pa lažji od Xiaomija (8 vs 12 kg). Xiaomi zgleda na papirju idealen, ampak ima par minusov (teža, zaradi vibracij se baje razmaje balanca in mehanizem za zlaganje, priklop za polnjenje na nerodnem mestu pri tleh zaradi prahu/blata/vode, uničevanje baterij/varovalk zaradi regenerativnega zaviranja). Bo treba počakat na v2.0. A nimajo v lasti Seagwaya? Lahko bi naredili kaj hudega. billy :: 17. avg 2017, 07:58 Res je, dokler je električni pogon so gume zmaga, ko pa moraš poganjat, pa niti ne več tak ;) Killer :: 17. avg 2017, 09:23 rtadej Prikrito reklamiranje produkta za skoraj 2x ceno. Saul Goodman :: 17. avg 2017, 13:46 pa mislm da tega xiaomija ponuja tudi Elkotex, ki je v Sloveniji uvoznik računalniške robe. predpostavljam, da so ga vzeli preko njih, tak da lahko kar direkt pr elkotexu vzameš pa se losaš enga posrednika. voila, biznis pokvarjen. :-P damjan1980 :: 18. avg 2017, 09:16 Ja super, se losaš enega posrednika, plačaš pa za to ene 200€ več, ker ga prodajajo za 587€ predlagalo izbris: Saul Goodman ( 18. avg 2017 ob 11:47 ) Crossfire :: 18. avg 2017, 09:24 Sam kot alternativo konvencionalnim prevozom aka kolo, skiro, avtobus do šihta preizkušam esk8 - longboard z elektromotorjem, baterijo in daljincem v DIY varianti. Zadevo sem postavil na kvalitetna 83mm poliuretanska kolesa in se precej dobro obnese. Pot se malo prilagodi, tako da se ne vozi po najslabši podlagi. Časovno sem pa na cilju bolj kot ne enako hitro kot s kolesom. Prehod na dodatno mehkejša in večja poliuretanska kolesa bi zagotovil še udobnejšo vožnjo. kaktus1 :: 23. avg 2017, 20:02 Če koga zanima - včeraj v Ikei v Celovcu videl tole: https://ibb.co/k00SBk https://ibb.co/fC7JHQ spremenil: kaktus1 ( 23. avg 2017 ob 20:12 ) billy :: 24. avg 2017, 08:38 To mi je enako videt kot model iz hoferja, kateri je bil pokritiziran? bandidosss :: 16. sep 2017, 17:55 Sem se vseeno odločil in naročil Xiaomija, preko Gearbesta. Po mesecu in pol je prispel, šel skozi brez carine in davka, skupna cena (skiro + poštnina + zavarovanje) je bila 333€. Kaj naj rečem, zadeva je zanimiva. Hitrost 25km/h zlahka drži (je skoraj vedno na elektronski blokadi), pa če imaš 50 ali 90kg. Sicer se kg poznajo v večji breg, ampak jih večino tudi zlahka "prepleza". Tempomat, zaklep vožnje preko aplikacije, elektronski "ABS" - res učinkovito ustavljanje, močne luči ... vse ima. Izdelava je zelo kvalitetna, domet odličen (seveda odvisen od načina vožnje, kg in reliefa), v bistvu napol igračka, napol pa čisto solidno e-prevozno sredstvo. Za ta denar, kot ostali Xiaomi izdelki, vrhunska "igračka". Oddelek: Na cesti 55 13949 (2298) mat xxl 5. apr 2019 13:43:54 Zložljivo skiro Oddelek: Loža 14 2616 (2114) tigrr 3. apr 2016 21:37:44 Oddelek: Na cesti 27 20200 (10176) titles 9. mar 2012 18:22:56 Iščem kul skiro Oddelek: Loža 41 12531 (4625) boogie_xlr 1. maj 2011 01:01:18


V redu Prva stran | Tekme | Skupni rezultati | Najboljši klubi | Statistika | Galerije fotografij Prijava v CMS Ema Kordež (2005) Sezona 2017 (Mlajše deklice, Absolutno)5. mesto (11.02.2017, Slovenj Gradec)3. mesto (04.03.2017, Slovenska Bistrica)1. mesto (18.03.2017, Radlje ob Dravi)4. mesto (25.03.2017, Trbovlje) Sezona 2016 (Starejše cicibanke, Absolutno)1. mesto (23.01.2016, Slovenska Bistrica)3. mesto (31.01.2016, Vojnik)1. mesto (12.03.2016, Radlje ob Dravi)3. mesto (02.04.2016, Trbovlje)1. mesto (16.04.2016, Ljubljana) Sezona 2015 (Starejše cicibanke, Absolutno)3. mesto (25.01.2015, Slovenska Bistrica)3. mesto (08.02.2015, Vojnik)2. mesto (21.03.2015, Trbovlje)1. mesto (28.03.2015, Radlje ob Dravi)3. mesto (18.04.2015, Ljubljana) Sezona 2014 (Mlajše cicibanke, B-skupina)2. mesto (09.02.2014, Slovenj Gradec)1. mesto (08.03.2014, Ptuj)4. mesto (22.03.2014, Radlje ob Dravi)3. mesto (06.04.2014, Vojnik)1. mesto (19.04.2014, Trbovlje) Sezona 2014 (Mlajše cicibanke, Absolutno)2. mesto (09.02.2014, Slovenj Gradec)1. mesto (08.03.2014, Ptuj)4. mesto (22.03.2014, Radlje ob Dravi)3. mesto (06.04.2014, Vojnik)1. mesto (19.04.2014, Trbovlje) Sezona 2013 (Mlajše cicibanke, Enotna skupina)15. mesto (09.03.2013, Radlje ob Dravi)14. mesto (20.04.2013, Brežice)9. mesto (11.05.2013, Slovenska Bistrica)


text: 1729 (MDCCXXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar Rojstva 2. januar - Johann Daniel Titius, nemški astronom, fizik, biolog († 1796) 12. januar - Edmund Burke, anglo-irski filozof, govornik, zgodovinar in državnik († 1797) 22. januar - Gotthold Ephraim Lessing, nemški dramatik, filozof († 1781) 2. maj - Katarina II. Velika, ruska carica († 1796) 6. september - Moses Mendelssohn, nemški judovski filozof († 1786) 12. november - Louis-Antoine de Bougainville, francoski admiral, raziskovalec († 1811) Smrti 2. marec - Francesco Bianchini, italijanski astronom, fizik, anatom, botanik, filozof, teolog, orientalist, historiograf, arheolog (* 1662) 17. maj - Samuel Clarke, angleški filozof (* 1675) 1. december - Giacomo Filippo Maraldi, francosko-italijanski astronom, matematik (* 1665) 13. december - Anthony Collins, angleški teolog in filozof (* 1676)


Zakon o pomorski in notranji plovbi /ZPNP/ Zakon o pomorski in notranji plovbi /ZPNP/Ur.l. SFRJ, št. 22/1977 Ur.l. SFRJ, št. 13/1982, 30/1985, 80/1989, 29/1990, RS, št. 10/1991, 63/1994-KZ (70/1994 popr.), 26/2001-PZ, 30/2002-ZPCV 1977-07-0294 Maritime and Inland Waterways Navigation Act Z uveljavitvijo Pomorskega zakonika, Uradni list RS, št. 26/2001, se preneha uporabljati ta zakon, kolikor se nanaša na pomorsko plovbo. Zakon o plovbi po celinskih vodah /ZPCV/Ur.l. RS, št. 30/2002 Pomorski zakonik /PZ/Ur.l. RS, št. 26/2001 Resolucija o pomorski usmeritvi Republike SlovenijeUr.l. RS, št. 10/1991 Zakon o spremembah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - D/Ur.l. SFRJ, št. 29/1990 Zakon o spremembah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - C/Ur.l. SFRJ, št. 80/1989 Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - B/Ur.l. SFRJ, št. 30/1985 Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o pomorski in notranji plovbi /ZPNP - A/Ur.l. SFRJ, št. 13/1982 Ustava Socialistične Federativne Republike JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 9/1974Ne velja od: 25.06.1991- 1. točka, 337. člen Zakon o ustanovi za vzdrževanje notranjih plovnih potiUr.l. SFRJ, št. 50/1974 delna razveljavitev; razveljavitev 6. in 10. člena Zakon o ustanovi za vzdrževanje pomorskih plovnih poti /ZUVP/Ur.l. SFRJ, št. 50/1974Ne velja od: 12.05.2001 Razveljavitev 6. in 10. člena Odlok o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 21/1965 Navodilo o postopku, če člane posadke - jugoslovanski državljan v tujini pobegne z ladje jugoslovanske trgovske mornarice ali če član posadke - tujec v jugoslovanski luki pobegne s tuje ladjeUr.l. SFRJ, št. 15/1966 Pravilnik o službeni obleki članov posadke morskih ladij in plovil notranje plovbeUr.l. SFRJ, št. 37/1966 Pravilnik o napravah in opremi plovil notranje plovbeUr.l. SFRJ, št. 10/1971 Odlok o spremembah in dopolnitvah odloka o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 32/1974 Odlok o dopolnitvah odloka o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 39/1975 Odlok o spremembah odloka o določitvi plovnih poti mednarodnega prometaUr.l. SFRJ, št. 58/1976 Pravilnik o vpisu ladij v določene vpisnike, o podatkih, ki se vpisujejo v list A glavne knjige vpisnika ladij, o zbirkah listin, o pomožnih knjigah, ki se vodijo poleg vpisnikov ladij, in o obrazcih teh listin in knjigUr.l. SFRJ, št. 68/1978 Navodilo o programu in načinu dela ladijskih metereoloških postaj na morskih ladjah jugoslovanske trgovske mornariceUr.l. SFRJ, št. 15/1980 Pravilnik o vsebini, obrazcih in načinu vodenja ladijskih listin in knjig ladij trgovske mornarice SFRJUr.l. SFRJ, št. 16/1980 Pravilnik o označbah na plovnih poteh v obalnem morju SFRJUr.l. SFRJ, št. 13/1981 Pravilnik o najmanjšem številu članov posadke, ki jih morajo imeti za varno plovbo morske ladje trgovske mornarice SFRJUr.l. SFRJ, št. 29/1981 (32/1981 popr.) Pravilnik o notranjih plovnih potehUr.l. SFRJ, št. 52/1981 Uredba o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati prezimovališča za prezimovanje tujih ladij na notranjih plovnih poteh, na katerih velja mednarodni ali meddržavni plovbni režimUr.l. SFRJ, št. 18/1982 Pravilnik o nazivih, pogojih za pridobivanje nazivov in pooblastil članov posadk ladij notranje plovbe trgovske mornarice SFR JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 32/1982 Pravilnik o najmanjšem številu članov posadke, ki jih morajo imeti za varno plovbo ladje notranje plovbe trgovske mornariceUr.l. SFRJ, št. 32/1982 Pravilnik o določanju imen, označb in razpoznavnih znamenj ladij in evidence o imenih ladijUr.l. SFRJ, št. 77/1982 Pravilnik o dopolnitvi pravilnika o nazivih, pogojih za pridobivanje nazivov in pooblastil članov posadk ladij notranje plovbe trgovske mornarice SFR JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 30/1983 Uredba o spremembah uredbe o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati prezimovališča za prezimovanje tujih ladij na notranjih plovnih poteh, na katerih velja mednarodni ali meddržavni plovbni režimUr.l. SFRJ, št. 68/1984 Uredba o spremembah uredbe o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati prezimovališča za prezimovanje tujih ladij na notranjih plovnih poteh, na katerih velja mednarodni ali meddržavni plovbni režimUr.l. SFRJ, št. 8/1986 Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o notranjih plovnih potehUr.l. SFRJ, št. 33/1986 Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o nazivih, pogojih za pridobivanje nazivov in pooblastil članov posadk ladij notranje plovbe trgovske mornarice SFR JugoslavijeUr.l. SFRJ, št. 30/1987 Pravilnik o poskusni vožnji ladijUr.l. SFRJ, št. 22/1988 Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o vsebini, obrazcih in načinu vodenja ladijskih listin in knjig ladij trgovske mornarice SFRJUr.l. SFRJ, št. 25/1988 UREDBA SVETA (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o značilnostih ribiških plovil UREDBA SVETA (EGS) št. 3921/91 z dne 16. decembra 1991 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko tuji prevozniki prevažajo blago ali potnike po celinskih plovnih poteh znotraj države članice DIREKTIVA SVETA 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST)


text: Na dogodek ob podpori boja proti aidsu pri otrocih fundacije Elizabeth Glaser Pediatric Aids Foundation je izbrala preprosto belo majico brez rokavov, ki jo večina nosi tudi kot spodnjo majico, in jo kombinirala z modnim maksi krilom. Bela majčka, črn modrček Gwen obožuje črno in belo barvo, zato jima je tudi za ta dogodek ostala zvesta, a je vse dobro začinila s krvavo rdečo šminko, ki je postala njen prepoznavni lepotni dodatek. Pevka se rada poigra z modo in jo rada preizkuša do njenih meja. Tako je storila tudi v tem primeru, ko je k beli majčki nosila črn modrček, kar bi bila včasih prava modna polomija, njej pa je stvar uspelo odlično izpeljati. Poleg preprostega stajlinga je izbrala malce bolj opazen nakit, lase pa spela v sproščeno frizuro. Pri tem stajlingu gre za dobro mešanico preprostosti in elegance in zato smo nad njim navdušeni. Preberite še: Zvezdnica, o kateri se trenutno največ govori, se je pokazala v sproščenem kavbojskem stajlingu, ki ga lahko nosite tudi jeseni. Pevka se je odločila za drzno in seksi pin up poletno kombinacijo, v kateri boste tudi vi poželi veliko pogledov. Kratke hlače so obvezna oprema poletnih dni, a včasih niso nič kaj elegantne. Rešitev ponuja njihova usnjena različica.


text: Curling Curling je moštveni šport podoben balinanju s to razliko, da ga igramo na ledu s težkimi nabrušenimi kamni imenovanimi iz angleščine stones. Curling je najbolj razširjen v Veliki Britaniji, Skandinaviji, Kanadi in ZDA. Igralna površina[uredi | uredi kodo] Igrišče za curling, imenovano rink, je 146 čevljev (44,5 m) dolga ter 14 čevljev in 2 palca (4,318 m) široka popolnoma vodoravna ledena ploskev. Izrednega pomena pri pripravi ledu je tako imenovani pebble, to je poškropljena razpršena voda, ki zamrzne takoj ob stiku z ledom. Ta pebble omogoča kamnom hitrejše drsenje. Pebble se tekom tekme spreminja zaradi od trenja povzročene erozije. Na vsaki strani igralne površine je narisana tarča imenovana house (hiša) z radijem 6 čevljev (1,83 m). Sredina hiše imenovana tee je določena kot presečišče center line, katera razpolavlja igrišče v longitudinalni smeri, in tee line, postavljena 16 čevljev (4,9 m) od roba igrišča. Poleg tega sta na igrišču še hog lines postavljene na razdalji 37 čevljev (11,3 m). Hišo sestavljajo obroči s premeri 4, 8 in 12 čevljev (1,22; 2,44 in 3,66 m), ki so zaporedoma rdeče, bele in modre barve. Blizu roba igrišča so postavljene hacks, ki služijo kot odrivna točka ob izvajanju meta. Igra[uredi | uredi kodo] Curling igrata dve moštvi s po štirimi predstavniki. Igralci so določeni po vrstnem redu izvajanja metov: prvi ali lead, drugi second, tretji third ter skip, ki meče kot zadnji in je tudi kapetan ekipe. Tekma je sestavljena iz desetih end (rok, rund). Ob vsakem end-u vsak igralec izmenično meče po dvakrat. Medtem ko so prvi trije igralci zadolženi z metanjem in pometanjem sweepping, skip ostaja v hiši, od koder nadzoruje metalne strategije. Ko pa je on na vrsti za met, ga nadomešča tretji. Ob metu si igralec pomaga s hack-om od katerega se odrine in oddrsi proti črti hog. Igralec mora kamen izpustiti pred to črto. Če kamen ne doseže predzadnje črte ali preseže zadnjo črto, je odstranjen iz igre. Cilj igre je izbiti nasprotnikove kamne in postaviti lastne čim bližje tee-ju. Igralci ki opravljajo sweepping poskušajo usmeriti kamen v smer, ki jo je določil kapetan. To počnejo s tako imenovanim pometanjem (sweeping), tako da povzročajo trenje. Led se začne taliti, kar olajša drsenje kamna. Ko je vsaka ekipa izvedla po osem metov se določijo točke. Ekipa s kamnom najbližjim sredini (tee-ju) prejme toliko točk, kolikor kamnov ima bližjih sredini kot je najbližji nasprotnikov kamen. Ekipa, ki ne doseže točk v end-u ima pravico do zadnjega meta -hammer- v naslednjem. Kamni[uredi | uredi kodo] Kamen (stone) je zaokrožen kamen iz škotskega granita (premer 30 cm, višina 11,4 cm) teže ca. 20kg. Na zgornji strani je pritrjen ročaj, medtem ko je dno vbočeno. Drsalna površina je torej kolobar med radijema 6 mm in 12 mm. Zgodovina[uredi | uredi kodo] Ta šport izhaja iz Škotske in njegove prve omembe zasledimo v 16. stoletju, vendar je zelo verjetno , da je veliko starejši in da so ga igrali po celotni severni Evropi. Kakorkoli že, WCU (svetovna curlingška organizacija) ima kot sedež Perth (Velika Britanija). Curling je postal olimpijski šport leta 1924 na zimskih olimpijskih igrah v Chamonix-ju in je ostal olimpijska disciplina do leta 1932. Potem je bil več kot 50 let odsoten, do leta 1998 v Naganu. Trenutno je dežela z največ igralci curlinga Kanada. Tudi v Sloveniji so s curlingom začeli v letu 2010. Več lahko najdete na www.curling-zveza.si Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Curling|