SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) - Page 12 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 27.10.19 18:17 Okolina Leskovca. Kraj poznat po paprikama Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 01.11.19 22:50 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 04.11.19 23:04 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 04.11.19 23:06 Programska šema Radija Studio B iz 1971. godine Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 19.11.19 19:36 Na nekdanji dan republike se začnejo vožnje z Modrim vlakom https://siol.net/trendi/potovanja/na-nekdanji-dan-republike-se-zacnejo-izleti-s-titovim-modrim-vlakom-video-512178 https://www.youtube.com/watch?v=F9axG4eOYqk https://www.youtube.com/watch?v=YDJlD9E7nu0 https://www.youtube.com/watch?v=C5QQIQ-mxWc https://www.youtube.com/watch?v=Aco37rELP_A https://www.youtube.com/watch?v=JLf8PX8ZGzg https://trainfoto.eu/ALBUM/657.html DINARA 666-001 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_001.png KOZARA 666-002 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_002.png SUTJESKA 666-003 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_003.png NERETVA 666-004 http://www.railfaneurope.net/liveries/GMEMD/666_004.png * Zadnji vlak s Titom pa so vlekle; Sutjeska - kot priprega in Neretva - kot vlakovna. Tito v Modrem vlaku med obiskom Kumanovega v današnji Severni Makedoniji 19. novembra 1961 Modri vlak na odprtju železniške proge Beograd - Bar Lokomotive Modrega vlaka v Topčiderju v Beogradu septembra leta 2013 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 22.11.19 22:27 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 22.11.19 22:32 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 01.12.19 21:47 ZDRAVLJENJE JOSIPA BROZA TITA V podzemnem trezorju odkrili še nikoli videne dokumente o zadnjih mesecih Titovega življenja V eni sob so v UKC odkrili trezor z mapo papirjev. Ti pričajo o zadnjih dneh in mesecih življenja Josipa Broza Tita, predvsem pa o prestižu, ki si ga je privoščil on in njegovo osebje. "Tito je 4. maja 1980 umrl v ljubljanskem kliničnem centru, kjer je ležal skoraj štiri mesece. Čeprav je od njegove smrti minilo že slabih 40 let, še danes niso znane vse podrobnosti o njegovem zdravljenju in bivanju v bolnišnici. Pred dvema mesecema pa so v trezorju podzemnih hodnikov ljubljanskega UKC našli še nikoli videne dokumente." Tako piše portal 24 ur, ki povzema poročanje iz oddaje Svet na Kanalu A. Tamkajšnji novinarji so sinoči razkrili, da se pod ljubljanskim univerzitetnim kliničnim centrom skrivajo podzemni hodniki, do koder vodijo masivna železna vrata, za katera so paciente zadnjič premestili med zračnimi napadi med osamosvojitveno vojno. V eni od sob so v UKC odkrili trezor z mapo papirjev. Ti pričajo o zadnjih dneh in mesecih življenja Josipa Broza Tita, predvsem pa o prestižu, ki si ga je privoščil on in njegovo osebje. "V mesecu dni so recimo pojedli – oziroma vsaj plačali – 100 kilogramov svinjskega mesa, 31 kilogramov baby beefa, 18 kilogramov budžole, več kot 15 kilogramov pršuta in 90 kilogramov konzervirane šunke. Zdi se, da so bili tudi žejni: mesečno so spili kar 91 steklenic viskija, 20 steklenic ruma, 11 steklenic vodke ter kar 100 litrov vina. Rečeno je bilo, da je vsa dokumentacija, ki je bila povezana z zdravljenjem Tita, pristala v Beogradu, a očitno je vsaj en delček vsega ostal v Ljubljani, nedotaknjen skoraj 40 let," piše 24 ur. Težko verjamem, da je nekdo 54 kilogramov banan pojedel v enem mesecu Za Tita v zadnjih mesecih skrbel sedemčlanski konzilij, v katerem so bili tudi trije slovenski zdravniki. Dr. Brecelj je bil vodja konzilija, za pomoč so prosili tudi zdravnika iz Amerike, doktorja DeBakeyja, in tudi zdravnika iz Rusije, je za oddajo Svet na Kanalu A dejala višja kustosinja iz Muzeja novejše zgodovine Nataša Strlič. Med dokumenti so našli tudi dopis, s katerim Inštitut za patologijo zaračunava obdukcijo za maršala. Ta je na koncu stala 33.437 dinarjev. "Obdukcijsko poročilo so končali šele, ko je Tito že leto dni počival v beograjski Hiši cvetja," piše 24 ur. Vrtoglavi so tudi računi za hrano in pijačo, ki razkrivajo, na kako veliki nogi je živel tedanji vrh. "Težko verjamem, da je nekdo 54 kilogramov banan pojedel v enem mesecu. Predvsem pa še težje verjamem, da je bilo konzumirano vse, kar je tukaj navedenega alkohola, sploh če je nekdo precej bolan. Na primer 91 steklenic viskija, enajst steklenic vodke, pa več kot 100 litrov vina," je za Svet na Kanalu A dejal Matjaž Tavčar, vodja službe za korporativno varnost. 700 kosov tort, 200 rolad, 200 krofov ... Zdi se, da Tito nasvetov zdravnikov ni upošteval, saj se žganim pijačam in dobri hrani ni odpovedal. Tudi, ko je bil že povsem odvisen od infuzije, se zneski niso bistveno znižali, poroča 24 ur, ki povzema Svet na Kanalu A. Eden od računov kaže, da so naročili 700 kosov tort, 200 rolad, 200 krofov, 200 flancatov in 150 sirovih zavitkov. Zadnjih 68 dni življenja je bil Tito v umetni komi, priklopljen na respirator. Po besedah Tavčarja je Socialistična Republika Slovenija takrat krila stroške zdravljenja in jih en mesec po smrti Josipa Broza Tita nakazala na račun kliničnega centra. "In to kar dva milijona in sto tisoč dinarjev. Ta do danes manjkajoči del Titove preteklosti in njegovih zadnjih dni gre zdaj v roke zgodovinarjem, dokumenti iz podzemnega sefa pa domišljiji odpirajo novo pot, kakšne skrivnosti se še skrivajo za zidovi," še poroča 24 ur. https://www.vecer.com/v-podzemnem-trezorju-ukc-ljubljana-odkrili-se-nikoli-videne-dokumente-o-zadnjih-mesecih-titovega-zivljenja-10097565 https://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2019&mm=12&dd=01&nav_category=12&nav_id=1625043 https://www.delo.si/druzba/titova-zadnja-placa.html https://www.24sata.hr/news/zadnji-dani-jovanka-je-dosla-do-klinike-nije-joj-dao-unutra-263798 https://www.dnevnik.ba/teme/osobni-lijecnik-otkrio-evo-od-cega-je-marsal-tito-zaista-preminuo-i-sto-je-posljednje-rekao Josip Broz Tito pri čiščenju očal Družina Josipa Broza Tita Sinova Žarko in Miša Broz na obisku pri očetu Josipu Brozu Titu v Kliničnem centru Ljubljana Poslednji dnevi življenja Josipa Broza Tita Zoran I: komentar modifikovan dana: 02.12.19 14:37; prepravljeno ukupno 1 puta Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 02.12.19 13:59 Vse kar piše (koliko so pojedli in popili) je najverjetneje res. Po vsej verjetnosti pa si to ni privoščil (naročil) Tito, ampak drugi okrog njega. Krivda pa njegova.... Se pa lahko vprašamo, koliko stvari se je še zgodilo - naredili drugi, skrili pa se za njegovim imenom. Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 04.12.19 23:18 Ljubezen do našega predsednika Josipa Broza Tita ali do ljudi, živali, kot tudi do rastlin se lahko prikaže z umetnostjo oblikovanja ter voljo vse to pokazati obiskovalcem, domačim ali tujim turistom, ki so v sedemdesetih in osemdesetih letih prejšnjega stoletja množično obiskovali Strunjan in tamkajšnji Hotel Salinera ter lepo in lično urejene plaže. Ko je eno leto naš predsednik Josip Broz Tito s spremstvom prišel v Strunjan po stari cesti preko Belega Križa in videl vse te ročno ustvarjene umetnine, ki so bile posvečene njemu, domovini Jugoslaviji in svetovnemu gibanju Neuvrščenosti. Tito je prosil takratnega predsednika IS RSlovenije Staneta Kavčiča, ki je živel prav tam, da uredi vse potrebno, da bi prav tega vrtnarja rad imel in videl na Brionih. Žal se je takrat zaradi drugih okoliščin, na katere ni bilo možno vplivati, vse skupaj izteklo drugače. Kot že rečeno, je ta vrtnarska umetnost prišla do izraza tudi takrat, ko je bilo potrebno okrasiti notranje prostore hotela ob raznih obiskih, ob vsakokratnih porokah, drugih slovesnostih, ki jih je bilo v takratnem času precej več kot jih je danes. Velikokrat so bili na hotelskih mizah in mizah v restavraciji lepi šopki, ki so se dnevno prilagajali in spreminjali ter seveda dopolnjevali. Bodisi, da so bile to vrtnice, drobno poljsko cvetje ali lično okrašen rožmarin, to je bila takratna značilnost in dodana vrednost, ki je še bolj pritegnila goste. To so bili domači in predvsem tuji turisti, ki so znali ceniti, takšno posebno pozornost, ki jo je vrtnar ponujal kot dekor ali dodatek. Vse to je prispevalo k boljšemu, kvalitetnejšemu vzdušju in kvalitetno bogati vsebini, ki je ni bilo najti povsod. Vsi turisti so bili zadovoljni, ko so si z zanimivostjo ogledali bližnje soline, vinsko klet ali pa domačo kmetijo, kjer so se lahko še dodatno okrepčali in opomogli po naporni poti. Poleg vsega tega je bila pri njegovi roki vedno harmonika, ki jih je na poti spremljala in spravljala v dobro voljo ob zvokih domačih pristnih pesmi, ki so še dolgo donele v njihovih ušesih. Prav poseben dogodek pa je bil, ko so v njegovim vodstvom organizirano odšli v bližnje soline in se tam učili pobirati belo kristalno sol, jo grabiti, natovoriti ter prepeljati na velik kup soli, ki se je neprestano višal in višal. Vse ta doživetja so pripovedovali svojim družinam, znancem in prijateljem ter vedno znova in znova prihajali v Strunjan, ki je bil že takrat simbol miru in prijateljstva. Ljubezen do narave, ljubezen do predsednika Josipa Broza Tita, ljubezen do domovine in družine, ljubezen do petja in igranja harmonike, ljubezen do ljudi in živali, vse to je prispevalo, da danes šteje že 91 let in samo upamo lahko, da mu bo zdravje služilo še dolgo. V čast predsedniku Josipu Brozu Titu Ljubezen do cvetja za vse obiskovalce Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 13.12.19 22:12 PROSLAVE & PEVSKI ZBORI V času skupne domovine Jugoslavije je bilo veliko proslav bodisi 27.aprila ob dnevu OF, bodisi ob 9.maju Dnevu zmage, bodisi ob 25.maju Rojstnem dnevu Maršala Tita, ob 4.juliju Dan borca, bodisi 29. in 30.novembra ob Dnevu republike, bodisi ob dnevu JLA 22.decembra, vedno so bili prisotni tudi pevke in pevci raznih pevskih zborov, ki so skrbeli za prijetno vzdušje. Veliko je bilo tudi skupnih jugoslovanskih pesmi, partizanskih, borbenih, ljudskih, ki so jih peli v čast predsednika Josipa Broza Tita, v čast narodnoosvobodilne borbe in osvoboditve, v čast in ljubezen do skupne domovine. Prav tako so peli na različnih tekmovanjih, občinskih, regijskih, republiških in medrepubliških, meddržavnih, saj se je ta takratna tradicija ohranila še vse do dandanes in iskrena prijateljstva, ki so takrat nastala so povezana in trajajo še danes. Kultura in ljubezen do petja do pesmi je tudi v zgodovini premagala vse težave in tudi pomagala prebroditi vse težave. Mešani pevski zbori na proslavi v Marezigah leta 1967 Proslava v Paljevu pri Kanalu ob Soči Proslava na Stari Sušici v Brkinih Obisk borcev pri spomeniku v Šmarjah pri Kopru ob proslavi ob 60.obletnici Istrskega odreda Izolski trideset članski pevski zbor upokojencev Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 28.12.19 18:22 AVTOCESTA VRHNIKA POSTOJNA Na današnji dan leta 1972 je potekalo odprtje avtoceste med Vrhniko in Postojno - prvi odsek slovenskega avtocestnega križa in obenem prva avtocesta v Jugoslaviji. https://www.rtvslo.si/slovenija/40-let-avtoceste-vrhnika-postojna/299013 https://4d.rtvslo.si/arhiv/razlicni-prispevki/154190938?jwsource=cl https://4d.rtvslo.si/arhiv/razlicni-prispevki/154190958?jwsource=cl https://4d.rtvslo.si/arhiv/razlicni-prispevki/154190911?jwsource=cl Prvotni načrt je bil, da bi avtoceste končali do leta 2000. Ta termin se je nato večkrat premaknil Priprave na gradnjo so trajale pet let, dela pa so se uradno začela 23. maja 1970 Pri projektu so sodelovali delavci iz vseh jugoslovanskih republik, predvsem pa iz Makedonije Čeprav predvidena dela niso bila dokončana v celoti, je bila avtocesta predana v promet 29. decembra 1972 Celotna vrednost investicije je znašala 709 novih milijonov dinarjev oz. 70 starih milijard Doprsni kip Staneta Kavčiča na Trgu narodnih herojev v Ljubljani ob stavbi Državnega zbora RS Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 29.12.19 12:43 OBMEJNI ŠVERC KOMERC Ljudje, ki živimo ob meji, smo pač malo drugačni od tistih v notranjosti, ki so varno obdani s sebi podobnimi (vsaj enako govorečimi). Z obeh strani meje veselo izkoriščamo travo na sosedovem pašniku. Ker pa to nikakor ni v interesu trenutne oblasti, smo morali, vsaj včasih, švercati. Švercati (tihotapiti) sem začel že od malega. Obliko šverca smo prilagodili prevoznemu sredstvu. Barka ali avtobus. Da si prišel na ladjo, si moral tam ob morju na robu stavbe avtobusne postaje skozi majhen prostor mimo carinika, še huje - mimo ženske različice (cariničarke, carinice ...). Grozen dren. Mama mi je pred carinskim pregledom vtaknila zavojček cigaret v žep in jaz, prijazno dete, sem to prinesel na barko in še mimo druge carine v Trst. Tam je bil ogromen prostor, kjer smo korakali mimo carinikov in odkimavali, da nimamo nič zanje. Počasi sem cigaretam dodal še zavojček masla, pa kakšen zrezek. To sem odnesel teti in dobil lire za nakup kave, kakšne majice ,.. Ko sem še malo zrasel, sem lahko vse skupaj prodal kakšnemu preprodajalcu na pokritem trgu, ki je imel boljše cene. Doma sami pravi komunisti, a konec meseca je bila vedno kriza. Mama si je sposodila, da smo prišli v nov mesec, in tako iz meseca v mesec. Droben šverc nam je pomagal pri družinski ekonomiji. Mama je pred carinskim pregledom vedno od daleč ocenjevala carinike in upala, da je tisti iz njene vrste ne bo preveč strogo pregledal. Najbolj se je bala osebnega pregleda v ločenem prostoru. Kako ne, saj je v hudi varianti vseboval tudi pregled telesnih odprtin. Precej let kasneje je kolega šel nekaj iskat v Trst in je doživel ta znameniti pregled. Kavo v Trstu je spil kar stoje! Umetnost vkrcanja na avtobus za Trst Z avtobusom si doživel pregled na meji na Škofijah. Priti na avtobus za Trst je bila posebna umetnost. Šjore s kupi borš (ekološko - sedaj bi to bile plastične vrečke) so ob prihodu avtobusa navalile in se prerinile do vrat. Prej je bila videti, kot da se bo vsak čas zgrudila, a napad na avtobus in sedež v njem je izvedla brezhibno. Tu so veljali samo komolci in obsežnost zadnjice. Mulci smo pač na koncu le prilezli na nabit avtobus. Rekreacija se je ponovila na meji. Spet otovorjene so se pognale iz avtobusa v prostor s cariniki kot gazelice. To si moral samo gledati, kakšno hitrost je razvila takšna sto kilska bojna ladja. In spet nihče ni imel ničesar prijaviti. Enako za nazaj grede iz Trsta. Ja, kaj pa ste tja sploh šli delat? Takšen naval na prevozno sredstvo sem doživel kasneje samo še takrat, ko sem se prvič, zadnjič in nikdar več, peljal z Jatovim letalom z Danske v Zagreb. Do tja sem prišel z letalom družbe SAS: elegantne stevardese, urejen pilot, vse mirno in pomirjujoče. Skoraj sem izgubil strah pred letenjem. Potem pa ta stampedo. Vrsta kot za v Trst. Vsak potnik je imel še kup vrečk. Naval na sedeže in polnjenje vseh lukenj s prtljago. Stevardese na videz kot tiste šjore z avtobusa, pilot z razpeto srajco in postrani kapo. Da se je to čudo dvignilo, je bila čista sreča. Mislim, da so tudi v stranišču sedeli razni prijatelji posadke. Mene so v Zagrebu popolnoma belega s težavo ločili od sedežnih naslonjal in za vselej sem končal z letenjem. Saj nisem ptica! Dateljni in črvi - najbolj donosni morski sadeži Z napredkom smo seveda prešli na obiskovanje Trsta z avtomobilom. Tu si pred našimi skrival stvari pod sedeže in zopet kazal nedolžno faco pri vprašanju, če je kaj za prijaviti. Mene je vedno zvijalo v želodcu in sem švercal le, če je bilo res nujno. Sem pa tako spravil čez mejo prvi osebni računalnik v Istri. Še sedaj se tresem! Tja pa so podjetni fantje švercali morske plodove - posebej so bile čislane školjke in še posebej dateljni. Italijani so jih neutrudno kulinarično uničevali, fantje pa lepo služili. Še boljši je bil posel z morskimi črvi. Ti so idealne vabe za ribe. In dragi, dragi! V avtu cela smehljajoča se družinica s taščo na čelu, zadaj pa lepo pakirani črvi. Temu se reče družinsko podjetje! Trst je seveda bil v Jugi pojem švercanja. Vanj so se zgrinjale trume. Potem pa so imeli težave ob vračanju preko meje. Skrivanje kavbojk, aparatov, tekstila, čevljev ... je bila umetnost. Pred mejo so bili na italijanski strani kupi odvržene embalaže, polno smeti - njihovi časopisi so kazali slike smetišč in komentarje o teh nevzgojenih Balkancih. Je videti kaj sorodno z udarnimi vestmi na TV-postajah v sedanjem času? Samo mejo smo pomaknili proti jugu in že vihamo nos nad reveži, ki se obnašajo, kot smo se mi nekaj desetletij nazaj. No, Italijani so smeti lepo pustili v okras okolju in ves njihov blišč mesta mi nekako ni mogel zamegliti zanemarjenega in umazanega okolja. Tudi naši sedaj raje slikajo smeti za ubežniki, kot pa da bi jih počistili. Postavljalci žic ograjijejo tudi sebe Niti žica kot okrog Ljubljane ne bi preprečila, da ne bi tekle dobrine in ilegalni protiokupatorski dokumenti ter oprema ven in notri. Še tako skrbno zaprta meja ima velike luknje. S postavljanjem ograj samo zraste cena prešvercani robi. Dragi “ograjniki”, tega verjetno ne razumete, a z ograjo zapirate tudi sebe. Na koncu bomo vsi v domačem kokošnjaku, brez možnosti izhoda. Vzklikali bomo lokalnim petelinom na kupu gnoja in navijali, kateri bo drugemu skljuval perje. Komaj čakam, da zgine še južna meja! Brez slabih posledic in hitro smo se navadili na odprtje meje z Italijo in sedaj se res sprašujem: čemu meje! Človek je malo klavstrofobičen, če ima mejo pred in za sabo na komaj nekaj deset kilometrov. Je pa švercanje pri nas visoko priznana dobrodelna dejavnost (do sebe seveda). Da je to prava mojstrovina, so hoteli modreci v Ljubljani ovekovečiti s spomenikom Martinu Krpanu (in seveda njegovi kobilici), ki bi stal na krožišču v Kopru. Pa ravno na krožišču, ki ubogim Ljubljančanom povzroča toliko problemov, saj je ta čudna prometna rešitev zanje (ne za vse - poznam zelo vešče redne obiskovalce!) skoraj nerešljiva uganka. Martin Kopra ni videl niti od daleč, a v Trst ga pač nismo mogli postaviti. Ker pa visoke plime lahko ogrožajo tudi krožišča, je izjemna ideja padla v vodo. Si predstavljate Martina do kolen v vodi - kakšna “bruta figura” (ma to težko prevedem). So pa Martina in predvsem kobilico v državnem centru res izjemno posodobili. Prvo avtocesto pri nas so seveda povlekli iz Ljubljane proti Trstu, da bi vsaj pot do teh nebes skrajšali. A poglej zlomka! V Trstu nisem bil po nakupih že desetletja. Ostali v Jugi niso mogli razumeti, zakaj ne hodimo bolj pogosto v Trst. Počasi si dobil tudi pri nas vse tržno gospodarske dobrine in res nisem videl nobene potrebe po tržaških trgovinah. Včasih skočimo tja na kavo in sprehod. Sedaj Tržačani prihajajo v naše nakupovalne centre. To se mi res zdi kot znanstvena fantastika! Da bodo hodili iz Trsta v Koper po nakupih? Ni slabo! Vir: Primorske novice, 29.12.2019, Avtor: Aljoža Žerjal (1950) je bil rojen v Kopru, kjer tudi živi vse življenje. Bil je tabornik, njegovo taborniško ime je Cale, na koprski gimnaziji je bil dolgo profesor fizike, že precej časa pa je na samostojni podjetniški poti. https://www.primorske.si/plus/sobota/obmejni-sverc-komerc http://www.podjetnik.si/clanek/podjetnik-ki-morju-jemlje-mero-20110601 https://www.delo.si/gospodarstvo/makromonitor/ime-dneva-aljosa-zerjal.html http://www.novilist.hr/Vijesti/Svijet/SJECAMO-LI-SE-TRSTA-Nekad-smo-ga-gledali-kao-glavni-trgovacki-grad-bivse-drzave-gdje-je-danas https://www.jutarnji.hr/globus/Globus-zivot/kako-smo-kupovali-traperice-u-trstu-nevjerojatna-prica-o-eri-soping-putovanja-u-pogranicni-grad-subotom-bi-preko-granice-stiglo-po-500-autobusa/6555564/ Vselej je potekala bitka za najboljša mesta na avtobusu za Trst Vsem dobro znani "Ponterosso" Posebej zanimivo je bilo na "Ponterossu" ob novoletnih praznikih Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 05.01.20 18:22 PANČEVO & ĐERDAP Po končani vojni in borbi v Istrskem odredu NOB za osvoboditev svoje domovine Jugoslavije in Slovenije, je oče pri svojih 21 letih, odšel na služenje vojnega roka v Pančevo leta 1949. Ker so bili to za našo domovino prelomni časi, ravno ob Resoluciji Informbiroja in napetih časih s Sovjetsko zvezo, bi morda kakšen član iz foruma ali njegovih sorodnikov, ki je služil vojsko v tistem času in krajih, lahko povedal kaj več! * Na hrbtni strani 1.slike piše: Spomin vojaka mojih 21 let in nas je bilo 90 v Pančevo Banat 1949 leto. * Na hrbtni strani 2.slike piše: Rez. VP Đerdap PA 1949 leta. Pančevo 1949 Rez. VP. Đerdap PA 1949 Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 06.01.20 8:43 Težka bo.Že sinovi teh ljudi imamo po 70 ali več let. Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 06.01.20 10:46 Zoran, težko bo, kot je že bilo napisano. Napisal si, da je oče po končani vojni, ki jo je preživel v Istrskem odredu moral na odsluženje vojaškega roka. Po napisanem sklepam, da je bil oče mobiliziran v NOB, tam koncem leta 1943 ali še kasneje in je moral potem razliko med bivanjem v NOB in tremi leti, takrat je služenje vojaškega roka trajalo toliko časa (mornarica celo 4 leta), doslužiti. Razlika je med tistimi udeleženci NOB, ki so imeli čin, lahko tudi podoficirskega, in tvojim očetom (predpostavljam, da ni imel nobenega čina, tukaj ne štejem čin razvodnika in desetarja) je bila v tem, da je tvoj oče moral služiti razliko do treh let kot služenje vojaškega roka, medtem ko oficirjem in podoficirjem oblast ni dovolila, da se demobilizirajo ampak so ostali še dalje v vojski (takrat JA). To je za njih takrat dejansko predstavljalo delovno razmerje. Kot mi je znano so potem večino teh demobilizirali tam okrog leta 1960 in jih večino upokojili. Sicer pa poglej v očetovo vojaško knjižico, če lahko jo skeniraj in pošlji pa ti bom mogoče lahko kaj več povedal. Zanimivo je tudi, da so ga poslali v Pančevo. Vedeti moraš, da služenje v Pančevu koncem 40 tih leti ni niti slučajno niti začetek tako imenovane VP 5000 iz 70 tih let. Verjetno je bil v Pančevu takrat center za regrute, ki so imeli že nekaj izkušenj bojevanja in so opravili bolj kratek, predvsem moralno politični tečaj in potem odšli na odsluženje drugam. Zoran poglej v vojaško knjižico za kateri rod vojske je bil oče usposobljen. ker je bil poslan na Đerdap, bi utegnil biti inženerija, takrat se je veliko gradilo in vojska je pri tem pomagala. Hidrocentralo Đerdap so sicer pričeli graditi tam nekje v 70 tih letih, lahko pa do že koncem 40 ali opravljali kakšna pripravljalna dela. Drugače pa bo težko kaj več izvedeti, kameradov iz časa služenja vojske tvojega očeta praktično ni več, saj že moje generacije, pa sem služil leta 1970, ne najden na forumu. Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 06.01.20 23:18 Se zahvaljujem za pomoč pri razjasnjevanju takratnih dogodkov, saj mi je oče ob priložnosti povedal, da je v entah jugoslovanske armade ostal vse do oktobra 1945, potem pa pomagal pri obnovi njegove dvakrat požgane rojstne vasi in domačije na Artvižah. Ponovno so ga vpoklicali leta 1948 ter leta 1949 demobilizirali. Med njegovimi dokumenti sem našel tudi Uverenje o stalnoj nesposobnosti za vojnu službu u J.A, zaradi zdravstvenih razlogov, ki je bilo izdano v Postojni 15.junija 1951. Uverenje izdano v Postojni Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 15.01.20 21:34 BOJAN KRIŽAJ & Co. KNJIGA BELE ARENE Sprejem po Gorenjsko Že pred prihodom v Furano je bilo precej zanesljivo, da bo Bojan osvojil bronasto kolajno v skupni uvrstitvi veleslaloma za svetovni pokal. Le olimpijski zmagovalec iz Innsbrucka Heini Hemmi bi ga teoretično še prehitel. To se ni zgodilo in tako je imela Jugoslavija prvič v zgodovini svetovnega pokala zastopnika na častnem odru. Potem ko je predsednik mednarodne smučarske zveze Marc Hodler najboljšim podelil kolajne, smo se v maloštevilnem jugoslovanskem taboru na finalu v Furanu res lahko veselili. To je bil praznik Elana, čeprav je Stenmark zmagal "samo" v slalomski in veleslalomski razvrstitvi svetovnega pokala, v skupni pa ginacije prehitel Švicar Peter Luscher. Zvečer je generalni direktor Elana Dolfe Vojsk priredil skromen, lahko bi rekel "gorenjski" sprejem, na katerega so prišli vsi Elanovi tekmovalci in tekmovalke s stenmarkom in Križajem na čelu. Skromnost je bila seveda razumljiva, toda po dveh steklenicah šampanjca smo že postali korajžni, želje, da bi prišla na mizo še kakšna steklenica, pa so naletele na gluha ušesa. Slavje bi se kaj hitro končalo, če se tedaj ne bi odločil in sam na skrivaj naročil še nekaj steklenic, jih postavil na mizo in na ves glas oznanil, da gosti Dragan Spirovski. Vsi so debelo pogledali, saj so vedeli, da predsednika smučarske zveze Jugoslavije sploh ni v Furanu. Šele ko sem na kratko povedal:"Račun bom poslal smučarski zvezi. Na zdravje prvi kolajni v svetovnem pokalu!" so vedeli, na čigav račun pijejo. Anekdota iz knjige * Bele Arene, 150 strani, 190 prvovrstnih barvnih posnetkov in 32 črno-belih slik, naročite knjgo takoj in nagradili vas bomo z velikim posterjem Bojana Križaja. Darilo prejmejo vsi, ki bodo naročili knjigo do konca leta 1983. Bojan Križaj Ambasador YU SKI Jure Franko, Anja Zavadlav in Boris Strel Jugoslovanska reprezentanca na havarsjem otoku Maui in Filip Gartner ter Tone Vogrinec Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 21.02.20 19:21 MLADINSKO PROSTOVOLJNO DELO - XX. GABROVICA 77 Leta 1977 smo imeli v organizaciji obalne konference ZSMS, mladinci trodnevno lokalno delovno akcijo Gabrovica 77, kjer smo urejali sesto, brežine in odvodnjavanje. Šli smo od odcepa ceste v smeri Koper proti Črnemu Kalu vse do Socerba, kjer smo iz bolanih borovcev odstranjevali in rezali sive kepe v katerih so bile velike gosenice. To je bi borov prelec. Vse to smo s samokolnicami vozili na velik kup in kasneje vse uničili oziroma zažgali. To je bila hkrati ena prvih delovnih akcij naobali, ki je označevala ponoven začetek ter nov zagon mladinskega prostovoljnega dela. Še dandanes se vido na predelu stare regionalne ceste, pa tudi ob avtocesti, sice kepe, ki izgledajo kot pajčevina, ki pa jih žal, dandanes, nima več kdo odstranjevati in s tem pomagati ljudem, živalim in predvsem pa naravi sami. Originalni našitek iz blaga GABROVICA 77 za brigadirko Zapis iz lokalnega časopisa Mandrač št.1295 iz aprila 2019 je tudi danes še kako aktualen BELA GNEZDA BOROVEGA PRELCA SO NEVARNA ZA PSE Sprehajalci po Krasu so to zimo na borovcih najbrž opazili nekakšna, pajčevinam podobna gnezda. Gre za gnezda gosenic borovega sprevodnega prelca, ki je bolj značilen za toplejše kraje, v milejših zimah pa ga lahko vidimo tudi pri nas, pojasnjujejo na sežanski enoti Zavoda za gozdove. https://www.primorske.si/primorska/srednja-primorska/nevarnost-za-radovedne-pse Belo gnezdo Borovega prelca Pinijev sprevodni prelec napada bor in cedro Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 01.04.20 13:12 MLADINSKO PROSTOVOLJNO DELO - XXI. 1. APRIL - DAN MLADINSKIH DELOVNIH BRIGAD - MDB Prvi april praznujemo tudi kot »Dan mladinskih delovnih brigad«, dan, ko se že 73. leto spominjamo nešteto lokalnih, republiških in zveznih delovnih akcij, predvsem pa brigadirk in brigadirjev, ki smo prostovoljno pomagali pomoči potrebnim širom po naši domovini. Še vedno je veliko delujočih objektov, železniških prog, cest, vodovodov, ptt kablov, tudi pri nas, zasluga prav mladih in pridnih rok, ki so v svoji rani mladosti nesebično prispevale k izgradnji svoje domovine. Gabrovica, Marezige, Boršt, Korte, Kozjansko, Kožbana, Kostanjevica, Kozje, Suha Krajina, Bela Krajina, Haloze, Goričko, Slovenske Gorice, Kobansko, Posočje, Istra, Brkini, so bile lokalne, republiške in zvezne delovne akcije po Sloveniji. Tovarištvo, solidarnost, prijateljstvo, so bile kvalitete, ki so krasile vse tiste, ki so odšli, tudi iz drugih republik in pokrajin, daleč stran od svojih domov in pomagali domačinom izgraditi in dograditi prepotrebne objekte ter drugo infrastrukturo. Pri tem seveda ne smemo pozabiti brigad Rdečega Križa, ki so širom po Sloveniji v sklopu delovnih akcij pomagali pri zdravstveni negi, hišnih opravilih in zaupani jim zdravstveni oskrbi domačinov na področju, kjer so potekale akcije. Poleg tega so se na deloviščih in pri športnih ter kulturnih dejavnostih izkazali tudi vojaki, saj so obenem prispevali tudi svoje stroje in kompresorje. Tukaj ne gre pozabiti tudi uspešnega mednarodnega sodelovanja, saj je veliko tujih delegacij (na MDA Istra - 2xKitajska) obiskalo delovišča na različnih delovnih akcijah in se pomerilo v zanimivih športnih dejavnostih: http://www.delcampe.net/page/item/id,338014639,var,YUGOSLAVIA-JUGOSLAVIJA-SLOVENIJA-SLOVENIA-1979-SMARJE-PRI-KOPRU-ISTRA-79-MDA-REPUBLISKA-MLADINSKA-DELOVNA-AKCIJA,language,E.html "Mi vama dajemo kao zadatak, da izgradite omladinski put "Bratstvo i jedinstvo" od Ljubljane do Zagreba treba da bude gotov do dvadeset i devetog novembra ove godine - i u aprilu treba otpočeti rad. Mi ćemo vam dati sva tehnička sredstva koja su vam potrebna za to, tako da će sada biti lakše i bolje nego što je bilo prilikom ranijih velikih radnih akcija, kad ste morali imati više krampova. Daćemo i kamione i sve drugo što bude potrebno, da biste zaista mogli dobro da izvršite svoj zadatak. Taj rad trajaće par godina, ali ne znam tačno koliko in ne mogu vam dati rok za srpski, a zatim makedonski deo. To ćemo kasnije odrediti. Međutim, nadam se da će vama i tu biti potrebna polovina vremena od onog koje bi bilo potrebno kad bismo te rade izvodili samo sa mašinama i stručnom, plaćenom radnom snagom. Evo, drugovi i drugarice, to je samo, jedan zadatak. A kad njega završite, dobićete i drugi. Želim našoj omladini kao celini da časno izvrši taj svoj zadatak! (TITO na VI.Kongresu Narodne mladine Jugoslavije leta 1958 v Beogradu) »Želim, da bi Zveza socialistične mladine in druge družbenopolitične organizacije ustvarile možnosti, da bi v prihodnje delovne akcije zajele čimvečje število mladih. Očitno je, da je zanimanje mladih za delovne akcije ogromno, in velika škoda bi bila, ko ne bi omogočili sodelovanja vsem, ki si to želijo. Na mladinske delovne akcije se ne sme gledati samo s stališča materialnih učinkov, marveč je treba imeti vselej pred očmi njihov vsestranski in neprecenljiv pomen za mlado generacijo in našo deželo v celoti.« Beograd, 1.aprila 1976 (Odboru za proslavo 30. obletnice mladinskih delovnih akcij v Brčkem) http://www.dlib.si/stream/URN:NBN:SI:doc-9N4EBPY7/d8877f4f-92a8-4373-89e4-90232c81b464/PDF »Delajte, dokler ne boste zgradili...« (Josip Broz Tito - na otvoritvi ZMDA Kozjansko 1974) »Po vojni smo dobro delali z mladino in ona je veliko prispevala k naši izgradnji - gradila je železnice, avtomobilske ceste in druge objekte. Kasneje pa smo začeli gledati skozi denar, pa smo mlade potisnili stran. pozabili smo, da ima delo mladine, ko se le-ta zbere iz vse Jugoslavije, ogromen pomen za utrjevanje naše socialistične skupnosti. Mladina se spoznava, zbližuje, spoznava druge kraje naše domovine. To je velika stvar, to veliko pomeni. Mi pa smo skoraj pozabili na to. Zato mi je bilo žal. Vendar vidi,. da se je spet začelo, da mladi spet delajo na različnih objektih, na progi Beograd - Bar, V Zagrebu, na nasipih, itd. in da imajo mladi to radi. In napačno je, da se na delovno akcijo ne sprejme vseh, ki to želijo, da so nekateri zavrnjeni. Ti so potem razočarani in se počutijo kot drugorazredni državljani. To ne deluje dobro na mlade. Čim več mladih ljudi bi bilo treba angažirati na takšnih akcijah. Pa naj še več stane. To je še vedno manj, veliko manj, kot znaša korist, ki jo imamo od pravilne vzgoje mlade generacije. Pravzaprav to sploh ni toliko dražje, to je šola, ki ni nikoli predraga. Zato moramo še veliko stvari popraviti.« (Iz razgovora tov.TITA s predstavniki SZDLJ, novembra 1975) »Starejše generacije so opravile velik del revolucionarne preobrazbe družbe. Toda mnogo tega je še pred vami. Prepričan sem, da boste tudi vi, kos tej zgodovinski nalogi. In nihče nima pravice, da v to ne verjame, niti razloga, da bi se bal za bodočnost socialistične samoupravne in neuvrščene Jugoslavije.« Iz govora na IX.Kongresu ZSMJ, v Beogradu 21.novembra 1974 Alija Sirotanović je 24.julija 1949 leta postavil novi svetovni rekord v izkopavanju premoga. Takrat je v osmih urah s svojimi 8 tovariši izkopal 152 ton (253 vozičkov) in tako premagal dotedanji rekord Rusa Alekseja Stahanova za 500 ton. Postal je junak socialističnega dela. http://www.klix.ba/vijesti/bih/legenda-o-aliji-sirotanovicu-jos-uvijek-zivi-druze-tito-dajte-mi-vecu-lopatu/130513022 http://www.vreme.com/cms/view.php?id=989288 http://www.nezavisne.com/novosti/drustvo/Na-danasnji-dan-preminuo-Alija-Sirotanovic-Srce-ruke-i-lopata/191804 http://www.klix.ba/vijesti/bih/alija-sirotanovic-je-umro-u-siromastvu-a-od-tita-je-trazio-samo-vecu-lopatu/140512070 http://www.6yka.com/novost/23009/alija-sirotanovic-rudar-udarnik- http://www.medias.rs/arif-heralic-i-alija-sirotanovic-druga-strana-lica-sa-novcanica https://hamdocamo.wordpress.com/2015/12/21/sjecamo-se-alija-sirotanovic-junak-socijalistickog-rada/ Ustanovljen 8. decembra 1948. Red junaka socialističnega dela se podeljuje posameznikom, organizacijam združenega dela, drugim organizacijam in enotam oboroženih sil SFRJ za izredne delovne uspehe ali druge izredne uspehe, s katerimi so si pridobili posebnih zaslug za graditev samoupravne socialistične družbe ter za gospodarski, znanstveni in kulturni razvoj države. Nosilce so imenovali tudi heroji socialističnega dela. 1. in 2. tip reda je izdelan iz srebra, zlata ter 5 rubinov velikosti 7,5mm in 30 do 3mm. 3. tip iz umetnih kamnov. Odlikovanje je uvedeno po vzoru sovjetskega odlikovanja "Heroj socilaističnega dela" iz leta 1939. Do leta 1986 je bilo podeljenih 114 redov. 20.000 DIN (1987) https://en.wikipedia.org/wiki/Banknotes_of_the_Yugoslav_dinar#/media/File:20000-Dinara-1987.jpg http://www.banknotes.com/yu95.htm Ime brigade nosimo po bolničarki Vojki Šmuc, ki je komaj 21 letna žrtvovala svoje življenja za svobodo. Rodila se je 9.septembra 1923 v Logatcu. Leta 1927 se je njena družina ponovno preselila v Trst. Tu je kmalu začela spoznavati krivico, ki so se godile primorskim slovencem in Istranom in se kmalu vključila v vrste slovenskih mladinskih aktivistov v Trstu. Njena pot se je začela leta 1935, ko je začela obiskovati privatno šolo Galileo Galilei v Trstu, kjer so se dvakrat tedensko zbirali slovenski študentje in poslušali predavanja profesorja Kosovela iz zgodovine slovenske literature. Sodelovala je tudi pri ilegalnem študentskem zboru v Barkovljah. Leta 1939 se je politična aktivnost tržaških mladincev razširila, poiskali so stike z mladino iz cele Primorske. Tega leta je Vojka sodelovala tudi pri izdaji in širjenju prvega ciklostiranega lista "Iskra". 1040 leta, ko se je fašistična Italija pripravljala na vojno, so množično zapirali ljudi. Tudi ona je bila z mnogimi dekleti zaprta. Po šestih mesecij je bila izpuščena, a je ostala pod policijskim nadzorom do aretacile leta 1941, ko je bila zaradi sodelovanja v NOB poslana v internacijo v Forento. Tu se je povezala s slovenskimi mladinci, ki so bili aretirani pozimi leta 1942 -1943 ter uvrščeni v zloglasne enote "bataglioni speciali". Zaradi tega so jo premestili v južno Italijo, kjer je dočakala kapitulacijo Italije in prihod zavezniške vojske. Ko se je v Italiji formirala partizanska baza, se je vojka kot napredna mladinka prijavila v zavezniško vojaško bolnišnico Gruma, v kateri so se zdravili tudi težko ranjeni partizani, ki so prišli iz Jugoslavije. Z uspehom je opravila tečaj za zdravniške pomočnice pri operacijah. V decembru 1943 je bila odrejena za sanitarnega referenta 3.bataljona na novo formirane III.Prekomorske brigade. Skupaj z brigado je prišla v domovino prve dni marca 1944 in sicer na otok Vis. Sledile so akcije za osvoboditev Brača, Korčule, Pelješca in končno prehod na kopno pri Baški vodi in Krilu. Po zavzetju Splita, Trogirja, Šibenika in Drniša jo je borbena pot vodila v osvoboditev Knina. V Škarićih jo je 27.novembra 1944 zadela sovražnikova krogla, ko je obvezovala težko ranjenega rojaka Rajka Mohorčiča, komandirja 3.čete. Pokopali so jo v vasi Lukari pod planino Promina. * 1983 - MDA Goričko - I.izmena - trak akcije in Priznanje RK ZSMS, kot najboljši MDB na akciji Ob tem ne gre prezreti, da je bil celoten vodovodni sistem v Suhi Krajini dograjen 36 let po naši udeležbi na delovni akciji leta 1982. Pet občin namreč končuje 36 milijonov evrov vreden kohezijski projekt oskrbe Suhe krajine s pitno vodo. Brez te dobrine je kar petina prebivalcev občine Žužemberk. V občinah Žužemberk, Dolenjske Toplice, Mirna Peč, Kočevje in Dobrepolje bo zgrajenih 152 kilometrov vodovodnega omrežja, sedem črpališč in 16 vodohramov. Omrežja bodo med občinami povezana in s tem bo tudi v primeru okvar ali daljše suše zagotovljena kakovostna pitna voda za vse prebivalce. https://www.rtvslo.si/lokalne-novice/dolenjska/suha-krajina-ne-bo-vec-tako-suha-poleti-bodo-le-dobili-vodovod/444076 Tukaj je povezava do portala YouTube, kjer so objavljeni originalni posnetki Davorina Marca, ki nas je na delovnih akcijah ZMDA Suha Krajina 1982 in MDA Goričko 1983 posnel, ob gledanju pa se prebudijo najrazličnejši in lepi občutki povezanosti, prijateljstva in solidarnosti ter smeha ali če hočete, dogodkov iz naše ognjevite mladosti, ki smo jo preživljali tudi na takšen način. MLADINSKE DELOVNE AKCIJE V IRISU Vsaka OO ZSMS je ob svojem nastanku sprejela tudi program dela za tekoče leto, v katerem so zajete vse bistvene aktivnosti, za katere so mladi v posameznih OO najbolj zainteresirani. Mladi iz osnovne organizacije ZSMS Iris so pokazali največ zanimanja za mladinske delovne akcije. Predsedstvo te 00 je za-to sklenilo, da se takšne akcije organizira. Tako se je v soboto 25. januarja zbralo 15 mladink in mladincev. Razdeljeni v 3 skupine so se mladi udarniki z vso vnemo vrgli na delo. Prva skupina je s tehničnim NaOH čistila dvorišče, druga je z električnim vozičkom pobirala odpadni material in tretja, v kateri so bila predvsem dekleta, je čistila trak in stroje v novi hali. Obenem so fantje odsekali spodnje veje borovcev pri cerkvici ter sežgali odpadni material. Akcija, ki je trajala do 14. ure, je potekala v prijetnem razpoloženju. Med delom in med počitkom je iz mladih grl odmevala pesem in tudi smeha je bilo dovolj. Za vestno opravljeno delo smo prejeli pohvalo in to je vzpodbudilo tudi tiste, ki se še niso mogli odločiti, da so prišli na naslednjo akcijo, ki je bila v soboto 22. februarja. Zbranih nas je bilo preko 20 mladih in nameravali smo očistiti stekla na stropu v prostoru za skladiščenje slane ribe. Dekleta smo si pripravile raztopine detergenta in vodo za izpiranje, fantje pa so zlezli na streho in pričeli snemati stekla in jih nositi nam, ki smo s krtačami in krpami čakale, da jih operemo. Delo je bilo precej nevarno, stekla, ki so krhka že sama po sebi so bila zelo tanka in popokana. Če izključimo nekaj prask in urezov, drugih poškodb ni bilo. Mladinci iz elektro delavnice so to prosto soboto izkoristili še zato, da so popravili in napeljali kable ter namestili zvočnike v menzi in nad Rdečim kotičkom, talko da nas 'zdaj vsako jutro, med malico in ob odhodu z dela pozdravlja glasba. Po končani akciji smo napravili še nekaj spominskih posnetkov in se zadovoljno razšli. Kot je bilo prvotno predvideno, naj bi bile mesečne delovne akcije, izkazalo pa se je da teh ne bo moč vnaprej načrtovati. Tako smo se v nedeljo 2. marca nepredvideno zbrali na tretji delovni akciji, ker je vodstvo TOZD Iris odločilo, da bi bilo potrebno temeljito očistiti ti transportne poti in dvorišče. Na pomoč so nam prišli tudi nekateri delavci, saj je bilo precej utrudljivo in čas malice se je prav prilegel. Kot ponavadi nas je v menzi čakala topla malica in pijača za okrepčilo. Potem pa smo se še bolj zavzeli, da bi bilo delo dobro opravljeno. Čeprav utrujen, je tudi ta dan vsak odšel zadovoljen in s prepričanjem, da je napravil nekaj koristnega. Mladi smo tako dokazali, da se dela ne branimo, še več, delo nas združuje in nam vliva zaupanje. Obenem pa je to tudi priložnost za izmenjavo mnenj im mišljenja. To pa je eden od osnovnih ciljev ZSMS. DELAMARIS IZOLA - INTERNA IZDAJA »Naš glas« izdaja kolektiv »Delamaris« Izola. List urejuje uredniški odbor skladno s predpisi. Predsednik uredniškega odbora Zorko ing. Dežjot. Odgovorna in glavna urednica Albina Škapin. Tiska »Železniška tiskarna« Ljubljana 1975, v nakladi 1300 izvodov. List dobijo člani kolektiva brezplačno. LETO XVII, IZOLA, MAREC 1975, ŠT.2 www.dlib.si/stream/URN:NBN:SI:DOC-163HB926/58b075be-cc07-4d74.../TEXT Leta 1977 smo imeli v organizaciji mladinske organizacije lokalno delovno akcijo Gabrovica 77, kjer smo urejali cesto in brežino ter odvodne jarke. Prav tako smo šli pa od odcepa ceste za Črni Kal do Socerba, kjer smo iz borovcev odstranjevali sive kepe v katerih so bile gosenice škodljivega borovega prelca. Vse to smo s karjolami vozili na velik kup in kasneje uničili oziroma zažgali. Še sedaj se vidi na tem predelu, pa tudi ob avtocesti, sive kepe, ki pa jih žal dandanes, nima več kdo odstranjevati in s tem pomagati ljudem, živalim ter predvsem naravi. MDA ISTRA 80 V letu 1980 se je nadaljevalo z izgradnjo višinskega vodovoda v slovenski Istri in najbolj se mi je vtisnilo v spomin, kako, se je na koncu delovne akcije odprl vodovod, kar se je pripetilo v Medoših pri Kortah nad Izolo. Vse mladinske delovne brigade, slavnostni gostje, domačini in drugi udeleženci so bile zbrani pri starejši kamniti istrski hiši in bi naj starejša domačinka 80 let slavnostno odprla vodovod. Iz hiše so na zunanji zid montirali vodno pipo, iz katere naj bi res pritekla prva voda iz višinskega vodovoda in ob napetem vzdušju se je to res zgodilo. Toda v trenutku, ko bi morala priteči voda iz pipe, je namesto nje, pritekel črn refošk in v trenutku smo razumeli, da je šlo za zabavni del prireditve. Vsi smo bili srečni, da smo končno le uspeli vodo pripeljati do vseh prebivalcev Istre, kar je bil tudi eden ciljev organiziranja mladinskih delovne akcij Istra 78, Istra 79 in Istra 80. Vsem brigadirjem želim lepo praznovanje našega dneva, ko se spominjamo vseh naših lepih trenutkov in dogodkov, ki smo jih preživeli širom po domovini, zato želim vsem veliko zdravja, družinskega razumevanja in poslovnih uspehov. VLADO KLARIĆ ODHOD U BRIGADU Ovu godinu sam imao veliku želju, da bih išao u brigadu Vojka Šmuc. Mada je zadnji dan došlo do žalosti, da nismo bili puna brigada. Ali smo sve jedno svo zadovoljni mada nas je trinaest. Na Kobansko smo došli veseli i sviježi za početak akcije. U brigadi sam drugi put, mada je bilo više zanimljivo prvi put. Tako je dobro za mlade brigadirje da upoznaju život u brigadi. Odhod avtobusa smo imali u 7.30, kad sam išao na autobus padala je kiša, tako da nije bilo lijepi dan kao prvi put kad smo išli u Suhu Krajino. Minutu šutanja, ljubav je mrtva, živela ljubav, ja sam od danas, jedna žrtva. dr.Klarič Vlado * Z MDB Vojka Šmuc iz Izole je bil Vlado Klarić, ki se je že takrat posvečal kulturi in pesmim, kot dober brigadir udeleženec več lokalnih delovnih akcij in ZMDA Suha Krajina leta 1982 in Kobansko 1984. * Prispevek objavljen v Biltenu št.1 MDB Vojka Šmuc na MDA Kobansko 1984 leta. Obenem ti želimo še veliko zdravja, razumevanja in da bi se spomnil vseh lepih trenutkov, ki smo jih preživeli skupaj! BRIGADIRSKI Z-D-R-A-V-O! https://regionalobala.si/novica/za-domacine-legenda-lepa-gesta-piranskega-podjetja-foto »Doživeli smo nekaj, česar naši otroci ne morejo.« Srečanje brigadirjev iz Paraćina in Murske Sobote po več kot treh desetletjih http://www.delo.si/druzba/panorama/doziveli-smo-nekaj-cesar-nasi-otroci-ne-morejo.html http://mda-ora.weebly.com/ * Krampi in lopate v mladih rokah - Bilo je nekoč - Nedeljski dnevnik 1.junij 2016 MIODRAG MILOŠEVIČ - RULETA Miograg Miloševič Rule iz Umčara je na delovnih akcijah preživel 115 mesecev, kar je rekord iz bivše Jugoslavije. https://www.srbijadanas.com/clanak/imao-je-sve-osim-jednog-najjaci-titov-udarnik-21-05-2016 BRIGADIRSKA HIMNA BO SPET DONELA Nova Gorica je na začetku imela himno. No, pravzaprav jo je Ivan Minatti, sicer podpisan s psevdonimom, napisal za graditelje mesta. Peli so jo tudi na šolah, a je sčasoma zamrla, zdaj pa so jo iz pozabe potegnile sodelavke slovenske akademije znanosti in umetnosti. In spet bo odmevala. Petra Kolenc iz novogoriške Znanstvene raziskovalne postaje SAZU domneva, da se je Ivan Minatti, ki je napisal besedilo, morda res zakril pod psevdonimom Tone Javor. “Bil je namreč poslan na gradbišče, kot so bili takrat z istim namenom na enaka mesta poslani drugi umetniki,” je pojasnila, zakaj. Režim je pesnike, pisatelje, slikarje preprosto uporabil za oblikovanje novega sistema in s svojimi stvaritvami so med drugim spodbujali ljudi k vihtenju krampov in lopat na povojnih deloviščih. Kot lokalna Vstajenje Primorske Eno teh je bilo na polju med Gorico, Solkanom in Panovcem, kje je nastajalo novo mesto. Posebej za mladino z vseh konceh Jugoslavije, ki je tam delala, sta Minatti in Janez Kuhar naredila bodrilno pesem. Prvi je po besedah vodje knjižnice na raziskovalni postaji dogajanje v pesmi postavil v točno takšno kuliso, kakršno je Tone Kralj upodobil na sliki Nova Gorica 1952. Ker govori tudi o gradnji zgradb sredi trt in oljk (nekoč so kmetje imeli nekaj enega in drugega na robu vsake njive). Drugi pa je melodijo po oceni Kolenčeve skoraj gotovo priredil po kateri od partizanskih koračnic. In rezultat je bila “kot nekakšna lokalna Vstajenje Primorske,“ se je o namenu dela izrazila sogovornica. PESEM GRADITELJEV NOVE GORICE * Kliče nas Primorska naša, zemlja trt in skal/ * Kliče Nanos iz daljave, Soče modri val/ * Mi gremo odločni, čvrsti, v prsih nam je silen žar, silen žar/ * Gorico novo bomo dali v dar. * Kdor boji se žuljev, znoja, naj se skrije v kot/ * Svobodo kdor ljubi zlato, z nami brž na pot/ * Pesem dela bo zvenela, rasel nov bo, lepši vrt, lepši vrt/ * zrasla bo Gorica nova sredi oljk in trt. * Refren: * Sonce sveti nam v očeh, naš korak je mlad, krepak, * naša pot pelje od zmag do zmag, * spremlja pesem nas in smeh. Kot ve povedati, so pesem poleg brigadirjev kasneje prepevali po šolah. Vendar je sčasoma šla v pozabo, enako kot je pravzaprav izgubljala pomen. A ducate let kasneje, zdaj, ko središče severne Primorske praznuje jubilej, je potegnjena iz pozabe, natančneje so na postaji ZRC SAZU note pesmi vzeli iz svojega arhiva in preslikavo objavili v zadnji številki svoje publikacije Izvestje. Spet se je učijo zbori Porodila se je celo zamisel, da bi pesem proglasili za himno Nove Gorice. Vendar kot prav podžupanja Ana Zavrtanik Ugrin, se o tem občina ni še odločila. To pa še ne pomeni, da pesmi ne bo več nikjer slišati. Novogoriški zbor Reunion jo bo zapel skupaj z drugimi skladbami na državni proslavi ob priključitvi Primorske matični domovini sredi septembra v Novi Gorici. In kot ve povedati Zavrtanikova, tudi članica Reuniona, se jo spet učijo otroci v šolah, pa nekateri drugi zbori. Kot takrat, ko je nastala himna in je nastajala Nova Gorica ... http://www.primorske.si/Plus/70-let-Nove-Gorice/Brigadirska-himna-bo-spet-donela ŠTUDENTSKA DELOVNA BRIGADA - ŽUŽEMBERK V Žužemberku v Suhi Krajini je med 22. in 31. julijem potekala že 13. študentska delovna brigada, ki jo organizira Študentska organizacija Univerze v Mariboru. Zbralo se je okrog 50 študentov iz cele Slovenije. V desetih dneh so s skupnimi močmi uredili Rimsko pot, pot do gradu Žužemberk in očistili okolico pokopališča v Hinjah. https://www.youtube.com/watch?v=6r5puCK-tV8 ORA SAVA - 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984 https://www.youtube.com/watch?v=RhNY3mtWAMo https://www.youtube.com/watch?v=DmFNWnBrxJ0 https://www.youtube.com/watch?v=rjvfxZw_evE https://siol.net/novice/slovenija/enkrat-brigadir-vedno-brigadir-studenti-v-crni-priskocili-na-pomoc-ljudem-video-474348 [url=http://klubbrigadirjevzasavja.com/KBZ Knjiga.pdf]http://klubbrigadirjevzasavja.com/KBZ%20Knjiga.pdf[/url] PESMI & Co. BRIGADIRJI TITOVI Stojanov Blagoj https://www.youtube.com/watch?v=4VEhrICcrJs Hej-haj brigade! Hej-haj ruke mlade! Svoju zemlju srcem grade— svoju zemlju srcem grade. Arsen Dedic / Ivica Bobinac https://www.youtube.com/watch?v=DsvJaAef3rc https://www.facebook.com/yugoslavija.yugoslavija/posts/hej-haj-brigadehej-haj-ruke-mladehej-haj-brigadesvoju-zemlju-srcem-gradesvoju-ze/10156716340103242/ Stanojev Blagoj https://www.youtube.com/watch?v=8rb51Tf0JmE https://www.youtube.com/watch?v=7RiDZ3-gqKU https://www.youtube.com/watch?v=ogcXBJa5Pj0 SNEG PARTIJE Sneg partije je nastala kot odgovor na obtožbe Resolucije Informbiroja 1948 leta. V okviru kampanje in omejevanja suverenosti Jugoslavije je vodstvo Sovjetske Zveze pred razglasitvijo Resolucije, omalovaževalo Norodnoosvobodilni boj narodov Jugoslavije. Kot odgovor na to kampanjo, je nastalo veliko pesmi, ki so poveličevale Norodnoosvobodilno vojno, partizane in Josipa Broza Tita. Navkljub SZ se je entuzijazem kazal na Mladinskih delovnih akcijah, saj jim je v pesmi posvečen stih. Avtor pesmi je Čedomir Minderović, kompozitor pa Oskar Danon. Od 2:00 naprej https://www.youtube.com/watch?time_continue=9&v=r7QS2KuM5WY&feature=emb_logo "V mestu je težko dobiti prostovoljca. Če že koga ogovoriš, vpraša, kakšno bo plačilo. Povem mu, da to delo ni plačano z denarjem, ampak z nasmehom, hvaležnostjo ljudi." Marjeta Kočevar, predsednica RK Slovenj Gradec Si predstavljate, da bi se zdaj lotili izgradnje železniške proge Brčko-Banovići z mladinskimi delovnimi brigadami? Težko je zbrati ljudi že za dobrodelni dogodek. Nihče nikomur ne zaupa. Bogdan Tanjević, košarkarska legenda Petek, 24.maja 2019 Brigadirji MDB Srečko Kosovel iz Sežane na MDA Slovenske Gorice 77 - naslovnica v Mladini Brigadirji MDB Srečko Kosovel - Slovenske gorice 77 Ob izkopu glavnega vodovoda pri Ptuju - Slovenske gorice 77 Trak Akcije MDA Istra 79 in MDA Istra 80 Značke MDA Istra, MDA Istra 79, ZMDA Istra 81 in ZMDA Istra 82 Emblemi iz MDB, ki so sodelovale na MDA in ZMDA širom naše domovine Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 14.04.20 18:16 Leta 1946 je v Sloveniji znotraj Fizkulturne zvea tehniko in šport, dve leti pozneje pa je bila ustanovljena samostojna organizacija Ljudska tehnika Slovenije. Aprila 1950 je Glavni odbor Ljudska tehnike v Ljubljani izdal prvo številko časopisa Ljudska Tehnika - glasila članov istoimenske organizacije. Njegovo osrednje poslanstvo je bilo, da bralce"...spoznava preko razprav in slik z uspehi naše graditve, z našo industrijo, poljedeljstvom, obrtno dejavnostjo, pa tudi z delom naših racionalizatorjev, novatorjev in borcev za višjo delovno storilnost. Posebno pa naj prikazuje tehnično in gospodarsko stran naše graditve in proizvodnje ter prispeva k izboljšanju strokovne ravni v naših zvezah in klubih." Marca 1953 je časopis Ljudska Tehnika dobil novo ime: Življenje in Tehnika - revija za poljudno tehniko. Ob tem je uredništvo tudi spremenilo vsebinsko zasnovo:"V naslednjih pštevilkah bomo na splošno željo naročnikov in bralcev prinašali več sestavkov, načrtov in poučnih člankov za amaterje, ki si želijo sami napraviti različne praktične predmete za dom, in za one, ki se bavijo z različnimi tehničnimi panogami: radioamaterstvom, fotoamaterstvom, elektrotehniko in podobnim. Prav tako bomo naše bralce sproti obveščali tudi o vseh sosobnih tehničnih novostih. Še naprej vas bomo seznanjali s tehničnim napredkom v drugih deželah, poleg tega pa bomo v reviji prinašali poročila o delu in uspehih naše industrije, naših delavcev in strokovnjakov. V vsaki številki bo še nekaj poljudno tehničnih člankov iz najrazličnejših področij tehnike in uporabne znanosti. Vsi članki, tudi navodila za amaterje, bodo pisani preprosto in vsakomur razumljivo." S postopnim dodajanjem vedno novih področij, s čimer je revija prevzela vlogo "izobraževanja in informiranja širokih ljudskih množic", pa ne samo tehnikov in inžinirjev, se je krog bralcev zelo razširil in naklada je presegla 30.000 izvodov. Od leta 1954 do leta 1963, ko so revijo zmanjšali na današnjo velikost, je izhajala kot štirinajstdnevnik formata A4 in je imela 24 oziroma 30 strani. Takrat je doživela še eno pomembno vsebinsko spremembo: različni načrti, tehnični napotki, praktični nasveti ipd. so se preselili v novoustanovljeno revijo TIM, namenjeno tehničnemu izobraževanju mladih. Njeno izdajanje je leta 2013 prevzela Zveza tehniččnih organizacij Slovenije. http://www2.arnes.si/~ljzotks2/o_zotks/zgodovina.html https://www.zotks.si/o-nas/zgodovina https://www.zotks.si/zalozba/revija-tim 70. obletnica Ljudske Tehnike & Življenje in tehnika V tokratni reviji je bil tudi ponatis članka o JLA Naslov komentara: Re: SLIKE iz ex YU (drugi dio teme) 25.05.20 14:12 25.MAJ & DAN MLADOSTI & ŠTAFETA MLADOSTI Mesec maj je bil mesec ustvarjanja mladih na kulturnih prireditvah, športnih prireditvah, glasbenih koncertih, kviz tekmovanjih, skratka, predan z ustvarjalnostjo mladih, ki so na takšen način prikazovali svoje sposobnosti in pripadnost družbenim vrednotam. Vse skupaj pa se je zaključilo z veliko prireditvijo na stadionu v Beogradu, ko so mladi peli in plesali iz celotne domovine Jugoslavije ter zvečer predali predsedniku Josipu Brozu Titu štafeto mladosti, kjer so bile izražene vse najlepše želje prav na njegov rojstni dan. Vsi tisti, ki smo bili vsaj enkrat v Beogradu na stadionu, si bomo ta dan za vedno zapomnili, bodisi zaradi športno kulturnega spektakla, velikosti ter mogočnosti prireditve ali pa zgolj zato, ker je bilo enostavno nekaj posebnega, ob 20. uri prav takrat biti ob Titu in s Titom obdanemu s tistimi, ki jih je najbolj ljubil, to je bila in je še vedno ostaja mlada generacija. Kljub vsem tem dogodkom, pa v nekaterih sredinah še vedno organizirajo vsakoletna praznovanja ob 25.maju, pa tudi štafeta mladosti z najlepšimi željami še vedno potuje po nekaterih krajih Jugoslavije. Povsem tradicionalna pa so tudi vsakoletna srečanja v rojstnem kraju Josipa Broza Tita v Kumrovcu, kjer pred njegovo rojstno hišo in spomenikom, še vedno rade posedijo starejše, pa tudi mlajše generacije, od doma in prav tako iz tujine. Objavljeno v Mandraču št.1348 z dne 7.maja 2020 Objavljeno v Mandraču št.1350 z dne 21.maja 2020


Mož v modrem


Najzanimivejši članki po urednikovi izbiri - Gaza in Severna Koreja osrednji vprašanji na mednarodnem odru - Doma proti homofobiji in za boljšo ureditev spletnih iger na srečo Izbrati tiste najbolj zanimive izmed številnih vsebin, ki so se letos pojavile na naših spletnih straneh, je težko delo. Kljub temu vam v nadaljevanju ponujamo nekaj člankov, ki so po mnenju urednikov spletnih strani Evropskega parlamenta na najboljši način predstavili delo poslancev, tako doma kot po svetu. Sommaire du dossier : - Ustavite obleganje Gaze, zahtevajo evropski poslanci - Boj proti diskriminaciji istospolnih je boj za človekove pravice - Splet kot dvorezni meč v boju za človekove pravice - Do lažje presaditve organov s skupnimi evropskimi pravili - Evropski novinarji o izzivih poročanja o EU - Položaj v Severni Koreji nevzdržen, opozarjajo poslanci - Spletno igralništvo poslancem dela preglavice - Pravila o delovnem času se morajo uporabljati tudi za samozaposlene voznike Ustavite obleganje Gaze, zahtevajo evropski poslanci - Ogorčenje nad izraelsko akcijo proti morskemu humanitarnemu konvoju - Kar 80 odstotkov prebivalcev Gaze odvisnih od pomoči v hrani Izraelski komandosi v mednarodnih vodah lovijo ladje s humanitarno pomočjo za Gazo. Akcija je zahtevala več ranjenih in najmanj deset življenj. ©BELGA/EPA/Cihan Boj proti diskriminaciji istospolnih je boj za človekove pravice - Ponekod po svetu za istospolne zagrožene smrtne kazni - Tudi v EU istospolni svoja nagnjenja zaradi strahu skrivajo Mavrična zastava kot simbol boja proti diskriminaciji istospolnih. (IDAHO). ©BELGA_AFP PHTO_TED ALJIBE Splet kot dvorezni meč v boju za človekove pravice - Tehnologija ponuja nove priložnosti za svobodo govora, pa tudi nove grožnje - Podjetja bi morala paziti na to, kako njihovi posli vplivajo na človekove pravice Splet in človekove pravice - eden izmed štirih uporabnikov spleta na njem ni svoboden - okoli 60 držav izvaja cenzuro spleta - Kitajska je največji spletni trg (338 milijonov uporabnikov spleta) ... - ... hkrati pa tudi najbolj aktiven cenzor (18.000 strani blokiranih) - na Kitajskem je zaradi spletnih aktivnosti zaprtih 72 ljudi (po vsem svetu 120) Do lažje presaditve organov s skupnimi evropskimi pravili - Skupni evropski prostor za presaditve bi pomagal mnogim bolnikom - Velike razlike v številu darovalcev med državami EU Evropski novinarji o izzivih poročanja o EU - Poročanje o EU je zapleteno delo, saj je unija kompleksen organizem - Lastniki medijev zaradi krize krčijo število novinarjev v Bruslju Novinarske nagrade bodo podeljene v kategorijah tisk, radio, televizija, splet, zmagovalci pa bodo dobili po 5000 evrov vsak. Položaj v Severni Koreji nevzdržen, opozarjajo poslanci - V ospredju jedrsko orožje, kršitve človekovih pravic pogosto spregledane - Zaradi ene napačne besede ljudje v rudnikih delajo po cel dan Spletno igralništvo poslancem dela preglavice - Veliko držav EU ovira ponudnike igralniških storitev iz drugih članic - Poslanci Evropsko komisijo pozivajo, naj naredi red Pravila o delovnem času se morajo uporabljati tudi za samozaposlene voznike - Za samozaposlene voznike niso veljala ista pravila kot za zaposlene - Povprečni 48-urni delovni teden; voznik pa lahko dela tudi do 60 ur tedensko,


PETO PEŠ ROMANJE od Slomška do Ptujskogorske Marije za nove duhovne poklice | Pastoralno povezane župnije Dravograd Maj. 15 Naše župnije, Odmevi Komentarji so izklopljeni za PETO PEŠ ROMANJE od Slomška do Ptujskogorske Marije za nove duhovne poklice Ob 5.45h smo se zbrali v Slomškovi stolnici in se po pozdravu s.Štefke, kratki molitvi in blagoslovu nadškofa Cvikla, odpravili na pot. Zbralo se nas je kar okrog sto romarjev, med nami veliko mladih in veliko mladih družin z otroki. Precej se nam jih je pridružilo tudi med potjo.... Pot nas je vodila skozi mesto, mimo lepo urejenih vrtov, travnikov in njiv; spremljali so nas dišeči magnolijevi in češnjevi cvetovi, prelepe zelene in rumene preproge trav in cvetja. Pozdravljalo nas je jutranje petje ptic in kmalu so nas pobožali tudi topli sončni žarki, ki so nas prijetno greli vso pot. Med potjo smo peli, molili, razmišljali v tišini, pa tudi prijetno kramljali. Ustavili smo se v Hočah, Slivnici, Račah in Cirkovcih. V tamkajšnjih župnijskih cerkvah smo se z molitvijo in prošnjami z domačini priporočili za posvečeno življenje poklicanih, za družinsko življenje, za duhovniške, redovniške in diakonske poklice – za lepoto služenja. Povsod so nas prisrčno sprejeli in pogostili. Spočiti in okrepčani smo se z blagoslovom tamkajšnjih duhovnikov odpravili dalje. Kilometri so bežali pod našimi nogami , da se niti nismo zavedali kdaj smo prehodili vseh 32km. Ob 16.h je bila na Ptujski gori svečana sv.maša ob sodelovanju duhovnikov, diakona, bogoslovcev in ministrantov ter polni cerkvi peš romarjev. Maševal je lanskoletni novomašnik Simon Lampreht. Ko sem ga zagledala tam pred oltarjem, v ozadju pa Marija z razprostrtim plaščem, so se mi nehote ulile solze, solze sreče, solze zahvale, da je Marija uslišala naše molitve. Spomnila sem se mojih prvih duhovnih vaj za molivce za NDP pred leti v Olimju. Takrat je ta fant, sedaj novomašnik, sedel poleg mene na predavanjih in s.Štefka nam ga je priporočila v molitev, ker se je ravno odločal za duhovniški poklic. Zavedala sem se, da so se začeli kazati sadovi naših molitev. Noben OČENAŠ zmoljen v ta namen, ni zaman. Polni Božjega blagoslova in prijetno utrujeni smo se po končani sv.maši še malo podružili in si obljubili, da se drugo leto zopet vidimo. Prijazni prostovoljci so nas nato odpeljali do naših avtov v Mariboru od koder smo se srečni in zadovoljni vrnili na svoje domove. ← Studenec 20-2022 – Oznanila 6. velikonočna nedelja – nedelja turizma, 22. 5. 2022, Črneče →


source: fineweb

text: Augsburški verski mir Augsburški verski mir je listina, ki so jo 25. septembra 1555 na državnem zboru v Augsburgu sprejeli cesar Karel V. (ki ga je zastopal brat Ferdinand I., tedaj nemški kralj) in državni stanovi. Z njim so končali verske boje reformacije in priznali novo vero - luteranstvo. Glavno načelo augsburškega verskega miru je bilo: čigar dežela — tega vera (latinsko: cuius regio — eius religio). Če podložniki niso izbrali iste veroizpovedi kot njihov gospod, so imeli pravico izseliti se (ius emigrandi). Izjema v osnovnem načelu so bila cerkvena posestva. Če se je spreobrnil cerkveni zemljiški gospod, je moral zapustiti svoj položaj in posest (pravilo cerkvene rezervacije, reservatum ecclesiasticum, ki zagotavlja, da se cerkvena posest ne zmanjšuje in se ohranja katolištvo kot veroizpoved cesarstva). Medtem ko se je osnovno načelo, v katerem so se našli tako protestantski kot katoliški knezi, v praksi pokazalo kot stabilna rešitev, je bilo določilo o cerkveni zemlji za protestante sporno. Dosegli so sicer, da ni veljalo za nazaj, skušali pa so se mu izogibati tudi v naprej, kar je vodilo do novih sporov. Ker je v listini govora o confessio Augustana ali augsburški veroizpovedi (ki je bila predstavljena na državnem zboru v Augsburgu leta 1530 in ki je osnova luteranstva) se nanašajo pravice verskega miru le na luterance, ne pa tudi na vernike drugih reformiranih veroizpovedi, kar je najbolj prizadevalo kalviniste. Z vestfalskim mirom so leta 1648 določila augsburškega verskega miru razširili na kalviniste. Cesar po augsburškem verskem miru ni imel več religioznih kompetenc. Karel V. je bil nad izidom pogajanj tako razočaran, da se je 1556 odpovedal cesarskemu položaju v korist brata Ferdinanda I. Naslednje države so si izbrale vere: - Češka - husiti - Anglija - anglikanizem - Švica - kalvinizem - Nemčija - protestantizem - Francija - hugenoti


Jadranka Juras Ko Bi Le Vedel [Dee jay Time by DNE remix] Lyrics Sploh še veš da si pomenil mi vse občutek svež kot da še vedno grabiš me za roko kaj vse bi dala da bi bilo kot takrat jaz tvoja mala in ti moj škrat povej če čutiš isto no dej če misliš isto in nej se ti nikamor ne mudi ker sem čakala in še čakala bi vse besede vsa dejanja vsa čustva to si ti vsa praznina muke in bolečina ko te ni sanjam da si še zmeraj moj in to me boli ker vem da drugo dekle ob tebi leži REF: ko bi le vedel...kaj vse bi storila samo da bi te nazaj dobila ko bi le vedel kako sem ob sebi si te želela ko te nisem mela se še spomniš kako sem ljubila te in zakaj se sprašujem sem zgubila te odšel in me pustil samo kdo mi zdaj bo nudil ramo povej kaj je tiso kar dej če misliva isto in nej se ti nikamor ne mudi ker sem čakala in še čakala bi vse besede vsa dejanja vsa čustva to si ti vsa praznina muke in bolečina ko te ni sanjam da si še zmeraj moj in to me boli ker vem da drugo dekle ob tebi leži REF: ko bi le vedel... kaj vse bi storila samo da bi te nazaj dobila ko bi le vedel kako sem ob sebi si te želela ko te nisem mela -by claudyka- See also: JustSomeLyrics 79 79.95 Angelica Maria Angelica Maria - El hombre que yo amo Lyrics Wado e Realismo Fantástico Tarja preta Lyrics


Navodila za uporabo varne spletne pošte. evročanje. Izvajalec: Brnčičeva ulica 13, SI 1000 Ljubljana T: , - PDF Brezplačen prenos Navodila za uporabo varne spletne pošte. evročanje. Izvajalec: Brnčičeva ulica 13, SI 1000 Ljubljana T: , Download "Navodila za uporabo varne spletne pošte. evročanje. Izvajalec: Brnčičeva ulica 13, SI 1000 Ljubljana T: ," 1 Navodila za uporabo varne spletne pošte evročanje Izvajalec: Brnčičeva ulica 13, SI 1000 Ljubljana T: , E: W: 2 1 VSEBINA 2 O PODJETJU ZASLON TELECOM PODPORA PRI UPORABI PORTALA evročanje REGISTRACIJA NOVEGA UPORABNIKA VSTOP IN PRIJAVA ADMINISTRACIJA POOBLASTI UPORABNIKE DODAJANJE NOVEGA POOBLASTILA UREJANJE OBSTOJEČEGA POOBLASTILA BRISANJE OBSTOJEČEGA POOBLASTILA PODPISNA KOMPONENTA DODATNE INFORMACIJE / REŠITEV POGOSTEJŠIH PROBLEMOV ČAS HRANJENJA POŠILJK VELIKOST PRIPONK V POŠILJKAH PODPRTI CERTIFIKATI MOJA POŠTA PREJETA POŠTA POSLANA POŠTA PREVZEM POŠILJKE S STRANI UPORABNIKA SISTEMA EVROČANJE POGOSTA VPRAŠANJA VEČ PREVZEMNIKOV PROBLEM PRI PREVZEMU POŠILJKE NE PONUDI CERTIFIKATA POŠTNI NASLOV, KJER JE REGISTRIRAN CERTIFIKAT SE NE UJEMA Z POŠTNIM NASLOVOM, KI JE REGISTRIRAN NA evročanje ZAKLJUČEK evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 2 3 2 O PODJETJU ZASLON TELECOM Podjetje ZASLON TELECOM d.o.o. je bilo ustanovljeno že leta 1995 kot neke vrste»spin-off«podjetja ZASLON d.o.o., vodilnega slovenskega podjetja na področju CTI in Voice tehnologij, elektronskega bančništva in varnih internetnih sistemov. Takratna ideja o delnem prenosu razvoja in tehnologij se je sčasoma pokazala kot nepotrebna oziroma neracionalna, zato je podjetje mirovalo do odločitve lastnikov podjetja ZASLON o prodaji podjetja. Želja takratnih lastnikov podjetja ZASLON po ohranitvi lastne podjetniške identitete je pripeljala do tega, da se je iz podjetja ZASLON v podjetje ZASLON TELECOM preneslo področje RPT (računalniško podprta telefonija), del managemeta, računovodstvo, del tajništva in del skupnih služb. Tehnološko gledano so bile v dogovoru s kupci podjetja ZASLON (Hermes Softlab d.d. oz. zdajšnji ComTrade d.o.o.) v podjetje ZASLON TELECOM prenesene tehnologije, vezane na CTI (Computer Telephony Integration), VoIP (Voice over IP), produkti, razvojniki in vzdrževalne in projektne pogodbe omenjenega področja. Trenutno ima podjetje ZASLON TELECOM 12 zaposlenih. Usmeritev ostaja strogo razvojna in temelji na uporabi lastnega znanja in izkušenj za razvoj najsodobnejših programskih produktov na področju informacijskih tehnologij. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 3 4 3 PODPORA PRI UPORABI PORTALA EVROČANJE Podjetje ZASLON TELECOM d.o.o. ponuja podporo pri uporabi portala evročanje. Če imate pri uporabi portala evročanje vprašanja ali težave in v navodilih za uporabo ne najdete odgovora nanj, Vam lahko pomagamo na naslednji način: Pri tem vas prosimo, da: Podrobno opišete težavo Opišete, kaj bi se po vašem mnenju moralo zgoditi namesto težave Opišete korake, ki so potrebni, da se težava znova pojavi Opomba: Prosimo Vas, da te tri točke upoštevate ne glede na način sporočanja težave! 1. Pošljite nam delovni nalog, ki se nahaja na naši spletni strani: 2. Pišite nam na naš elektronski naslov 3. Pošljite nam pismo na naš naslov: ZASLON TELECOM d.o.o. Oddelek»eVročanje«Brnčičeva ulica 13 SI 1000 Ljubljana evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 4 5 4 REGISTRACIJA NOVEGA UPORABNIKA Registracija v program evročanje, je hitra in enostavna. V vašem spletnem brskalniku vpišete spletno povezavo evrocanje.si. Odpre se vam začetna spletna stran portala. 1. KORAK Na začetni spletni strani portala kliknite gumb»registracija«2. KORAK Odpre se vam novo okno, kjer lahko izberete ali boste podatke sami vpisali, ali pa naj podatke pridobimo avtomatsko preko AJPES 3. KORAK - Če izberete»ročni vpis«, vpišete vaše podatke in kliknite gumb»registriraj«evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 5 6 4. KORAK Po uspešni registraciji, prejmete na vaš pristopno izjavo, ki jo morate pravilno izpolniti. Izjavo obvezno podpiše zakoniti zastopnik (fizično ali z digitalnim potrdilom). Podpisano izjavo nam lahko posredujete po elektronski pošti ali nam jo pošljete na naš naslov Zaslon Telecom d.o.o Oddelek evročanje Brnčičeva Ljubljana Slovenija Po prejemu podpisane izjave vam uporabniški račun aktiviramo. Pred prejemom pravilno izpolnjene izjave aktivacije ne moremo opraviti. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 6 7 5 VSTOP IN PRIJAVA V spletni portal evročanje vstopite tako, da v vašem spletnem brskalniku vpišete evrocanje.si. Odpre se vam začetna spletna stran portala. 1. KORAK : Kliknite gumb»prijava«2. KORAK : Vpišite vaše uporabniško ime ( ) in geslo 3. KORAK : Po vpisanem uporabniškem imenu in geslu kliknite na gumb»prijavi se«po uspešni prijavi se vam odpre nadzorna vrstica in pregled vašega portala. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 7 8 6 ADMINISTRACIJA Pred pričetkom dela na spletnem portalu je priporočljivo opraviti določene nastavitve za hitrejšo in enostavnejšo uporabo portala 6.1 POOBLASTI UPORABNIKE V zavihku Pooblastila, dodajate in urejate uporabnike, ki so pooblaščeni, da uporabljajo spletni portal. Nastavitve opravite v zavihku»pooblastila«. Zavihek»Pooblastila«odprete s klikom nanj. UPORABNE INFORMACIJE Za vsako pooblastilo se določi pooblaščenca in obdobje veljavnosti pooblastila. Znotraj obdobja veljavnosti pooblastila lahko dostopaš in upravljaš z vsemi pošiljkami, ki se nahajajo v VEP pooblastitelja. Pooblastilo se lahko uredi (npr. spremeni obdobje veljavnosti) ali odstrani. Pooblaščenci lahko vidijo pošto svojih pooblastiteljev tako, da v Moja pošta -> Prejeta/Poslana v zgornjem polju namesto privzetega svojega VEP naslova izberejo VEP naslov pooblastitelja. Pooblaščenci lahko nad pošiljkami izvajajo enake akcije kot naslovniki. Pooblaščenec lahko določi, če želi prejemati obvestila o pošiljkah svojih pooblastiteljev. To stori tako, da v zgornjem desnem kotu klikne na ikono s tremi vodoravnimi črtami ter vklopi možnost Skupinsko obveščanje. Ta možnost je privzeto vklopljena. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 8 9 6.1.1 DODAJANJE NOVEGA POOBLASTILA Ko kliknete na gumb»pooblastila«, se vam v vašem spletnem brskalniku odpre novo polje, kjer lahko dodajate nova pooblastila. OPOZORILO: Uporabnik, ki ga želite dodati, mora imeti veljaven uporabniški račun na spletni strani evročanje. 1. KORAK Kliknete gumb»dodaj novo pooblastilo«. 2. KORAK Odpre se vam novo okno, kjer lahko izberete novega pooblaščena in mu določite, čas veljavnosti pooblastila. 3. KORAK Ko izpolnite vsa polja kliknete gumb»shrani spremembe«in uporabnik bo dodan. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 9 10 6.2 UREJANJE OBSTOJEČEGA POOBLASTILA Dodano pooblastilo lahko tudi urejate: Pooblastilo urejate tako, da kliknete na gumb. Odpre se vam novo okno, kjer lahko uporabniku podaljšate pooblastilo BRISANJE OBSTOJEČEGA POOBLASTILA Obstoječe pooblastilo, lahko tudi predčasno zbrišete s klikom na gumb»koš«, odprlo se vam bo novo okno, ki vas bo vprašalo ali res želite izbrisati zapis. S klikom na gumb»izbriši«pooblaščenec dokončno izbrisan, bo evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 10 11 6.3 PODPISNA KOMPONENTA Za pošiljanje in prevzemanje pošte, potrebujete Podpisno komponento. S klikom na gumb, se vam na vaš računalnik prenese le-ta. 6.4 DODATNE INFORMACIJE / REŠITEV POGOSTEJŠIH PROBLEMOV ČAS HRANJENJA POŠILJK Trenutni čas hranjenja ni omejen VELIKOST PRIPONK V POŠILJKAH Trenutno je največja velikost priponke ( na IIS ) omejena na 30MB. Večjih priponk ni možno pripeti v pošiljko PODPRTI CERTIFIKATI Na spletnem portalu evročanje imamo podporo petih certifikatov, slednji so: SIGOV-CA ( SIGEN-CA ( POŠTA CA (postarca.posta.si), HALCOM-CA ( AC NLB ( evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 11 12 7 MOJA POŠTA S klikom na zavihek»moja Pošta«, se vam odpre spustni seznam v katerem lahko vidite vašo prejeto in poslano pošto. 7.1 PREJETA POŠTA S klikom na zavihek»prejeta«, se vam v vašem spletnem brskalniku odpre novo polje, kjer lahko vidite vse vaše pošiljke, ali pa iščete po specifičnih iskalnih nizih. 1. S klikom na gumb, lahko izberete med pooblaščenimi uporabniki. 2. S klikom na Datum, lahko izberete pošiljke od-do. 3. S klikom na»vrsta pošiljke«, lahko izberete med: Navadno, Priporočeno, Priporočeno s povratnico, ZUP, ZPP Osebno, ZPP Navadno 4. S klikom na»status pošiljke«, lahko izbirate med: Ne prevzeta, Prevzeto, Fikcije, Poteklo 5. Pri iskalnem nizu lahko sami vpišete, kakšen dodaten iskalni niz evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 12 13 6. S klikom gumba»išči Pošiljke«, vam poišče vse pošiljke, glede na prej nastavljene in omenjen iskalne parametre ( od 1-5 ) 7. S klikom na gumb, Ustvarite novo pošiljko. 7.2 POSLANA POŠTA S klikom na zavihek»poslana«, se vam v vašem spletnem brskalniku odpre novo polje, kjer lahko vidite vse vaše poslane pošiljke, ali pa iščete vaše poslane pošiljke po specifičnih iskalnih nizih. 1. S klikom na gumb, lahko izberete med pooblaščenimi uporabniki. 2. S klikom na Datum, lahko izberete pošiljke od-do. 3. S klikom na»status pošiljke«, lahko izbirate med: Ne prevzeta, Prevzeto, Fikcije, Poteklo 4. Pri iskalnem nizu lahko sami vpišete, kakšen dodaten iskalni niz 5. S klikom gumba»išči Pošiljke«, vam poišče vse pošiljke, glede na prej nastavljene in omenjen iskalne parametre ( od 1-4 ) 6. S klikom na gumb, Ustvarite novo pošiljko. 7.3 PREVZEM POŠILJKE S STRANI UPORABNIKA SISTEMA EVROČANJE Registrirani uporabnik dobi na svoj elektronski naslov obvestilo, da ga v sistemu evročanje čaka nova pošiljka. V kolikor mu bo poslana navadna pošiljka, bo le-to skupaj z zgoraj omenjenim obvestilom, prejel na svoj elektronski naslov. Uporabnik lahko dostopi do pošiljke preko obvestila, s klikom na gumb Prevzemi sporočilo ali pa se prijavi v portal evročanje, v levem vertikalnem meniju izbere Moja pošta -> Prejeta in pri izbrani pošiljki klikne na ikono za prevzem pošiljke. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 13 14 Sledi zagon podpisne aplikacije (če ni nameščena, jo je potrebno namestiti), v kateri se izpišejo opisni podatki pošiljke. Sledi izbira ustreznega digitalnega potrdila (e-naslov VEP mora biti enak e-naslovu digitalnega potrdila) in podpis povratnice. Pred podpisom je možno povratnico prenesti na lokalni računalnik. Zadnji korak je prenos ene ali več priponk na lokalni računalnik. Prevzete pošiljke je možno večkrat prenesti. V kolikor uporabnik po osmih dneh od prejema prvega obvestila še ni prevzel pošiljke, mu sistem evročanje pošlje novo obvestilo. V kolikor uporabnik po petnajstih dneh od prejema prvega obvestila še ni prevzel pošiljke, mu sistem evročanje za pošiljko: o ZUP pošlje obvestilo, da bo pošiljka odložena v njegov VEP. o AR pošlje obvestilo, da je pošiljka vrnjena pošiljatelju. 8 POGOSTA VPRAŠANJA 8.1 VEČ PREVZEMNIKOV Kot smo že omenili v poglavju 6.1 O POOBLASTILIH, lahko na enem poštnem naslovu, deluje več prevzemnikov. Vendar pri tem mora vsak prevzemnik imeti svoj registriran poštni naslov na našem portalu. Vendar pa je za večja podjetja to delo lahko zamudno in ker pri podjetju ZASLON TELECOM d.o.o. cenimo učinkovitost in preprostost, smo razvili še drugi način. Ta način deluje tako, da kreirate glavni račun ( npr. + SIGENCA certifikat s tem naslovom ) in iz tega potem generirati pooblastila za vaše uporabnike. Potem lahko vsak iz seznama pooblaščencev dostopa do predala npr. Podjetje ZASLON TELECOM pa bo potem preusmerili iz pošiljatelja na nov naslov. Za več informacij kontaktirajte 8.2 PROBLEM PRI PREVZEMU POŠILJKE NE PONUDI CERTIFIKATA Uporabniki se velikokrat srečujejo s težavo, da ne morejo prevzeti pošiljke, saj jim pri prevzemu ne ponudi podpis certifikata. Zaradi velike količine spletnih brskalnikov, ki jih imajo stranke nameščene na svoje računalnike, se velikokrat zgodi, da odpirate evročanje s spletnim brskalnikom, ki nima urejenega certifikata. Probajte odpreti spletni brskalnik, v katerem imate nameščen certifikat Najpogosteje je to Internet Explorer oziroma Edge. 8.3 POŠTNI NASLOV, KJER JE REGISTRIRAN CERTIFIKAT SE NE UJEMA Z POŠTNIM NASLOVOM, KI JE REGISTRIRAN NA EVROČANJE. Narediti morate sledeče : Odprite nov varni predal v sistemu evročanje, ki bo enak poštnem naslovu na vašem certifikatu. Podpišite pristopno izjavo in nam jo pošljite ( glej poglavje 4, 4.KORAK) Po prejemu pristopne izjave bomo: evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 14 15 o Vaš novi račun aktivirali o Spremenili primarni VEP naslov na vašega novega Da bi prevzeli obstoječo pošiljko, ki je bila poslana v predal, kateri ni imel registriranega certifikata morate narediti sledeče: o Po aktivaciji novega predala, se prijavite v vaš obstoječi predal ter pooblastite novi predal, da lahko dostopa do obstoječih pošiljk o Vstopite v novi predal in prevzemite pošiljko iz vašega obstoječega predala. 9 ZAKLJUČEK Zahvaljujemo se vam za uporabo naše rešitve. Upamo, da bo njeno delovanje zadovoljilo vaša pričakovanja. Za dodatne informacije pokličite podjetje Zaslon Telecom na telefonsko številko +386 (0) ali nam pišite na elektronski naslov ZASLON TELECOM d.o.o. evročanje Navodila za uporabo ZASLON TELECOM d.o.o. 15


La Sportiva Kantana | Naročite online na Hervis.si La Sportiva Kantana COLOR-1565313 Tehnično dovršeni plezalniki z inovativnim načinom zavezovanja, nudijo izredno udobje in so namenjeni plezanju tako lahkih kot težkih smeri, bouldering. Dobro prileganje, Grip-Zone v prstnem predelu nudi optimalno oporo Inovativno zavezovanje na ježka, dva traka se zapneta v nasrotni smeri Kombinacija sintetičnih in naravnih materialov LaSpoflex vmesni podplat


source: CulturaX

text: Vpogled v tarot in ciganske karte! - 50 % na 30-minutno osebno vedeževanje preko telefona ali e-maila, pri vedeževanje Tiana! Odlično svetovanje za reševanje specifičnih problemov iz različnih področij ter osebno rast! Kuponi so unovčljivi do 29. 10. 2021. Po nakupu kupona za rezervacijo termina pokličite na telefonsko številko 030 793 645 vsak delavnik od 10.00 do 13.00. ali preko e-maila vedez2020@gmail.com in se z ponudnikom dogovorite za termin. (od ponedeljka do petka). Ponudba vsebuje: 1x 30-minutno vedeževanje preko telefona ali e-maila pri izkušeni vedeževalki Tanji.


Nekateri šefi so lahko resnično kruti.


kje je dim, ker tam ... MUZIKA Metelkova: Antifašistični festival Channel Zero: Bolšji sejem rabljenih gramofonskih plošč. Od 10.00 do 18.00. Jalla Jalla ob 16.00: delavnica, Live sitotisk shop, AFA majice // dvorišče pred Jalla Jallo Jalla Jalla od 16.00: sejem, Metelkovska alternativna tržnica // dvorišče pred Jalla Jallo Jalla Jalla od 16.00: veganski kuharski večeri. Hrana, ne orožje! Jalla Jalla ob 17.00: literarni večer: Ignor 16a AntiFa. A je kej za razlagat sploh? Nope. Ignor z veseljem in nujnostjo sodeluje na Antifašističnem festivalu. Člani_ce Ignoruredništva se vam bodo predstavili_le pred Jallo s svojo poezijo, prozo, muziko in performansi. Pridi! Jalla Jalla ob 20.00: koncert, Motron (raw&roll, ITA) Zëne (metalpunk'n'roll, ITA), Nulla Osta (hc punk, HR) Jalla Jalla ob 22.00: klubski večer. Punk Night w/ Lisko. Menza pri koritu ob 19.30: predstava, Impro Metelkova IGLUduo: Katja Brezovar in Vid Sodnik: Srečanja + Petrov panj. Hotel Union ob 20.00: Music ReUnion: Trio Tradicionales, koncert kubanske glasbe. Trio Tradicionales se posveča interpretiranju kubanske glasbene tradicije. Pevec Leo prihaja iz Havane na Kubi, ob strani pa mu stojita dva lokalna glasbenika. Glasbene zvrsti kot so son montuno, cha cha cha, guajira, cumbia in bolero izvajajo s pomočjo kitare, maracas, bongo bobnov in cowbell-a, posebej pa se posvečajo tudi troglasnemu petju, ki izvedbi daje izrazito poln zvok. Vstop je prost! Klub K4: SOLVD: Christian Kroupa, Alex Ranerro, Evident, Moare, Ian F., VJ: 5237. Vstopnina: 5 € < 24.00h < 7 € Orto bar ob 22.00: Prismojeni profesorji Bluesa. Vstopnina: 11 EUR Decentralizacija: Sound Arson 8.2: Nakajima & Nyos @ Klub eMCe plac, Velenje Let 3 @ CMK Bar, Koper Klemen Klemen, Ajs Nigrutin & Timbe (Bad Copy), N'Toko @ Pri Rdeči Ostrigi (letni vrt), Škofja Loka Hard Unity vol.4: Slander, Panikk, Paraziti p.13 @ TrainStation SubArt, Kranj Fusion night - Moonlight Sky @ Baza 13, Kočevje Jardier @ KC Janeza Trdine, Novo Mesto ODER Ljubljanski grad ob 17.00: Zmajelovščina, predstava za otroke. 5 eur. Španski borci ob 17.00: Nekega dne ..., tj. plesna predstava otrok. Po dolgem času Petra pride v svojo otroško sobo in preplavijo jo prijetni spomini na otroška leta, prijateljstva, počitnice, dogodke. Veliki oder LGL ob 17.00: Zverjasec Glej ob 19.00: Pajčevina. Vsak je sam, ko ostane sam. Pajčevinasto nebo. "Skupina dijakov dela gledališče. Vsak posebej išče odgovor, v srečanju najdemo skupino. Prazna steklenica, pikova dama, raztrgan papir, klop na železniški postaji, zmečkan krompir in rojstni dan brez mene, vse to je lahko zapuščeno, prazno, nenaseljeno. Eno močno čustvo lahko izraziš z vsakodnevnimi stvarmi. Ampak biti sama je tudi priložnost biti točno to, kar sem zares jaz. A hkrati se v pravi družbi vse da." Glej ob 20.00: Gospodarji. "Predstava temelji na motivih romana Gospodar muh Williama Goldinga, ki predstavlja otroke, ki se znajdejo v »odrasli« situaciji. Ujeti na otoku so se primorani soočiti s vprašanji prvinskega nagona v človeku, odsotnosti odrasle figure, izločevanja in povezovanja v skupine, razdelitve vlog, strahu, nasilja, odgovornosti in potrebe po zavetju, domu. Svet, ki se vzpostavi v romanu, je antiutopičen svet, kjer so pravila, zdrav razum in zakoni postavljeni na preizkušnjo. Uprizoritev v antiutopičnem svetu, ki ga je ustvaril Golding, išče alternativo skozi šest različnih svetov – utopij, ki temeljijo na razmisleku in potrebah ustvarjalcev samih. Ustvarjalci so se skozi proces nastajanja predstave ukvarjali s ključnimi vprašanji o tem, kako oblikovati svet, v katerem bi sami radi živeli." Igrajo: Anna Andolšek, Almedin Kajtazovic, Nina Žerdin, Tina Malenšek. SNG Drama, mala drama ob 20.00: Županova Micka. »Ti si lepa kakor roža, dolga kakor smreka, brhka kakor hrast, v tvojih tatinskih očeh en fant notri sedi, kateri v mene venkaj strelja. No, kako ti to dopade?« Kdo ne pozna tega prvega odrskega in v slovenski komediji vse do zdaj le redko preseženega Anžetovega poskusa dvorjenja ljubljeni Micki? Center urbane kulture Kino Šiška ob 20.00: Odilo. Zatemnitev. Oratorij. Odilo Globočnik se je rodil 21. aprila 1904 v Trstu, v družini, ki je bila po poreklu iz Tržiča na Gorenjskem. Kot eden vodilnih avstrijskih nacionalsocialistov je odigral ključno vlogo pri padcu avstrijske vlade in anšlusu. Pozneje ga je Himmler postavil za vodjo SS in policije za območje Lublina. Bil je odgovoren za prisilno preseljevanje Poljakov in za akcijo Reinhard – vzpostavitev in nadzor celotne mreže zbirnih, delovnih in uničevalnih taborišč, v katerih je pomrlo več kot dva milijona Judov in 50.000 Romov. Po Mussolinijevem padcu je bil Globočnik premeščen v Trst, kjer je med drugim vodil Rižarno, edino uničevalno taborišče na tleh današnje Italije. Režija: Dragan Živadinov. Igrajo: Primož Bezjak, Damjana Černe, Sara Dirnbek k. g., Ivo Godnič, Jure Henigman k. g., Željko Hrs, Uroš Maček, Maruša Oblak, Ivan Peternelj, Robert Prebil, Ivan Rupnik, Romana Šalehar. Koprodukcija: Slovensko mladinsko gledališče in Kino Šiška. Vstopnina: 18 EUR v predprodaji, 20 EUR na dan dogodka. MGL, mala scena ob 21.00: Praznina spomina, epizoda 4, gledališka kriminalna nadaljevanka. OSTALO ROG ob 16.21: IVAN, festival skejt kulture. // V Skatepark ROG se ima namen zgoditi prvi IVAN festival skejt kulture! Kaj vsebuje IVAN? IVAN vsebuje: fotorazstavo, neodvisne skejt filme, izboljšji sejem (zini, printi, stitches, shirti, deske, muviji, skejtroba, second hand smoke) in skejt sešn. Trubarjeva hiša literature ob 19.00: Impro atelje: Sence / Sedem dni zapora. Ivan Cankar je bil leta 1914, takoj bo izbruhu 1. Svetovne vojne, večkrat aretiran zaradi ovadbe širjenja protidržavnega govora. Obsojen je bil tudi na zapor. Kazen je odslužil na ljubljanskem gradu. Tam pa je naletel na zanimivo skupnost jetnikov, med katerimi je našel somišljenike v učitelju, slikarju, pedagogu, novinarju in drugih javnih delavcih. Ljudje, ki jih je oblast, tako kot Ivana, razglasila za »sumljive«, politični zaporniki. Svoj čas, ki ga je preživel na ljubljanskem gradu kot zapornik je opisal v črtici Sence. Te so tudi navdih za tokratno improvizirano predstavo. Politični zaporniki so ljudje, ki prevprašujejo avtoriteto vladujoče oblasti ali pa ji s svojo umetnostjo, znanostjo, pisano ali govorjeno besedo, nasprotujejo. Peščica njih jih je postala slavna: Bertrand Russell, Nelson Mandela, Aung San Suu Kyi, Antonio Gramsci, Varlam Šalamov, Liu Xiaobo, Ai Weiwei in mnogi drugi. V današnjem času so to tudi internetni žvižgači kot sta Julian Asange in Chelsea Manning. Veliko zgodb pa ne poznamo, veliko jih je utonilo v pozabo. Kdo so bili ti ljudje in kaj so počeli? Kaj so storili v znak upora in s čim in kako so stopili oblasti na žulj? Nastopajoča: Sara Šoukal in Peter Frankl. Glasbenik: Luka Seliškar. Vstopnina: Brez vstopnine Mestni muzej Ljubljana: Srednjeveška Ljubljana, vodstvo z avtorjem, ob 16.30. Kaj se je zgodilo na mestu današnje Ljubljane po propadu rimske Emone? Kam segajo prvi nastanki ljubljanske srednjeveške naselbine in kdaj je bila Ljubljana prvič omenjena v pisnih virih? Kako so odkritja arheoloških izkopavanja od Ljubljanskega gradu do Slovenske ceste spremenila in v čem dopolnila srednjeveško zgodovinopisje ter kdo je skrivnostni vitez z ostrogami, zlatim novcem in svileno suknjo? Iz prve roke vam na ta vprašanja odgovori avtor razstave Srednjeveška Ljubljana, Martin Horvat, ki je zadnjih 30 let kot kustos za srednji vek vodil večino arheoloških izkopavanj v središču Ljubljane. Vstopnina: 6/4 EUR KINO Slovenska kinoteka: 5. Festival Kurja polt: Ko narava podivja / Ozploatacija 17:00: Ne ravno Hollywood: Divja in zamolčana zgodba o ozploataciji! 19:30 Dolgi konec tedna 21:30 Zombi 2 23:30 Queen Kong + Zver Kinodvor: 16:30 Mala dvorana, Zadnji ledeni lovci, Jure Breceljnik, Rožle Bregar 18:00 Mala dvorana, Družina, Rok Biček 19:00 Dvorana. Bahubali: Zaključek, S. S. Rajamouli, Festival Kurja polt; Filmski dvojček "Bahubali" (Bahubali: Začetek + Bahubali 2: Zaključek): 7 €. S slovenskimi in angleškimi podnapisi. Sledi zaključni večer z dobrohotno pogostitvijo festivalskih partnerjev, Indijske restavracije Namasté in Pivovarne Bevog. 20:30 / Mala dvorana, Vsaka dobra zgodba je ljubezenska zgodba, Rajko Grlić, Matjaž Ivanišin Komuna: 21:30 Tiho mesto


source: wikipedia

text: Júpiter je zunanji, peti planet od Sonca in je največji planet znotraj našega Osončja. Plinaste orjake Jupiter, Saturn, Uran in Neptun včasih imenujejo tudi »jupitrovski planeti«. Ime je dobil po rimskem bogu Jupitru. Planet ima po štetju iz leta 2023 92 lun. Pregled Ta plinasti orjak je 2,5-krat masivnejši kot vsi ostali planeti Osončja skupaj, čeprav ima samo 1/1047 Sončeve mase. Ker ima Jupiter tako veliko maso, leži masno središče Jupitra in Sonca nad Sončevo površino, 1,068 Sončevega polmera od središča Sonca. Jupiter je 318-krat masivnejši od Zemlje s premerom, 11-krat večjim od Zemlje, in s 1310-kratno Zemljino prostornino. Ima 10-krat manjši premer kot Sonce in skoraj enako srednjo gostoto. Mnogi so ga označili kot »neuspešno zvezdo«, čeprav bi bila ta primerjava sorodna označitvi asteroida kot »neuspešne Zemlje«. Čeprav je Jupiter res presunljiv, so odkrili zunajosončne planete z veliko večjo maso. Verjamemo pa da je njegov premer karseda velik za dano sestavo, ker bi se s povečanjem mase planet še neprav gravitacijsko stiskal, dokler ne bi steklo jedrsko zlitje. Ni natančno jasno kaj razlikuje velik in masiven planet kot je Jupiter od rjave pritlikavke, čeprav imajo rjave pritlikavke posebne spektralne črte. Kakorkoli, Jupiter bi moral imeti sedemkrat večjo maso, da bi postal zvezda. Jupiter se tudi najhitreje vrti okoli svoje osi kot katerikoli drug planet v Osončju z vrtilno hitrostjo 12.700 m/s. Zaradi tega je njegov disk precej sploščen, kar se da lepo videti skozi daljnogled. Polarni premer je več kot 10.000 km manjši od ekvatorskega premera. Od planetov je le Saturn še bolj sploščen. Njegova najbolj znana zunanja oblika je verjetno Velika rdeča pega, nevihta večja od Zemlje. Planet je neprestano prekrit s plastjo oblakov. Jupiter je za opazovalca z Zemlje ob opoziciji četrto najsvetlejše nebesno telo na nebu za Soncem, Luno, in Venero. Včasih je svetlejši le še Mars. Jupiter je znan že iz pradavnine. Galilejevo odkritje leta 1610 Jupitrovih štirih velikih lun: Io, Evropa, Ganimed in Kalisto (sedaj znane kot Galilejeve ali Galilejevske lune) je bilo prvo odkritje nebesnega gibanja, ki ni bilo navidezno osredotočeno na Zemljo. Bilo je velika podpora Kopernikovi heliocentrični sliki gibanja planetov. Galilejeva javna podpora Kopernikovi teoriji je prišla v navzkrižje z inkvizicijo. Fizikalne značilnosti Sestava planeta Jupiter je v glavnem sestavljen iz dokaj majhnega skalnatega jedra, ki ga obdaja kovinski vodik, njega obdaja tekoči vodik, vse skupaj pa plinski vodik. Atmosfera Jupitrovo atmosfero sestavlja ~86 % vodika in ~14 % helija (po številu atomov, atmosfera predstavlja ~75 %/24 % mase z ~1 % mase drugih snovi. Notranjost vsebuje gostejše snovi tako, da je porazdelitev ~71 %/24 %/5 %). Atmosfera vsebuje sledi metana, vodne pare, amonijaka, in »skalnate« snovi. Poleg tega so prisotne majhne količine ogljika, etana, vodikovega sulfida, neona, kisika, fosfatov, in žvepla. Ta sestava atmosfere je zelo podobna sestavi sončne meglice. Saturn ima podobno sestavo, Uran in Neptun pa imata veliko manj vodika in helija. Zgornji sloji Jupitrove atmosfere so izpostavljeni različnemu vrtenju. Pojav je prvi odkril Cassini 1690. Vrtenje Jupitrove polarne atmosfere je daljše za ~5 minut kot vrtenje atmosfere na ekvatorju. Poleg tega se oblaki, na različnih širinah vrtijo v nasprotni smeri. Vzajemno delovanje teh nasprotujočih se krožnih vzorcev povzroča nevihte in vrtinčenja (turbulence). Hitrost vetra je velikokrat 600 km/h. Zunanji oblačni sloj atmosfere vsebuje ledene kristale, kristale zmrznjenega amonijaka in kristale amonijevega hidrosulfida. Planetovi obroči Jupiter ima šibek sestav planetnega obroča. Obroč sestavljajo prašni delci, ki so jih z lun odnesli meteorji. Glavni obroč je nastal iz prahu s satelitov Adrasteje in Metisa. Dva širša tanka obroča obkrožata glavni obroč in izvirata iz Tebe in Amalteje. Na zunanji strani leži izjemno redek in oddaljen zunanji obroč, ki obkroža Jupiter v nasprotni smeri. Njegov izvor je negotov, lahko pa je nastal iz ujetega medplanetarnega prahu. Magnetosfera Jupiter ima zelo veliko in močno magnetosfero. Če bi lahko videli njegovo magnetno polje z Zemlje, bi bilo na nebu navidezno 5-krat večje od ščipa, kljub temu, da je veliko dlje. To magnetno polje zadržuje velik tok sevanja delcev v Jupitrovih sevalnih pasovih kjer tudi nastaja ogromen plinski kolobar in valj toka, povezan z Io. Da je Jupiter močan vir radijskih valov so po naključju odkrili ameriški raziskovalci leta 1955. Večina energije je pri valovnih dolžinah nekaj deset metrov in desetin metrov. Raziskovanje Jupitra Veliko vesoljskih sond so poslali na Jupiter. Vse do sedaj so bile ameriške. Pioneer 10 je letel mimo planeta decembra 1973. Sledil mu je Pioneer 11 natanko leto kasneje. Voyager 1 je letel mimo leta 1977, Voyager 2 pa leta 1979. Sonda Galileo se je vtirila v Jupitrovo tirnico leta 1995, vrgla manjši raziskovalni satelit v Jupitrovo atmosfero in opravila več preletov vseh Galilejevih lun. Sonda Galileo je bila leta 1994 priča tudi trku kometa Shoemaker-Levy 9 z Jupitrom, ko se je bližala planetu. Nudila je ugoden pogled na ta presenetljiv dogodek. Po odkritju tekočega oceana na Jupitrovi luni Evropa in zaključku odprave Galileo, ki je zapustil tir septembra 2003 NASA načrtuje odpravo, ki bo raziskovala ledene lune. Odprava JIMO bodo iztrelili do leta 2012 ali še pozneje. Jupitrovi naravni sateliti Tiri Ie, Evrope in Ganimeda tvorijo vzorec znan kot Laplaceova resonanca. Na vsake štiri Iunine obhode okoli Jupitra naredi Evropa natančno dva obhoda, Ganimed pa natanko enega. Ta resonanca povzroča, gravitacijske pojave na vse tri lunine tire in popači njihove tire v eliptične oblike, saj na vsako luno deluje dodatni povlek sosednjih lun v vsaki točki njenega tira. Na drugi strani plimska sila z Jupitra zaokrožuje njihove tire. To stalno vlečno delovanje povzroča redno upogibanje oblik vseh treh lun. Jupitrova težnost razteza lune močneje med območji tirov, ki so bližje planetu in jim dopušča, da privzamejo bolj krogelne oblike, ko so dlje stran. To upogibanje povzroča plimsko segrevanje njihovih jeder. Najbolj opazen je ta pojav pri Ii, kjer njeni ognjeniki neobičajno močno delujejo, manj pa na geološko mladi površini Evrope, ki nakazuje nedavno ponovno preoblikovanje njene površine. Razvrstitev Jupitrovih naravnih satelitov Jupitrove lune delimo v štiri glavne skupine: Notranjo skupino je v celoti odkrila odprava Voyager razen pri Amalteji. Vse lune imajo premere manj kot 200 km in tire s polosjo manjšo od 200.000 km. Njihov naklon tira je manj kot stopinja. Galilejeve lune je odkril Galilej. Krožijo v območju med 400.000 in 2.000.000 km. To so največje lune v Osončju. Tretjo skupino so odkrili v 20. stoletju pred Voyagerjem. Njihovi premeri so manjši od 200 km in tiri med 11.000.000 in 12.000.000 km z naklonom tira med 26° in 29°. Zunanje lune so tudi odkrili v 20. stoletju pred Voyagerjem. Njihov premer je manjši od 50 km in tiri med 21.000.000 in 24.000.000 km. Še posebej so znane ker so njihovi tiri vzvratni z nakloni med 147° in 163°. Predvideva se, da so imele prve tri skupine lun isti izvor. Mogoče kot večja luna ali ujeto telo, ki je razpadlo v obstoječe lune vsake skupine. Poleg omenjenih štirih skupin obstaja še veliko manjših lun v dolgih, iz srednjih, vzvratnih tirih okoli Jupitra. Večina v premeru ni večja od kilometra ali dva. Vse te lune so po vsej verjetnosti ujeta asteroidna ali kometna telesa, ki so raztresena v več kosov. Celotno število znanih Jupitrovih lun je trenutno 80, saj so jih leta 2018 našli še 12. Nekatere so slabo raziskane in še brez imena. Nekaj od teh je spodaj naštetih: Vse Jupitrove lune so plimsko vezane z Jupitrom in zaradi tega je njihova vrtilna doba enaka njihovemu obhodnemu času in tako planetu obračajo vedno isto stran. Opombe Trki kometov V času med 16. julijem in 22. julijem 1994 je več kot dvajset drobcev kometa Shoemaker-Levy 9 treščilo v Jupitrovo južno poloblo. Na ta način so prvič neposredno opazovali trk dveh teles v Osončju. V Jupiter zaradi njegove velike mase in položaja blizu notranjega predela Osončja po vsej verjetnosti največkrat trčijo kometi od vseh planetov Osončja. Jupiter v leposlovju in filmu Sir Arthur Charles Clarke je v znanstvenofanstastčnem romanu 2010: Druga odiseja (2010: Odyssey Two) prikazal spremembo Jupitra v zvezdo s pomočjo izredno napredne tehnologije, ki je še povečala gostoto njegovega že gostega jedra. Na Zemlji sta od tedaj na nebu svetili dve zvezdi. Po Jupitru se imenuje Jupitrova postaja, domišljijska vesoljska postaja v vesolju Zvezdnih stez. Sklici Planeti Osončja Zunanji planeti Plinasti orjaki Astronomska telesa, znana od nekdaj


1. oskrbo s pitno vodo vsem uporabnikom storitev javne službe pod enakimi pogoji v skladu s predpisi, ki urejajo pitno vodo in storitve javnih služb;