text: Seznam najbolj znanih svetovnih fizikov in fizičark. Na seznamu so tudi vsi nobelovci. Nekateri izmed njih so bili strokovnjaki na drugih področjih in raznih drugih poklicev, npr. matematiki, inženirji, elektrotehniki, izumitelji, kemiki, astronomi, kozmologi ipd. A Ernst Karl Abbe (Nemčija, 1840 – 1905) Anatole Abragam (Francija, 1914 – 2011) Max Abraham (Nemčija, 1875 – 1922) Aleksej Aleksejevič Abrikosov (Алексей Алексеевич Абрикосов) (Rusija, ZDA, 1928 – 2017) 2003 Franz Carl Achard (Nemčija, 1753 – 1821) Friedrich Adler (Avstrija, 1879 – 1960) Stephen Louis Adler (ZDA, 1939 – ) Diederik Aerts (Belgija, 1953 – ) Šahriar Afšar (شهريار صديق افشار) (Iran, ZDA, 1971 – ) Jakir Aharonov (Izrael, 1932 – ) Aleksander Iljič Ahiezer (Александр Ильич Ахиезер) (Rusija, 1911 – 2000) John Aitken (Škotska, 1839 – 1919) Michael Aizenman (Izrael, ZDA, 1945 – ) Andreas Johann Albrecht (ZDA, 1957 – ) Berni Julian Alder (ZDA, 1925 – 2020) Jean le Rond d'Alembert (Francija, 1717 – 1783) Aleksander Danilovič Aleksandrov (Александр Данилович Александров) (Rusija, 1912 – 1999) Žores Ivanovič Alfjorov (Жорес Иванович Алфёров) (Rusija, 1930 – 2019) 2000 Hannes Olof Gösta Alfvén (Švedska, 1908 – 1995) 1970 Artjom Izakovič Alihanjan (Артём Исаакович Алиханян) (Rusija, 1908 – 1978) Abraham Izakovič Alihanov (Абрам Исаакович Алиханов) (Rusija, 1904 – 1970) Ralph Asher Alpher (ZDA, 1921 – 2007) Luis Walter Alvarez (ZDA, 1911 – 1988) 1968 Émile Hilaire Amagat (Francija, 1841 – 1915) Guillaume Amontons (Francija, 1663 – 1705) André-Marie Ampère (Francija, 1775 – 1836) Carl David Anderson (ZDA, 1905 – 1991) 1936 Herbert L. Anderson (ZDA, 1914 – 1988) Philip Warren Anderson (ZDA, 1923 – 2020) 1977 Edward Andrade (Anglija, 1887 – 1971) Ivan Aničin (Srbija, 1944 – ) Aleksander Fjodorovič Andrejev (Александр Фёдорович Андреев) (Rusija, 1939 – ) Aleksander Aleksandrovič Andronov (Александр Александрович Андронов) (Rusija, 1901 – 1952) Anders Jonas Ångström (Švedska, 1814 – 1874) Aleksej Andrejevič Anselm (Алексей Андреевич Ансельм) (Rusija, 1934 – 1998) Edward Victor Appleton (Anglija, 1892 – 1965) 1947 François Jean Dominique Arago (Francija, 1786 – 1853) Jošiaki Arata (荒田 吉明) (Japonska, 1924 – 2018) Arhimed (Sirakuze, 287 pr. n. št. – 212 pr. n. št.) Nima Arkani-Hamed (Iran, ZDA, Kanada, 1972 – ) Akito Arima (japonska, 1930 – 2020) Aristotel (Grčija, 384 pr. n. št. – 322 pr. n. št.) Richard Lewis Arnowitt (ZDA, 1928 – 2014) Martin Leo Arons (Nemčija, 1860 – 1919) Svante August Arrhenius (Švedska, 1859 – 1927) Neil Ashby (ZDA, 1934 – ) Alain Aspect (Francija, 1947 – ) Francis William Aston (Anglija, 1877 – 1945) 1922 Pierre Victor Auger (Francija, 1899 – 1993) Adrien Auzout (Francija, 1622 – 1691) Amadeo Avogadro (Italija, 1776 – 1856) Jevgenij Nikolajevič Avrorin (Евгений Николаевич Аврорин) (Rusija, 1932 – 2018) William Edward Ayrton (Anglija, 1847 – 1908) B Jacques Babinet (Francija, 1794 – 1872) Robert Bacher (ZDA, 1905 – 2004) Ernst Emil Alexander Back (Nemčija, 1881 – 1959) Albert Victor Bäcklund (Švedska, 1845 – 1922) Albert Baez (ZDA, 1912 – 2007) John Carlos Baez (ZDA, 1961 – ) Aijalam Paramesvaran Balačandran (Indija, ZDA, 1938 – ) Johann Jakob Balmer (Švica, 1825 – 1898) Julian B. Barbour (Anglija, 1937 – ) James Maxwell Bardeen (ZDA, 1939 – ) John Bardeen (ZDA, 1908 – 1991) 1956, 1972 Charles Glover Barkla (Anglija, 1877 – 1944) 1917 Peter Barlow (Anglija, 1776 – 1862) Stephen Mark Barnett (Anglija) John David Barrow (Anglija, 1952 – ) Itzhak Bars (ZDA, 1943 -) Adolfo Bartoli (Italija, 1851 – 1896) Nikolaj Genadijevič Basov (Николай Геннадиевич Басов) (Rusija, 1922 – 2001) 1964 Igor Anatoljevič Batalin (Игорь Анатольевич Баталин) (Rusija) Andreas von Baumgartner (Avstrija, 1793 – 1865) Rodney James Baxter (Avstralija, 1940 – ) Zoltán Lajos Bay (Madžarska, 1900 – 1992) Carlo Becchi (Italija, 1939 – ) Antoine Henri Becquerel (Francija, 1852 – 1908) 1903 Johannes Georg Bednorz (Nemčija, 1950 – ) 1987 Carlo Beenakker (Nizozemska, 1960 – ) August Beer (Nemčija, 1825 – 1863) Jacob David Bekenstein (Izrael, 1947 – 2015) Aleksander Abramovič Belavin (Александр Абрамович Белавин) (Rusija, 1943 – ) Vladimir Vasiljevič Belecki (Владимир Васильевич Белецкий) (Rusija, 1930 – 2017) Vladimir Aleksejevič Belinski (Владимир Алексеевич Белинский) (Rusija, 1941 – ) Spartak Timofejevič Beljajev (Спартак Тимофеевич Беляев) (Rusija, 1923 – 2017) John Stewart Bell (Združeno kraljestvo, Severna Irska, 1928 – 1990) Henri Bénard (Francija, 1874 – 1939) Carl Martin Bender (ZDA, 1943 – ) Abraham Bennet (Anglija, 1749 – 1799) Janwillem van den Berg (Nizozemska, 1926 – 1985) Peter Gabriel Bergmann (Nemčija, ZDA, 1915 – 2002) Lloyd Viel Berkner (ZDA, 1905 – 1967) Daniel Bernoulli I. (Švica, 1700 – 1782) Ira Borah Bernstein (ZDA, 1924 – ) Michael Victor Berry (Anglija, 1941 – ) Pierre Bertholon de Saint-Lazare (Francija, 1741 – 1800) Hans Albrecht Bethe (Nemčija, ZDA, 1906 – 2005) 1967 Albert Betz (Nemčija, 1885 – 1968) Francesco Bianchini (Italija, 1662 – 1729) Kurt Binder (Avstrija, 1944 – ) Jacques Philippe Marie Binet (Francija, 1786 – 1856) James Binney (Anglija, 1950 – ) Gerd Binnig (Nemčija, 1947 – ) 1986 Jean-Baptiste Biot (Francija, 1774 – 1862) Raymond Thayer Birge (ZDA, 1887 – 1980) Al-Biruni (Gasna, 973 – 1048) Jacob Aall Bonnevie Bjerknes (Norveška, ZDA, 1897 – 1975) Vilhelm Friman Koren Bjerknes (Norveška, 1862 – 1951) James Daniel Bjorken (ZDA, 1934 – ) Patrick Maynard Stuart Blackett (Anglija, 1897 – 1974) 1948 Felix Bloch (Švica, ZDA, 1905 – 1983) 1952 Nicolaas Bloembergen (Nizozemska, ZDA, 1920 – 2017) 1981 René-Prosper Blondlot (Francija, 1849 – 1930) Boetij (Rim, 480 – 524) Nikolaj Nikolajevič Bogoljubov (Николай Николаевич Боголюбов) (Rusija, 1909 – 1992) David Bohm (ZDA, 1917 – 1992) Aage Niels Bohr (Danska, 1922 – 2009) 1975 Niels Henrik David Bohr (Danska, 1885 – 1962) 1922 Ludwig Edward Boltzmann (Avstrija, 1844 – 1906) Eugene Theodore Booth (ZDA, 1912 – 2004) Zsolt Bor (Madžarska, 1949 – ) Jean-Charles de Borda (Francija, 1733 – 1799) Christian Bordé (Francija, 1943 – ) Giovanni Alfonso Borelli (Italija, 1608 – 1679) Max Born (Nemčija, Združeno kraljestvo, 1882 – 1970) 1954 Georg Matthias Bose (Nemčija, 1710 – 1761) Satjendra Nat Bose (Indija, 1894 – 1974) Johannes Bosscha mlajši (Nizozemska, 1831 – 1911) Ruđer Josip Bošković (Dubrovnik, 1711 – 1787) Walther Wilhelm Georg Bothe (Nemčija, 1891 – 1957) 1954 Joseph Valentin Boussinesq (Francija, 1842 – 1929) Christoffel Jacob Bouwkamp (Nizozemska, 1915 – 2003) Robert Boyle (Anglija, 1627 – 1691) Robert William Boyle (Kanada, 1883 – 1955) Willard Sterling Boyle (Kanada, 1924 – 2011) 2009 Charles Vernon Boys (Anglija, 1855 – 1944) Frederick Sumner Brackett (ZDA, 1896 – 1988) Norris Edwin Bradbury (ZDA, 1909 – 1997) William Henry Bragg (Avstralija, Anglija, 1862 – 1942) 1915 William Lawrence Bragg (Avstralija, Anglija, 1890 – 1971) 1915 Vladimir Borisovič Braginski (Владимир Борисович Брагинский) (Rusija, 1931 – 2016) Carl Henry Brans (ZDA, 1935 – ) Lewis M. Branscomb (ZDA, 1926 – ) Walter Houser Brattain (ZDA, 1902 – 1987) 1956 Karl Ferdinand Braun (Nemčija, 1850 – 1918) 1909 Auguste Bravais (Francija, 1811 – 1863) Abraham Louis Breguet (Švica, Francija, 1847 – 1823) David Brewster (Škotska, 1781 – 1868) Jean Bricmont (Belgija, 1952 – ) Percy Williams Bridgman (ZDA, 1882 – 1961) 1946 Léon Nicolas Brillouin (Francija, 1889 – 1969) Marcel Louis Brillouin (Francija, 1854 – 1948) Arkadij Adamovič Briš (Аркадий Адамович Бриш) (Rusija, 1917 – 2016) Bertram Neville Brockhouse (Kanada, 1918 – 2003) 1994 Antonius van den Broek (Nizozemska, 1870 – 1926) Lambertus Johannes Folkert Broer (Nizozemska, 1916 – 1991) Louis-Victor Pierre Raymond de Broglie (Francija, 1892 – 1987) 1929 Robert Brout (Belgija, 1928 – 2011) Thomas Townsend Brown (ZDA, 1905 – 1985) Robijn Bruinsma (Nizozemska, 1953 – ) Edgar Buckingham (ZDA, 1867 – 1940) Gerš Ickovič Budker (Герш Ицкович Будкер) (Rusija, 1918 – 1977) Marc William Buie (ZDA, 1958 – ) Robert Wilhelm Bunsen (Nemčija, 1811 – 1899) Johannes Martinus Burgers (Nizozemska, 1895 – 1981) Wilhelm Gerard Burgers (Nizozemska, 1897 – 1988) Aleksander Janovič Burinski (Александр Янович Буринский) (Rusija) William Lionel Burke (ZDA, 1941 – 1996) C Nicola Cabibbo (Italija, 1935 – ) Nicolás Cabrera (Španija, 1913 – 1989) Curtis Gove Callan (ZDA, 1942 – ) Philip Candelas (Anglija, 1951 – ) John Canton (Anglija, 1718 – 1772) Fritjof Capra (Avstrija, ZDA, 1939 – ) Gerolamo Cardano (Italija, 1501 – 1576) John Lawrence Cardy (Anglija) Lazare Nicolas Marguerite Carnot (Francija, 1753 – 1823) Nicolas Léonard Sadi Carnot (Francija, 1796 – 1832) Brandon Carter (Avstralija, Anglija, 1942 – ) Hendrik Casimir (Nizozemska, 1909 – 2000) Michael Cates (Anglija, 1961 –) Bonaventura Francesco Cavalieri (Italija, 1598 – 1647) Henry Cavendish (Anglija, 1731 – 1810) Anders Celsius (Švedska, 1701 – 1744) James Chadwick (Anglija, 1891 – 1974) 1935 Owen Chamberlain (ZDA, 1920 – 2006) 1959 Subrahmanyan Chandrasekhar (Indija, ZDA, 1910 – 1995) 1983 George Chapline (ZDA, 1942 – ) Georges Charpak (Poljska, Francija, 1924 – 2010) 1992 Émilie du Châtelet (Francija, 1706 – 1749) Ernst Florens Friedrich Chladni (Nemčija, 1756 – 1827) Matthew William Choptuik (Kanada) Demetrios Christodoulou (Grčija, ZDA, 1951 – ) Elwin Bruno Christoffel (Nemčija, 1829 – 1900) Nicholas Constantine Christofilos (Νικόλαος Χριστοφίλου) (Grčija, ZDA, 1916 – 1972) Steven Chu (ZDA, 1948 – ) 1997 Giovanni Ciccotti (Italija, 1943 – ) Konstantin Edvardovič Ciolkovski (Константин Эдуардович Циолковский) (Rusija, 1857 – 1935) Juan Ignacio Cirac Sasturain (Španija, 1965 – ) Pieter Hendrik van Cittert (Nizozemska, 1889 – 1959) Benoit Paul Émile Clapeyron (Francija, 1799 – 1864) John Clarke (Anglija, 1942 – ) John Francis Clauser (ZDA, 1942 – ) Rudolf Julius Emmanuel Clausius (Nemčija, 1822 – 1888) William Weber Coblentz (ZDA, 1873 – 1962) William Cochran (Škotska, 1922 – 2003) John Douglas Cockcroft (Anglija, 1897 – 1967) 1951 Claude Cohen-Tannoudji (Francija, 1933 – ) 1997 Jean-Daniel Colladon (Švica, 1802 – 1893) Samuel Cornette Collins (ZDA, 1898 – 1984) Arthur Holly Compton (ZDA, 1892 – 1962) 1927 Karl Taylor Compton (ZDA, 1887 – 1954) Edward Uhler Condon (ZDA, 1902 – 1974) Leon Neil Cooper (ZDA, 1930 – ) 1972 Fred Isaac Cooperstock (Kanada, 1940 – 2018) Orso Mario Corbino (Italija, 1876 – 1937) Gaspard-Gustave Coriolis (Francija, 1792 – 1843) Bruce Cork (ZDA, 1915 – 1994) Eric Allin Cornell (ZDA, 1961 –) 2001 Marie Alfred Cornu (Francija, 1841 – 1902) Dirk Coster (Nizozemska, 1889 – 1950) Aimé Auguste Cotton (Francija, 1869 – 1951) Charles Augustin de Coulomb (Francija, 1736 – 1806) Ernest David Courant (ZDA, 1920 – 2020) Clyde Lorrain Cowan (ZDA, 1919 – 1974) Eugène Cremmer (Francija, 1942 – ) Francis Crick (Anglija, 1916 – 2004) 1962 James Watson Cronin (ZDA, 1931 – 2016) 1980 William Crookes (Anglija, 1832 – 1919) Pierre Curie (Francija, 1859 – 1906) 1903 Č Sergej Aleksejevič Čapligin (Сергей Александрович Чаплыгин) (Rusija, 1869 – 1942) Taksu Čeon (Japonska, 1958 – ) Pavel Aleksejevič Čerenkov (Павел Алексеевич Черенков) (Rusija, 1904 – 1990) 1958 Genadij Petrovič Čerepanov (Геннадий Петрович Черепанов) (Rusija, ZDA, 1937 – 2021) Genadij V. Čibisov (Геннадий В. Чибисов) (Rusija, 1946 – 2008) Ču Čungdži (祖冲之) (Kitajska, 429 – 501) D Nils Gustaf Dalén (Švedska, 1869 – 1937) 1912 Alexander Dalgarno (Anglija, 1928 – 2015) John Dalton (Anglija, 1766 – 1844) John Frederic Daniell (Anglija, 1790 – 1845) Valentin Vladimirovič Danilov (Валентин Владимирович Данилов) (Rusija, 1951 – ) Charles Galton Darwin (Anglija, 1887 – 1962) Ingrid Daubechies (Belgija, 1954 – ) Paul Charles William Davies (Avstralija, 1946 – ) Raymond Davis mlajši (ZDA, 1914 – 2006) 2002 Clinton Joseph Davisson (ZDA, 1881 – 1958) 1937 Humphry Davy (Anglija, 1778 – 1829) Peter Joseph William Debye (Nizozemska, ZDA, 1884 – 1966) Hans Georg Dehmelt (Nemčija, ZDA, 1922 – ) 1989 Harry Dember (Nemčija, 1882 – 1943) William Edwards Deming (ZDA, 1900 – 1993) Demokrit (Grčija, okoli 470 pr. n. št. – 360 pr. n. št.) Arthur Jeffrey Dempster (Kanada, ZDA, 1886 – 1950) Wolfgang Demtröder (Nemčija, 1931 – ) David Mathias Dennison (ZDA, 1900 – 1976) Bernard Derrida (Francija, 1952 – ) René Descartes (Francija, 1596 – 1650) Stanley Deser (ZDA, 1931 – ) César-Mansuète Despretz (Belgija, 1791 – 1863) David Deutsch (Anglija, 1953 – ) James Dewar (Škotska, 1842 – 1923) Bryce Seligman DeWitt (ZDA, 1923 – 2004) Robert Henry Dicke (ZDA, 1916 – 1997) Robbert Dijkgraaf (Nizozemska, 1960 – ) Savas Dimopoulos (Σάββας Δημόπουλος) (Grčija, 1952 – ) Paul Adrien Maurice Dirac (Anglija, 1902 – 1984) 1933 Gordon Miller Bourne Dobson (Anglija, 1889 – 1976) Théophile Ernest de Donder (Belgija, 1872 – 1957) Friedrich Ernst Dorn (Nemčija, 1848 – 1916) Christian Andreas Doppler (Avstrija, 1803 – 1853) Heinrich Wilhelm Dove (Nemčija, 1803 – 1879) Sidney David Drell (ZDA, 1926 – 2016) Mildred S. Dresselhaus (ZDA, 1930 – 2017) Paul Drude (Nemčija, 1863 – 1906) Lee Alvin DuBridge (ZDA, 1901 – 1994) Jean Marie Constant Duhamel (Francija, 1797 – 1872) Pierre Louis Dulong (Francija, 1785 – 1838) Pol Duwez (Belgija, 1907 – 1984) Freeman John Dyson (Anglija, ZDA, 1923 – 2020) Igor Jehijeljevič Dzjalošinski (Игорь Ехиельевич Дзялошинский) (Rusija, 1931 – ) E Bernard Eastlund (ZDA, 1938 – 2007) William Henry Eccles (Anglija, 1875 – 1966) Ernst Rudolf George Eckert (ZDA, 1904 – 2004) Arthur Stanley Eddington (Anglija, 1882 – 1944) Bengt Edlén (Švedska, 1906 – 1993) Samuel Frederick Edwards (Wales, 1928 – ) Aleksej Lvovič Efros (Алексей Львович Эфрос) (Rusija, 1938 – ) Jürgen Ehlers (Nemčija, 1929 – 2008) Paul Ehrenfest (Avstrija, 1880 – 1933) Felix Ehrenhaft (Avstrija, ZDA, 1879 – 1952) Harvey Einbinder (ZDA, 1926 – 2013) Albert Einstein (Švica, ZDA, 1879 – 1955) 1921 Artur Ekert (Poljska, Združeno kraljestvo, 1961 – ) Avšalom Elitzur (Izrael, 1957 – ) Walter Maurice Elsasser (Nemčija, ZDA, 1904 – 1991) Berthold-Georg Englert (Nemčija, 1953 – ) François Englert (Belgija, 1932 – ) 2013 Jane English (ZDA, 1942 – ) Loránd Eötvös (Madžarska, 1848 – 1919) Georg Adolf Erman (Nemčija, 1806 – 1877) Frederick Joseph Ernst (ZDA, 1933/4 – ) Gerhard Ertl (Nemčija, 1936 – ) Leo Esaki (江崎 玲於奈) (Japonska, ZDA, 1925 – ) 1973 Abraham Esau (Nemčija, 1884 – 1955) Louis Essen (Anglija, 1908 – 1997) Immanuel Estermann (Nemčija, ZDA, 1900 – 1973) Andreas von Ettingshausen (Nemčija, 1796 – 1878) Hans Heinrich Euler (Nemčija, 1909 – 1941) Leonhard Euler (Švica, 1707 – 1783) Kenneth Melvin Evenson (ZDA, 1932 – 2002) Hugh Everett (ZDA, 1930 – 1982) Thomas Eugene Everhart (ZDA, 1932 – ) Paul Peter Ewald (Nemčija, ZDA, 1888 – 1985) Franz Serafin Exner (Avstrija, 1849 – 1926) F Charles Fabry (Francija, 1867 – 1945) Ljudvig Dimitrijevič Faddejev (Rusija, 1934 – 2017) Daniel Gabriel Fahrenheit (Nemčija, 1686 – 1736) Peter Petrovič Fan-der-Flit (Пётр Петрович Фан-дер-Флит) (Rusija, 1839 – 1904) Michael Faraday (Anglija, 1791 – 1867) Gustav Theodor Fechner (Nemčija, 1801 – 1887) Mitchell Jay Feigenbaum (ZDA, 1944 – ) Jevgenij Lvovič Fejnberg (Евгений Львович Фейнберг) (Rusija, 1912 – 2005) Pierre de Fermat (Francija, 1601 – 1665) Enrico Fermi (Italija, ZDA, 1901 – 1954) 1938 Sergio Ferrara (Italija, 1945 – ) Albert Fert (Francija, 1938 – ) 2007 Herman Feshbach (ZDA, 1917 – 2000) Richard Phillips Feynman (ZDA, 1918 – 1988) 1965 Thomas Fincke (Danska, 1561 – 1656) Michael Ellis Fisher (Anglija, 1931 – 2021) Val Logsdon Fitch (ZDA, 1923 – 2015) 1980 George Francis FitzGerald (Irska, 1851 – 1901) Armand-Hippolyte-Louis Fizeau (Francija, 1819 – 1896) Fjodar Ivanavič Fjodarav (Фёдар Іванавіч Фёдараў) (Belorusija, 1911 – 1994) John Ambrose Fleming (Anglija, 1849 – 1945) Harvey Fletcher (ZDA, 1884 – 1981) Sergio Focardi (Italija, 1932 – 2013) Vladimir Aleksandrovič Fok (Владимир Александрович Фок) (Rusija, 1898 – 1974) Adriaan Daniël Fokker (Nizozemska, 1887 – 1972) James David Forbes (Škotska, 1809 – 1868) Kenneth William Ford (ZDA, 1926 – ) Robert Lull Forward (ZDA, 1932 – 2002) Jean Bernard Léon Foucault (Francija, 1819 – 1868) Joseph Fourier (Francija, 1768 – 1830) Ralph Howard Fowler (Anglija, 1889 – 1944) William Alfred Fowler (ZDA, 1911 – 1995) 1983 Jefim Samojlovič Fradkin (Ефим Самойлович Фрадкин) (Rusija, 1924 – 1999) Paul Frampton (Anglija, 1943 – ) James Franck (Nemčija, ZDA, 1882 – 1964) 1925 Ilja Mihajlovič Frank (Илья Михайлович Франк) (Rusija, 1908 – 1990) 1958 Philipp Frank (Avstrija, ZDA, 1884 – 1966) Benjamin Franklin (ZDA, 1706 – 1790) Rudolph Franz (Nemčija, 1826 – 1902) Joseph von Fraunhofer (Nemčija, 1787 – 1826) Vsevolod Konstantinovič Frederiks (Всеволод Константинович Фредерикс) (Rusija, 1885 – 1944) Daniel Zissel Freedman (ZDA, 1939 – ) Jakov Iljič Frenkel (Яков Ильич Френкель) (Rusija, 1894 – 1952) Viktor Jakovljevič Frenkel (Виктор Яковлевич Френкель) (Rusija, 1930 – 1997) Augustin-Jean Fresnel (Francija, 1788 – 1827) Peter George Oliver Freund (ZDA, 1936 – ) Aleksander Aleksandrovič Fridman (Александр Александрович Фридман) (Rusija, 1888 – 1925) Herbert Friedman (ZDA, 1916 – 2000) Jerome Isaac Friedman (ZDA, 1930 – ) 1990 David Henry Frisch (ZDA, 1918 – 1991) Jürg Fröhlich (Švica, 1946 – ) Valerij Pavlovič Frolov (Валерий Павлович Фролов, Valeri Pavlovich Frolov) (Rusija, Kanada, 1946 – ) Micutaka Fudžita (藤田光孝) (Japonska, 1959 – 1998) Robert Works Fuller (ZDA, 1936 – ) G Dennis Gabor (Madžarska, 1900 – 1979) 1971 Johan Gadolin (Finska, 1760 – 1852) Galileo Galilei (Italija, 1564 – 1642) Giovanni Gallavotti (Italija, 1941 – ) Luigi Galvani (Italija, 1737 – 1798) George Gamow (Rusija, ZDA, 1904 – 1968) Pierre Gassendi (Francija, 1592 – 1655) Carl Friedrich Gauss (Nemčija, 1777 – 1855) Joseph Louis Gay-Lussac (Francija, 1778 – 1850) Ernst Gehrcke (Nemčija, 1878 – 1960) Johannes Wilhelm Geiger (Nemčija, 1882 – 1945) Heinrich Geissler (Nemčija, 1814 – 1879) Murray Gell-Mann (ZDA, 1929 – 2019) 1969 Howard Mason Georgi (ZDA, 1947 – ) Christoph Gerber (Švica, 1942 – ) Paul Gerber (Nemčija, 1854 – 1909) Walther Gerlach (Nemčija, 1889 – 1979) Lester Germer (ZDA, 1896 – 1971) Robert Geroch (ZDA, 1942 – ) Neil Gershenfeld (ZDA, 1959 – ) Semjon Solomonovič Gerštejn (Семён Соломонович Герштейн) (Rusija, 1929 – ) Aleksander Lvovič Geršun (Александр Львович Гершун) (Rusija, 1868 – 1915) Andrej Aleksandrovič Geršun (Андрей Александрович Гершун) (Rusija, 1903 – 1952) Marin Getaldić (Dubrovnik, 1568 – 1626) Pierre-Gilles de Gennes (Francija, 1932 – 2007) 1991 Ivar Giaever (Norveška, ZDA, 1929 – ) 1973 Adalberto Giazotto (Italija, 1940 – ) Gary William Gibbons (Anglija, 1946 – ) Josiah Willard Gibbs (ZDA, 1839 – 1903) Walter Gilbert (ZDA, 1932 – ) 1980 William Gilbert (Anglija, 1544 – 1603) James Gimzewski (Škotska) Paul Ginsparg (ZDA, 1955 – ) Vitalij Lazarevič Ginzburg (Виталий Лазаревич Гинзбург) (Rusija, 1916 – 2009) 2003 Donald Arthur Glaser (ZDA, 1926 – 2013) 1960 Sheldon Lee Glashow (ZDA , 1932 –) 1979 Roy Jay Glauber (ZDA , 1925 – 2018) 2005 James Gilbert Glimm (ZDA) Erast Borisovič Gliner (Эраст Борисович Глинер) (Rusija, ZDA, 1923 – 2021) Vladimir Semjonovič Gluhov (Владимир Семёнович Глухов) (Rusija, 1813 – 1894) Hubert Goenner (Nemčija, 1936 – ) Maria Goeppert-Mayer (Nemčija, ZDA, 1906 – 1972) 1963 Marcel Jules Edouard Golay (Švica, ZDA, 1902 – 1989) Marvin Leonard Goldberger (ZDA, 1922 – 2014) Maurice Goldhaber (Avstrija, ZDA, 1911 – 2011) Jack Goldman (ZDA, 1921 – 2011) Carl Wolfgang Benjamin Goldschmidt (Nemčija, 1807 – 1851) Eugen Goldstein (Nemčija, 1850 – 1930) Herbert Goldstein (ZDA, 1922 – 2005) Jeffrey Goldstone (Anglija, 1933 – ) Jurij Abramovič Golfand (Юрий Абрамович Гольфанд) (Rusija, Izrael, 1922 – 1994) Boris Borisovič Golicin (Борис Борисович Голицын) (Rusija, 1862 – 1916) Fritz Goos (Nemčija, 1883 – 1968) Radžeš Gopakumar (Indija, 1967 – ) Lev Petrovič Gorkov (Лев Петрович Горьков) (Rusija, ZDA, 1929 – 2016) Samuel Abraham Goudsmit (Nizozemska, ZDA, 1902 – 1978) Leo Graetz (Nemčija, 1856 – 1941) Zénobe Gramme (Belgija, 1826 – 1901) Hermann Günther Grassmann (Nemčija, 1809 – 1977) Louis Harold Gray (ZDA, 1905 – 1965) George Green (Anglija, 1793 – 1841) Michael Boris Green (Anglija, 1946 – ) Oscar Wallace Greenberg (ZDA, 1932 – ) Brian Greene (ZDA, 1963 – ) Kenneth Ingvard Greisen (ZDA, 1918 – 2007) Vladimir Naumovič Gribov (Владимир Наумович Грибов) (Rusija, 1930 – 1997) David Jeffrey Griffiths (ZDA, 1942 – ) Robert Budington Griffiths (ZDA, 1937– ) Francesco Maria Grimaldi (Italija, 1618 – 1663) David Jonathan Gross (ZDA, 1940 – ) 2004 Peter Grünberg (Nemčija, 1939 – 2018) 2007 Eduard Grüneisen (Nemčija, 1877 – 1949) Steven Scott Gubser (ZDA, 1972 – ) Otto von Guericke (Nemčija, 1602 – 1686) Charles Édouard Guillaume (Švica, Francija, 1861 – 1938) 1920 Aleksander Viktorovič Gurevič (Александр Викторович Гуревич) (1930 – ) Isaj Izrajilevič Gurevič (Исай Израилевич Гуревич) (Rusija, 1912 – 1992) Lev Emanujilovič Gurevič (Лев Эммануилович Гуревич) (Rusija, 1904 – 1990) Vadim Lvovič Gurevič (Вадим Львович Гуревич) (Rusija, 1934 – ) Vahe Gurzadjan (Վահագն Գուրզադյան) (Armenija, 1955 – ) Beno Gutenberg (Nemčija, 1889 – 1960) Alan Harvey Guth (ZDA, 1947 – ) Frederick Guthrie (Anglija, 1833 – 1886) Martin Charles Gutzwiller (Švica, ZDA, 1925 – 2014) H Wander Johannes de Haas (Nizozemska, 1878 – 1960) George Hadley (Anglija, 1685 – 1768) Stig Hagström (Švedska, 1932 – 2011) Erwin Louis Hahn (ZDA, 1921 – 2016) Ibn al-Haitam (Irak, Egipt, 965 – 1041) Izuo Hajaši (林厳雄) (Japonska, 1922 – 2005) Semjon Emanujilovič Hajkin (Семён Эммануилович Хайкин) (Rusija, 1901 – 1968) Izak Mihajlovič Halatnikov (Исаак Маркович Халатников) (Rusija, 1919 – 2021) Stephen Hales (Anglija, 1677 – 1761) John Lewis Hall (ZDA, 1934 – ) 2005 Edmond Halley (Anglija, 1656 – 1742) Bertrand Israel Halperin (ZDA, 1941 – ) Otto Halpern (Avstrija, ZDA, 1899 – 1982) William Rowan Hamilton (Irska, 1805 – 1865) Hilda Hänchen (Nemčija, 1919 – 2013) Theodor Wolfgang Hänsch (Nemčija, 1941 – ) 2005 William Webster Hansen (ZDA, 1909 – 1949) Spiru Haret (Romunija, 1851 – 1912) Julij Borisovič Hariton (Юлий Борисович Харитон) (Rusija, 1904 – 1996) Serge Haroche (Francija, 1944 –) 2012 James Burkett Hartle (ZDA, 1939 –) Douglas Rayner Hartree (Anglija, 1897 – 1958) Friedrich Hasenöhrl (Avstrija, 1874 – 1915) Klaus Hasselmann (1931 –) 2021 Jean Henri Hassenfratz (Francija, 1755 – 1827) Lene Hau (Danska, 1959 – ) Stephen Hawking (Anglija, 1942 – 2018) Oliver Heaviside (Anglija, 1850 – 1925) Kurt Heegner (Nemčija, 1893 – 1965) Werner Karl Heisenberg (Nemčija, 1901 – 1976) 1932 Charles W. Hellaby (Južna Afrika) Hans Gustav Adolf Hellmann (Nemčija, 1903 – 1938) Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (Nemčija, 1821 – 1894) Joseph Henry (ZDA, 1797 – 1878) John Herapath (Anglija, 1798 – 1868) Heron (Aleksandrija, okoli 20 – okoli 100) Conyers Herring (ZDA, 1914 – 2009) Gustav Ludwig Hertz (Nemčija, 1887 – 1975) 1925 Heinrich Rudolf Hertz (Nemčija, 1857 – 1894) Victor Franz Hess (Avstrija, ZDA, 1883 – 1964) 1936 David Hestenes (ZDA, 1933 – ) Antony Hewish (Anglija, 1924 – 2021) 1974 William Mitchinson Hicks (Anglija, 1850 – 1934) Peter Ware Higgs (Anglija/Škotska, 1929 – ) 2013 William Higinbotham (ZDA, 1910 – 1994) Basil Hiley (Anglija, 1935 – ) Edward Hinds (Anglija, 1949 – ) Gustave-Adolphe Hirn (Francija, 1815 – 1890) Jorge Eduardo Hirsch (Argentina, (ZDA, 1953 – ) Peter Bernhard Hirsch (Anglija, 1925 – ) Johann Wilhelm Hittorf (Nemčija, 1824 – 1914) Robert Hofstadter (ZDA, 1915 – 1990) 1961 Stefan Hollands (Nemčija, 1971 – ) Nick Holonyak (ZDA, 1928 – 2022) Gerardus 't Hooft (Nizozemska, 1946 –) 1999 Robert Hooke (Anglija, 1635 – 1703) Ludwig Hopf (Nemčija, 1884 – 1939) John Joseph Hopfield (ZDA, 1933 – ) John Hopkinson (Anglija, 1849 – 1898) John Theodore Houghton (Wales, 1931 – 2020) 2007 William Vermillion Houston (ZDA, 1900 – 1968) Josif Bencjonovič Hriplovič (Иосиф Бенционович Хриплович) (Rusija, 1937 – ) Erich Hückel (Nemčija, 1896 – 1980) Pierre Henri Hugoniot (Francija, 1851 – 1887) Curtis Judson Humphreys (ZDA, 1898 – 1986) Russell Alan Hulse (ZDA, 1950 –) 1993 Friedrich Hund (Nemčija, 1896 – 1997) Christiaan Huygens (Nizozemska, 1629 – 1695) Orest Danilovič Hvolson (Орест Данилович Хвольсон) (Rusija, 1852 – 1934) I Sumio Iidžima (飯島 澄男) (Japonska, 1939 – ) Vladimir Sergejevič Ignatovski (Владимир Сергеевич Игнатовский) (Rusija, 1875 – 1942) John Iliopoulos (Ιωάννης Ηλιόπουλος) (Grčija, 1940 –) Aleksej Antonovič Iljušin (Алексей Антонович Ильюшин) (Rusija, 1911 – 1998) Christian Imbert (Francija, 1937 – 1998) Leopold Infeld (Poljska, 1898 – 1968) Christopher Isham (Anglija, 1944 –) Ernst Ising (Nemčija 1900 – 1998) Dimitrij Dimitrijevič Ivanenko (Дмитрий Дмитриевич Иваненко) (Rusija, 1904 – 1994) J John David Jackson (Kanada, ZDA, 1925 – 2016) Arthur Jaffe (ZDA, 1937 –) Max Jakob (Nemčija, 1879 – 1955) Kendžiro Jamakava (山川健次郎) (Japonska, 1854 – 1931) Ratko Janev (Ратко Јанев) (Makedonija, Srbija 1939 – 2019) Karl Guthe Jansky (ZDA, 1905 – 1950) Edwin Thompson Jaynes (ZDA, 1922 – 1998) James Hopwood Jeans (Anglija, 1877 – 1946) Peter Jenni (Švica, 1948 –) Johannes Hans Daniel Jensen (Nemčija, 1907 – 1973) 1963 Deborah S. Jin (ZDA, 1968 –) Abraham Fjodorovič Joffe (Абрам Фёдорович Иоффе) (Rusija, 1880 – 1960) Boris Lazarevič Joffe (Борис Лазаревич Иоффе) (Rusija, 1926 –) Irène Joliot-Curie (Francija, 1897 – 1956) Frédéric Joliot-Curie (Francija, 1900 – 1958) John Joly (Irska, 1857 – 1933) Ernst Pascual Jordan (Nemčija, 1902 – 1980) Brian David Josephson (Walles, Anglija, 1940 –) 1973 James Prescott Joule (Anglija, 1818 – 1889) Hideki Jukava (湯川 秀樹) (Japonska, 1907 – 1981) 1949 Bernard Julia (Francija, 1952 –) K Leo Philip Kadanoff (ZDA, 1937 –) Takaaki Kadžita (梶田 隆章) (Japonska, 1959 –) 2015 Aleksej Borisovič Kajdalov (Алексей Борисович Кайдалов) (Rusija, 1940 – 2010) Michio Kaku (ZDA, 1947 – ) Isak Markovič Khalatnikov >> pravilno rus./slov.: Halatnikov (gl.) Theodor Franz Eduard Kaluza (Nemčija, 1885 – 1954) Heike Kamerlingh Onnes (Nizozemska, 1853 – 1926) 1913 Charles Kuen Kao (Kitajska, Anglija, ZDA , 1933 – 2018) 2009 Peter Leonidovič Kapica (Пётр Леонидович Капица) (Rusija, 1894 – 1984) 1978 David B. Kaplan (ZDA, 1958 - ) David E. Kaplan (ZDA) Anton Nikolajevič Kapustin (Антон Николаевич Капустин) (Rusija, ZDA, 1971 – ) Theodore von Kármán (Madžarska, ZDA, Nemčija, 1881 – 1963) Gustav Karsten (Nemčija, 1820 – 1900) Alfred Kastler (Francija, 1902 – 1984) 1966 Henry Kater (Anglija, 1777 – 1835) Bruria Kaufman (Izrael, 1918 – 2010) Leonid Venjaminovič Keldiš (Леонид Вениаминович Келдыш) (Rusija, 1931 – 2016) Andrew Keller (Anglija, 1925 – 1999) Henry Way Kendall (ZDA, 1926 – 1999) 1990 Johannes Kepler (Nemčija, 1571 – 1630) John Kerr (Škotska, 1824 – 1907) Wolfgang Ketterle (Nemčija, 1957 –) 2001 Thomas Walter Bannerman Kibble (Anglija, 1932 –) Abraham Konstantinovič Kikoin (Абрам Константинович Кикоин) (Rusija, 1914 – 1999) Izak Konstantinovič Kikoin (Исаак Константинович Кикоин) (Rusija, 1908 – 1984) Jack St. Clair Kilby (ZDA, 1923 – 2005) 2000 Harry Jeffrey Kimble (ZDA, 1949 –) William Morris Kinnersley (ZDA) Gustav Robert Kirchhoff (Nemčija, 1824 – 1887) Viktor Lvovič Kirpičjov (Виктор Львович Кирпичёв) (Rusija, 1845 – 1913) Charles Kittel (ZDA, 1916 – 2019) Igor Romanovič Klebanov (Игор Романович Клебанов) (Rusija, ZDA, 1962 –) Oskar Klein (Švedska, 1894 – 1977) Alfred Kleiner (Švica, 1849 – 1916) Daniel Kleppner (ZDA) Klaus von Klitzing (Nemčija, 1943 –) 1985 Paul Ernest Klopsteg (ZDA, 1889 – 1991) Gowin Knight (Anglija, 1713 – 1772) Martin Knudsen (Danska, 1871 – 1949) Makoto Kobajaši (小林 誠) (Japonska, 1944 – ) 2008 Lev Abramovič Kofman (Лев Абрамович Кофман) (Rusija, Kanada, 1957 – 2009) Jošio Koide (小出 義夫) (Japonska, 1946 – ) Pieter Kok (Nizozemska, 1972 – ) Edward Kolb (ZDA, 1951 – ) Werner Kolhörster (Nemčija, 1887 – 1946) Aleksander Salomonovič Kompanejec (Александр Соломонович Компанеец) (Rusija, 1914 – 1974) Džun Kondo (近藤 淳) (Japonska, 1930 –) Walther Kossel (Nemčija, 1888 – 1956) Masatoši Košiba (小柴 昌俊) (Japonska, 1926 – 2020) 2002 Friedrich Kottler (Avstrija, 1886 – 1965) Robert Harry Kraichnan (ZDA, 1928 – 2008) Hendrik Anthony Kramers (Nizozemska, 1894 – 1952) Sergej Vladilenovič Krasnikov (Сергей Владиленович Красников) (Rusija, 1961 –) Lawrence Maxwell Krauss (ZDA, 1954 – ) Erich Kretschmann (Nemčija, 1887 – 1973) Herbert Kroemer (Nemčija, 1928 –) 2000 Oleg Nikolajevič Krohin (Олег Николаевич Крохин) (Rusija, 1932 – 2022) Ralph Kronig (Nemčija, ZDA, 1904 – 1995) Arie Andries Kruithof (Nizozemska, 1909 – 1993) Martin David Kruskal (ZDA, 1925 – 2006) Jurij Aleksandrovič Krutkov (Юрий Александрович Крутков) (Rusija, 1890 – 1952) Rjogo Kubo (久保 亮五) (Japonska, 1920 – 1995) Wilfried Kuhn (Nemčija, 1923 – 2009) August Kundt (Nemčija, 1839 – 1894) Igor Vasiljevič Kurčatov (Игорь Васильевич Курчатов) (Rusija, 1903 – 1960) Polykarp Kusch (Nemčija, ZDA, 1911 – 1993) 1955 Hans Georg Küssner (Nemčija, 1900 – 1984) Vadim Aleksejevič Kuzmin (Вадим Алексеевич Кузьмин) (Rusija, 1937 – 2015) L Joseph-Louis de Lagrange (Italija, Francija, 1736 – 1813) Philippe de La Hire (Francija, 1640 – 1718) Auguste Arthur de la Rive (Švica, 1801 – 1873) Horace Lamb (Anglija, 1849 – 1934) Willis Eugene Lamb mlajši (ZDA, 1913 – 2008) 1955 Johann Heinrich Lambert (Nemčija, 1728 – 1777) Cornelius Lanczos (Madžarska, 1893 – 1974) Lev Davidovič Landau (Лев Давидович Ландау) (Rusija, 1908 – 1968) 1962 Alfred Landé (Nemčija, ZDA, 1888 – 1976) Grigorij Samujilovič Landsberg (Григорий Самуилович Ландсберг) (Rusija, 1890 – 1957) Donald Newton Langenberg (ZDA, 1932 –) Paul Langevin (Francija, 1872 – 1946) Irving Langmuir (ZDA, 1881 – 1957) Pierre-Simon Laplace (Francija, 1749 – 1827) Joseph Larmor (Irska, 1857 – 1942) Jakob Johann Laub (Švica, 1882 – 1962) Max von Laue (Nemčija, 1897 – 1960) 1914 Robert Betts Laughlin (ZDA, 1950 – ) 1998 Charles Christian Lauritsen (ZDA, 1892 – 1968) Mihail Aleksejevič Lavrentjev (Михаил Алексеевич Лаврентьев) (Rusija, 1900 – 1980) Ernest Orlando Lawrence (ZDA, 1901 – 1958) 1939 Aleksander Aleksejevič Lebedjev (Александр Алексеевич Лебедев) (Rusija, 1893 – 1969) Peter Nikolajevič Lebedjev (Пётр Николаевич Лебедев) (Rusija, 1866 – 1912) Joel Louis Lebowitz (ZDA, 1930 –) Leon Max Lederman (ZDA, 1922 – 2018) 1988 David Morris Lee (ZDA, 1931 – ) 1996 Tsung-Dao Lee (Kitajska, ZDA, 1926 – ) 1957 Anthony James Leggett (Anglija, ZDA, 1938 –) 2003 Robert Benjamin Leighton (ZDA, 1919 – 1997) Philipp Eduard Anton von Lenard (Nemčija, 1862 – 1947) 1905 Louis-Sébastien Lenormand (Francija, 1757 – 1837) Josef Lense (Avstrija, Nemčija, 1890 – 1985) Heinrich Lenz (Nemčija, 1804 – 1865) Wilhelm Lenz (Nemčija, 1888 – 1957) Mihail Jakovljevič Leonov (Михаил Яковлевич Леонов) (Rusija, 1912 – 1992) John Leslie (Škotska, 1766 – 1832) Heinrich Leutwyler (Švica, 1938 –) Pierre Lévêque (Francija, 1746 – 1814) Robert Lévi Venijamin Grigorjevič Levič (Вениамин Григорьевич Левич) (Rusija, 1917 – 1988) Maurice Lévy (Francija, 1838 – 1910) Jean-Marc Lévy-Leblond (Francija, 1940 –) Walter Lewin (ZDA, 1936 –) Wilfrid Bennett Lewis (Kanada, 1908 – 1987) Albert Joseph Libchaber (Francija, 1934 –) André Lichnerowicz (Francija, 1915 – 1998) Georg Christoph Lichtenberg (Nemčija, 1742 – 1799) Elliott Hershel Lieb (ZDA, 1932 – ) Alfred-Marie Liénard (Francija, 1869 – 1958) Jevgenij Mihajlovič Lifšic (Евгений Михайлович Лифшиц) (Rusija, 1915 – 1985) Luigi Ghiraldi Lilio (Italija, 1510 – 1576) Andrej Dimitrijevič Linde (Андрей Дмитриевич Линде) (Rusija, 1948 –) Frederick Aleksander Lindemann (Anglija, 1886 – 1957) Lev Nikolajevič Lipatov (Лев Николаевич Липатов) (Rusija, 1940 – 2017) Gabriel Lippmann (Francija, 1845 – 1921) 1908 Jules Antoine Lissajous (Francija, 1822 – 1880) Milton Stanley Livingston (ZDA, 1905 – 1986) Aleksander Mihajlovič Ljapunov (Александр Михайлович Ляпунов) (Rusija, 1857 – 1918) Humprey Lloyd ( Irska, 1800 – 1881) Antonino Lo Surdo (Italija, 1880 – 1949) Michael Lockwood (Anglija, 1954 –) Oliver Joseph Lodge (Anglija, 1851 – 1940) Giovanni Rossi Lomanitz (ZDA, 1921 – 2003) Heinz London (Nemčija, 1907 – 1970) Fritz London (Nemčija, ZDA, 1900 – 1954) Malcolm Sim Longair (Škotska, 1941 –) Francis Wheeler Loomis (ZDA, 1889 – 1976) Hendrik Antoon Lorentz (Nizozemska, 1853 – 1928) 1902 Johann Josef Loschmidt (Avstrija, 1821 – 1895) Bernard Lovell (Anglija, 1913 – 2012) Francis Eugene Low (ZDA, 1921 – 2007) Frank James Low (ZDA, 1933 – 2009) Theodore Lyman (ZDA, 1874 – 1954) Peter Lynds (Nova Zelandija, 1975 –) M Ernst Mach (Avstro-Ogrska, Avstrija, 1838 – 1916) Bogdan Maglić (ZDA, 1928 – 2017) (Srb) Luciano Maiani (Italija, 1941 –) Theodore Harold Maiman (ZDA, 1927 – 2007) Ettore Majorana (Italija, 1906 – 1938) Dimitrij Dimitrijevič Maksutov (Дмитрий Дмитриевич Максутов) (Rusija, 1896 – 1964) Juan Martín Maldacena (Argentina, ZDA, 1968 –) Etienne-Louis Malus (Francija, 1775 – 1812) Syukuro Manabe (1931 –) 2021 Leonid Isakovič Mandelštam (Леонид Исаакович Мандельштам) (Rusija, 1879 – 1944) John Henry Manley (ZDA, 1907 – 1990) Corinne Alison Manogue (ZDA, 1955 –) Peter Mansfield (Anglija, 1933 – 2017) Herman William March (Nemčija, ZDA, 1878 – 1953) Guglielmo Marconi (Italija, 1874 – 1937) 1909 Henry Margenau (Nemčija, ZDA, 1901 – 1997) Edme Mariotte (Francija, okoli 1620 – 1684) Robert Eugene Marshak (ZDA, 1916 – 1992) André Martin (Francija, Švica, 1929 – 2020) Tošihide Maskava (益川 敏英) (Japonska, 1940 – 2021) 2008 Basil John Mason (Anglija, 1923 – 2015) John Cromwell Mather (ZDA, 1946 – ) 2006 Carlo Matteucci (Italija, 1811 – 1868) Aleksej Nikolajevič Matvejev (Алексей Николаевич Матвеев) (Rusija, 1922 – 1994) Viktor Anatoljevič Matvejev (Виктор Анатольевич Матвеев) (Rusija, 1941 – ) James Clerk Maxwell (Škotska, 1831 – 1879) Johann Tobias Mayer (Nemčija, 1752 – 1830) Tobias Mayer (Nemčija, 1723 – 1762) Julius Robert von Mayer (Nemčija, 1814 – 1878) Barry Malcolm McCoy (ZDA, 1940 –) James Edward McDonald (ZDA, 1920 – 1971) John Cunningham McLennan (Kanada, 1867 – 1935) Edwin Mattison McMillan (ZDA, 1907 – 1991) Simon van der Meer (Nizozemska, 1925 – 2011) 1984 Charles Edward Kenneth Mees (Anglija, ZDA, 1882 – 1960) William Frederick Meggers (ZDA, 1888 – 1966) Walther Meissner (Nemčija, 1882 – 1974) Lise Meitner (Avstrija, Švedska, 1878 – 1968) Franz Melde (Nemčija, 1832 – 1901) Macedonio Melloni (Italija, 1798 – 1854) Thomas Corwin Mendenhall (ZDA, 1841 – 1924) José Fernando Ferreira Mendes (Portugalska, 1962 –) Marin Mersenne (Francija, 1588 – 1648) Laura Mersini-Houghton (Albanija) Eugen Merzbacher (ZDA, 1921 – 2013) Nicholas Metropolis (ZDA, 1915 – 1999) Oskar Emil Meyer (Nemčija, 1834 – 1909) Albert Abraham Michelson (Nemčija, ZDA, 1852 – 1931) 1907 Gustav Mie (Nemčija, 1868 – 1957) Arkadij Bejnusovič Migdal (Аркадий Бейнусович Мигдал) (Rusija, 1911 – 1991) Hironari Mijazava (宮沢 弘成) (Japonska, 1927 –) Sándor Mikola (Madžarska, 1871 – 1945) Mordehai Milgrom (Izrael, 1957 –) Dayton Clarence Miller (ZDA, 1866 – 1941) Robert Andrews Millikan (ZDA, 1868 – 1953) 1924 Mark Muir Mills (ZDA, 1917 – 1958) Robert Laurence Mills (ZDA, 1927 – 1999) Vladimir Petrovič Minejev (Владимир Петрович Минеев) (Rusija, 1945 – ) Hermann Minkowski (Nemčija, 1864 – 1909) Širaz Naval Minvala (शिराझ मिन्वाल्ला) (Indija, 1973 –) Charles William Misner (ZDA, 1932 –) Richard von Mises (Avstrija, ZDA, 1883 – 1953) John W. Moffat (Kanada, 1938 –) Georg Mohr (Danska, 1640 – 1697) Christian Møller (Danska, 1904 – 1980) William Morgan (Wales, 1750 – 1833) Fernando Bernardino Morinigo (ZDA, 1936 – 2011) Edward Williams Morley (ZDA, 1838 – 1923) Philip Morrison (ZDA, 1915 – 2005) Philip McCord Morse (ZDA, 1903 – 1985) Henry Moseley (Anglija, 1887 – 1915) Rudolf Ludwig Mössbauer (Nemčija, 1929 – 2011) 1961 Nevill Francis Mott (Anglija, 1905 – 1996) 1977 Ben Roy Mottelson (ZDA, Danska, 1926 – 2022) 1975 Gérard Mourou (Francija, 1944 –) Vjačeslav Fjodorovič Muhanov (Вячеслав Фёдорович Муханов) (Rusija, 1952 –) Karl Alexander Müller (Švica, 1927 – 2023) 1987 Richard A. Muller (ZDA, 1944 –) Walther Müller (Nemčija, 1905 – 1979) Robert Sanderson Mulliken (ZDA, 1896 – 1986) Hitoši Murajama (村山斉) (Japonska, 1964 –) Kater Whitney Murch (ZDA) N Georgi Nadžakov (Bolgarija, 1896 – 1981) Hantaro Nagaoka (長岡 半太郎) (Japonska, 1865 – 1950) Werner Nahm (Nemčija, 1949 –) Ukičiro Nakaja (中谷宇吉郎) (Japonska, 1900 – 1962) Joičiro Nambu (南部 陽一郎) (Japonska, ZDA, 1921 – 2015) 2008 John Napier (Škotska, 1550 – 1617) Seth Neddermeyer (ZDA, 1907 – 1988) Yuval Ne'eman (Izrael, 1925 – 2006) Louis Eugène Félix Néel (Francija, 1904 – 2000) 1970 Jordan Nemorarij (Nemčija, okoli 1170 – 1237) Walther Hermann Nernst (Nemčija, 1864 – 1941) Franz Ernst Neumann (Nemčija, 1798 – 1895) Ezra Ted Newman (ZDA, 1929 – 2021) Isaac Newton (Anglija, 1643 – 1727) Ernest Fox Nichols (ZDA, 1869 – 1924) William Nicol (Škotska, 1768 – 1851) Hermann Nicolai (Nemčija, 1952 –) Holger Bech Nielsen (Danska, 1941 –) Peter van Nieuwenhuizen (Nizozemska, 1938 –) Kazuhiko Nišidžima (西島 和彦) (japonska, 1926 – 2009) Jošio Nišina (仁科芳雄) (Japonska, 1890 – 1951) Juniči Nišizava (西澤潤一) (Japonska, 1926 – 2018) Gunnar Nordström (Finska, 1881 – 1923) Robert Noyce (ZDA, 1927 – 1990) Philippe Nozières (Francija, 1932 –) Alan Nunn May (Anglija, 1911 – 2003) Perley Gilman Nutting (ZDA, 1873 – 1949) O Hermann Oberth (Nemčija, 1894 – 1989) Giuseppe Occhialini (Italija, 1907 – 1993) Robert Ochsenfeld (Nemčija, 1901 – 1993) Viktor Izakovič Ogijevecki (Виктор Исаакович Огиевецкий) (Rusija, 1928 – 1996) Georg Simon Ohm (Nemčija, 1789 – 1854) Lev Borisovič Okun (Лев Борисович Окунь) (Rusija, 1929 – 2015) Heinrich Wilhelm Mathias Olbers (Nemčija, 1758 – 1840) Jörgen Lykke Olsen (ZDA, 1923 – 2006) Gerard Kitchen O'Neill (ZDA, 1927 – 1992) Lars Onsager (Norveška, 1903 – 1976) 1968 Julius Robert Oppenheimer (ZDA, 1904 – 1967) Nicole Oresme (Francija, 1323 – 1382) Amos Ori (Izrael, 1956 –) Hans Christian Ørsted (Danska, 1777 – 1851) Douglas Dean Osheroff (ZDA, 1945 –) 1996 Mihail Vasiljevič Ostrogradski (Михаил Васильевич Остроградский) (Ukrajina, 1801 – 1862) Heinrich Ott (Nemčija, 1894 – 1962) Burt Ovrut (ZDA) P Antonio Pacinotti (Italija, 1841 – 1912) Thanu Padmanabhan (Indija, 1957 –) Don Nelson Page (ZDA, Kanada, 1948 –) Abraham Pais (Nizozemska, ZDA, 1918 – 2000) George Pake (ZDA, 1924 – 2004) Timothy Noel Palmer (Anglija, 1952 –) Wolfgang Kurt Hermann Panofsky (Nemčija, ZDA, 1919 – 2007) Denis Papin (Francija, Anglija, 1647 – 1712) Giorgio Parisi (Italija, 1948 –) 2021 Leonard Parker (ZDA, 1938 –) Blaise Pascal (Francija, 1623 – 1662) Friedrich Paschen (Nemčija, 1865 – 1947) Laurence Passell (ZDA, 1925 – 2021) Aleksander Zaharovič Patašinski (Александр Захарович Паташинский) (Rusija, 1936 –) Wolfgang Paul (Nemčija, 1913 – 1993) 1989 Wolfgang Ernst Pauli (Avstrija, ZDA, 1900 – 1958) 1945 Jean Claude Eugène Péclet (Francija, 1793 – 1857) Philip James Edwin Peebles (Kanada, ZDA, 1935 –) George Braxton Pegram (ZDA, 1876 – 1958) Rudolf Ernst Peierls (Nemčija, Anglija, 1907 – 1995) Jean Charles Athanase Peltier (Francija, 1785 – 1845) John Brian Pendry (Anglija, 1944 – ) Frans Michel Penning (Nizozemska, 1894 – 1953) Roger Penrose (Anglija, 1931 –) 2020. Arno Allan Penzias (ZDA, 1933 –) 1978 Ian Colin Percival (Anglija, 1931 –) Asher Peres (Izrael, 1934 – 2005) Martin Lewis Perl (ZDA, 1927 – 2014) 1995 Alfred Perot (Francija, 1863 – 1925) Jean Baptiste Perrin (Francija, 1870 – 1942) 1926 Geoffrey E. Perry (Anglija, 1927 – 2000) Malcolm John Perry (Anglija, 1951 –) Konstantin Dimitrijevič Perski (Константин Дмитриевич Перский) (Rusija, 1854 – 1906) Alexis Thérèse Petit (Francija, 1791 – 1820) Aleksej Zinovjevič Petrov (Алексей Зиновьевич Петров) (Rusija, Ukrajina, 1910 – 1972) Jurij Viktorovič Petrov (Юрий Викторович Петров) (Rusija, 1958 – ) Vasilij Vladimirovič Petrov (Василий Владимирович Петров) (Rusija, 1761 – 1834) Johann Wilhelm Andreas Pfaff (Nemčija, 1774 – 1835) August Herman Pfund (ZDA, 1879 – 1949) William Daniel Phillips (ZDA, 1948 –) 1997 Oreste Piccioni (Italija, ZDA, 1915 – 2002) Edward Charles Pickering (ZDA, 1846 – 1919) Solomon Borisovič Pikelner (Rusija, 1921 – 1975) Gabrio Piola (Italija, 1794 – 1850) Felix Pirani (Anglija, 1928 – 2015) Lev Petrovič Pitajevski (Лев Петрович Питаевский) (Rusija, 1933 – ) Leonid Mojisejevič Pjatigorski (Леонид Моисеевич Пятигорский) (Rusija, 1909 – 1993) Max Planck (Nemčija, 1858 – 1947) 1918 Gaston Planté (Francija, 1834 – 1889) Joseph Plateau (Belgija, 1801 – 1883) Milton Spinoza Plesset (ZDA, 1908 – 1991) Julius Plücker (Nemčija, 1801 – 1868) Agnes Pockels (Nemčija, 1862 – 1935) Friedrich Carl Alwin Pockels (Nemčija, 1865 – 1913) Boris Podolsky (Борис Яковлевич Подольский) (ZDA, 1896 – 1966) Henri Poincaré (Francija, 1854 – 1912) Louis Poinsot (Francija, 1777 – 1859) Jean Louis Marie Poiseuille (Francija, 1799 – 1869) Siméon-Denis Poisson (Francija, 1781 – 1840) Valerij Leonidovič Pokrovski (Валерий Леонидович Покровский) (Rusija, 1931 –) Joseph Polchinski (ZDA, 1954 – 2018) Hugh David Politzer (ZDA, 1949 – ) 2004 Aleksander Markovič Poljakov (Александр Маркович Поляков) (Rusija, 1945 –) John Polkinghorne (Anglija, 1930 – 2021) George Pólya (Pólya György) (Madžarska, ZDA, 1887 – 1985) Izak Jakovljevič Pomerančuk (Исаак Яковлевич Померанчук) (Rusija, 1913 – 1966) Martin Arthur Pomerantz (ZDA, 1916 – 2008) Bruno Pontecorvo (Italija, Rusija, 1913 – 1993) Aleksander Stepanovič Popov (Александр Степанович Попов) (Rusija, 1859 – 1906) Viktor Nikolajevič Popov (Виктор Николаевич Попов) (Rusija, 1937 – 1994) Claude Servais Mathias Pouillet (Francija, 1791 – 1868) Kenneth Alwyne Pounds (Anglija, 1934 –) Cecil Frank Powell (Anglija, 1903 – 1969) 1950 John Henry Poynting (Anglija, 1852 – 1914) John Phillip Preskill (ZDA, 1953 –) Joseph Priestley (Anglija, 1733 – 1804) Ilya Prigogine (Belgija, 1917 – 2003) 1977 Joel Robert Primack (ZDA, 1945 –) Aleksander Mihajlovič Prohorov (Александр Михайлович Прохоров) (Rusija, 1916 – 2002) 1964 Jurij Aleksandrovič Prohorov (Юрий Александрович Прохоров) (Rusija, 1929 –) William Prout (Anglija, 1785 – 1850) Carl Pulfrich (Nemčija, 1858 – 1927) Edward Mills Purcell (ZDA, 1912 – 1997) 1952 Q Georg Hermann Quincke (Nemčija, 1834 – 1924) R Mark Van Raamsdonk (1973 –) Isidor Isaac Rabi (ZDA, 1898 – 1988) 1944 Giulio Racah (Italija, Izrael, 1909 – 1965) Leo James Rainwater (ZDA, 1917 – 1986) 1975 Amal Kumar Rajčaudhuri (Indija, 1923 – 2005) Čandrasekara Venkata Raman (Indija, 1888 – 1970) 1930 Pierre Ramond (ZDA , 1943 –) Norman Foster Ramsey (ZDA, 1915 – 2011) 1989 Lisa Randall (ZDA, 1962 –) William John Macquorn Rankine (Škotska, 1820 – 1872) François-Marie Raoult (Francija, 1830 – 1901) Franco Rasetti (Italija, 1901 – 2001) John Ashworth Ratcliffe, (Anglija, 1902 – 1987) Tullio Regge (Italija, 1931 – 2014) Henri Victor Regnault (Francija, 1810 – 1878) Frederick Reines (ZDA, 1918 – 1998) 1995 Johann Philipp Reis (Nemčija, 1834 – 1874) Edmund Reitlinger (Avstrija, 1850– 1882) Osborne Reynolds (Severna Irska, Anglija, 1842 – 1912) Owen Willans Richardson (Anglija, ZDA, 1879 – 1959) 1928 Robert Coleman Richardson (ZDA, 1937 – 2013) 1996 Burton Richter (ZDA, 1931 – 2018) 1976 Charles Francis Richter (ZDA, 1900 – 1985) Hugo Rietveld (Nizozemska, 1932 –) Augusto Righi (Italija, 1850 – 1920) Wolfgang Rindler (Avstrija, ZDA, 1924 – 2019) Vladimir Ivanovič Ritus (Владимир Иванович Ритус) (Rusija, 1927 –) Walter Ritz (Švica, 1878 – 1909) Howard Percy Robertson (ZDA, 1903 – 1961) John Thomas Romney Robinson (Irska, 1792 – 1882) Heinrich Rohrer (Švica, 1933 – 2013) 1986 Robert Rompe (Nemčija, 1905 – 1993) Wilhelm Conrad Röntgen (Nemčija, 1845 – 1923) 1901 Nathan Abraham Rosen (ZDA, Izrael, 1909 – 1995) Arthur H. Rosenfeld (ZDA, 1926 – 2017) Léon Rosenfeld (Belgija, 1904 – 1974) Graham Garland Ross (Anglija) Francesco Rossetti (Italija, 1833 – 1885) Bruno Benedetto Rossi (Italija, ZDA, 1905 – 1993) Joseph Rotblat (Poljska, Anglija, 1908 – 2005) ( za mir s Pugwash konferenco, 1995) Carlo Rovelli (Italija, 1956 –) Henry Augustus Rowland (ZDA, 1848 – 1901) Dimitrij Sergejevič Roždestvenski (Дмитрий Сергеевич Рождественский) (Rusija, 1876 – 1940) Valerij Anatoljevič Rubakov (Валерий Анатольевич Рубаков) (Rusija, 1955 –) Heinrich Rubens (Nemčija, 1865 – 1922) Carlo Rubbia (Italija, 1934 –) 1984 Arthur William Rucker (Anglija, 1848 – 1915) David Ruelle (Belgija, Francija, 1935 –) Jurij Borisovič Rumer (Юрий Борисович Румер) (Rusija, 1901 – 1985) Ernst Ruska (Nemčija, 1906 – 1988) 1986 Ernest Rutherford (Nova Zelandija, Anglija, 1871 – 1937) Johannes Rydberg (Švedska, 1854 – 1919) Martin Ryle (Anglija, 1918 – 1984) 1974 S Edward Sabine (Irska, Anglija, 1788 – 1883) Georges Sagnac (Francija, 1869 – 1926) Andrej Dimitrijevič Saharov (Андрей Дмитриевич Сахаров) (Rusija, 1921 – 1989) 1975 Abdus Salam (Pakistan, 1926 – 1996) 1979 Jack Sarfatti (ZDA, 1939 –) Šigeo Satomura (里村茂夫) (Japonska, 1919 – 1960) Felix Savart (Francija, 1791 – 1841) Pavle Savić (Srbija, 1909 – 1994) Gertrude Scharff-Goldhaber (Nemčija, ZDA, 1911 – 1998) Arthur Leonard Schawlow (ZDA, 1921 – 1999) 1981 Dan Shechtman (Izrael, 1941 –) Mário Schenberg (Brazilija, 1914 – 1990) Joël Scherk (Francija, 1946 – 1980) Paul Scherrer (Švica, 1890 – 1969) Robert J. Scherrer (ZDA) Johann Jakob Scheuchzer (Švica, 1672 – 1733) Theodor Schmidt (Nemčija, 1908 – 1986) Walter Hermann Schottky (Nemčija, 1886 – 1976) John Robert Schrieffer (ZDA, 1931 – 2019) 1972 Erwin Schrödinger (Avstrija, 1887 – 1961) 1933 Paul Schulz (Nemčija, 1911 – 1993) Melvin Schwartz (ZDA , 1932 – 2006) 1988 John Henry Schwarz (ZDA, 1941 –) Julian Seymour Schwinger (ZDA, 1918 – 1994) 1965 Dennis William Sciama (1926 – 1999) Michael John Seaton (Anglija, 1923 – 2007) Thomas Johann Seebeck (Estonija, 1770 – 1831) Thomas Johann Seebeck (Estonija, Nemčija, 1770 – 1831) Rudolf Seeliger (Nemčija, 1886 – 1965) Emilio Gino Segrè (Italija, ZDA, 1905 – 1989) 1959 Frederick Seitz (ZDA, 1911 – 2008) Nikolaj Nikolajevič Semjonov (Николай Николаевич Семёнов) (Rusija, 1896 – 1986) Ašoke Sen (Indija , 1956 –) Walter Andrew Shewhart (ZDA, 1891 – 1967) William Bradford Shockley (Anglija, ZDA, 1910 – 1989) 1956 Clifford Glenwood Shull (ZDA, 1915 – 2001) 1994 Burra Gautam Sidharth (Indija) Kai Manne Börje Siegbahn (Švedska , 1918 – 2007) 1981 Karl Manne Georg Siegbahn (Švedska, 1886 – 1978) 1925 Ludwik Silberstein (Poljska, ZDA, 1872 – 1948) Jurij Antonovič Simonov (Юрий Антонович Симонов) (Rusija, 1934 – ) Simon Singh (Anglija, 1964 – ) Willem de Sitter (Nizozemska, 1872 – 1934) Dimitrij Vasiljevič Sivuhin (Дмитрий Васильевич Сивухин) (Rusija, 1914 – 1988) Marie Skłodowska-Curie (Poljska, Francija, 1867 – 1934) 1903 Dimitrij Vladimirovič Skobelcin (Дмитрий Владимирович Скобельцын) (Rusija, 1892 – 1990) Aleksander Nikolajevič Skrinski (Александр Николаевич Скринский) (Rusija, 1936 –) Tony Skyrme (Anglija, 1922 – 1987) John Clarke Slater (ZDA, 1900 – 1976) Andrej Aleksejevič Slavnov (Андрей Алексеевич Славнов) (Rusija, 1939 –) Larry Smarr (ZDA) George Elwood Smith (ZDA, 1930 –) 2009 Lee Smolin (ZDA, 1955 –) Marian Smoluchowski (Poljska, 1872 – 1917) George Fitzgerald Smoot III. (ZDA, 1945 –) 2006 Henry DeWolf Smyth (ZDA, 1898 – 1986) Willebrord Snell van Royen (Nizozemska, 1580 – 1626) Hartland Sweet Snyder (ZDA, 1913 – 1962) Johann Georg von Soldner (Nemčija, 1776 – 1833) Marin Soljačić (Hrvaška, ZDA, 1974 –) Arnold Sommerfeld (Nemčija, 1868 – 1951) Charles Soret (Švica, 1854 – 1904) Thomas Crawford Spencer (ZDA, 1946 –) Lyman Strong Spitzer mlajši (ZDA, 1914 – 1997) Peter Jefimovič Spivak (Пётр Ефимович Спивак) (Rusija, 1911 – 1992) Harry Eugene Stanley (ZDA, 1941 –) Johannes Stark (Nemčija, 1874 – 1957) 1919 Aleksej Aleksandrovič Starobinski (Алексей Александрович Старобинский) (Rusija, 1948 – ) Jožef Stefan (Avstro-Ogrska, Slovenija, 1835 – 1893) Jack Steinberger (Nemčija, ZDA, 1921 – 2020) 1986 Paul Joseph Steinhardt (ZDA, 1951 –) Otto Stern (Nemčija, ZDA, 1888 – 1969) 1943 Simon Stevin (Nizozemska, 1548 – 1620) Balfour Stewart (Škotska, 1828 – 1887) George Gabriel Stokes (Irska, Anglija, 1819 – 1903) George Johnstone Stoney (Irska, 1826 – 1911) Carl Størmer (Norveška, 1874 – 1957) Horst Ludwig Störmer (Nemčija, 1949 –) 1998 Straton (Grčija, 340 pr. n. št. – 269 pr. n. št.) Norbert Straumann (Švica, 1936 –) Janez Strnad (Slovenija, 1934 – 2015) Andrew Strominger (ZDA, 1955 –) Vincenc Strouhal (Češka, 1850 – 1922) John William Strutt (lord Rayleigh) (Anglija, 1842 – 1919) 1904 Ernst Stuhlinger (Nemčija, ZDA, 1913 – 2008) Raman Sundrum (ZDA) Ivan Supek (Hrvaška, 1915 – 2007) Leonard Susskind (ZDA, 1940 –) Masacugu Suzuki (Japonska) Karl Svozil (Avstrija, 1956 –) Joseph Wilson Swan (Anglija, 1828 – 1914) William Francis Gray Swann (Anglija, ZDA, 1884 – 1962) John Lighton Synge (Irska, 1897 – 1995) Leó Szilárd (Madžarska, ZDA, 1898 – 1964) Š Vitalij Dimitrijevič Šafranov (Виталий Дмитриевич Шафранов; Rusija , 1929 – 2014) Mihail Arkadjevič Šifman (Михаил Аркадьевич Шифман; Rusija, ZDA 1949 –) Jurij Mihajlovič Širokov (Юрий Михайлович Широков) (Rusija, 1921 – 1980) Boris Jonovič Šklovski (Борис Ионович Шкловский) (Rusija, 1944 –) Eduard Vladimirovič Špolski (Эдуард Владимирович Шпольский) (Rusija, 1892 – 1975) T Peter Guthrie Tait (Škotska, 1831 – 1901) Igor Jevgenjevič Tamm (Игорь Евгеньевич Тамм) (Rusija, 1895 – 1971) 1958 Šohe Tanaka (田中正平) (Japonska, 1862 – 1945) Semjon Mihajlovič Targ (Семён Миха́йлович Тарг) (Rusija, 1910 – 2003) Niccolo Fontana Tartaglia (Italija, 1499 – 1557) Abraham Haskel Taub (ZDA, 1911 – 1999) Geoffrey Ingram Taylor (Anglija, 1886 – 1975) Richard Edward Taylor (Kanada , 1929 – 2018) 1990 Theodore Brewster Taylor (ZDA, 1925 – 2004) Joseph Hooton Taylor mlajši (ZDA, 1941 –) 1993 Valentine Telegdi (Madžarska, ZDA, 1922 – 2006) Edward Teller (Madžarska, ZDA, 1908 – 2003) Harold Neville Vazeille Temperley (Anglija, 1915 – 2017) Karen Avetovič Ter-Martirosjan (Карен Аветович Тер-Мартиросян) (Rusija, 1922 – 2005) Torahiko Terada (寺田 寅彦) (Japonska, 1878 – 1935) Lev Sergejevič Termen (Лев Сергеевич Термен) (Rusija, 1896 – 1993) Igor Mihajlovič Ternov (Игорь Михайлович Тернов) (Rusija, 1921 – 1996) Nikola Tesla (Никола Тесла) (Hrvaška, ZDA, 1856 – 1943) Saul Arno Teukolsky (ZDA, 1947 –) Hans Thirring (Avstrija, 1888 – 1976) Llewellyn Hilleth Thomas (Anglija, ZDA, 1903 – 1992) Benjamin Thompson (ZDA, Anglija, 1753 – 1814) George Paget Thomson (Anglija, 1892 – 1975) 1937 Joseph John Thomson (Anglija, 1856 – 1940) 1906 William Thomson (lord Kelvin) (Škotska, 1824 – 1907) David James Thouless (ZDA, 1934 –) Kip Stephen Thorne (ZDA, 1940 –) 2017 Samuel Chao Chung Ting (ZDA, Kitajska, 1936 –) 1976 Frank Jennings Tipler (ZDA, 1947 –) László Tisza (Madžarska, ZDA, 1907 – 2009) Johann Daniel Titius (Nemčija, 1729 – 1796) Igor Viktorovič Tjutin (Игорь Викторович Тютин) (Rusija) (1940 – ) Jodži Tocuka (戸塚洋二) (Japonska, 1942 – 2008) Morikazu Toda (Japonska, 1917 – 2010) Richard Chace Tolman (ZDA, 1881 – 1948) Šiničiro Tomonaga (朝永 振一郎) (Japonska, 1906 – 1979) 1965 Evangelista Torricelli (Italija, 1608 – 1647) Bruno Touschek (Avstrija, 1921 – 1978) Charles Hard Townes (ZDA, 1915 – 2015) 1964 Johann Georg Tralles (Nemčija, 1763 – 1822) Andrzej Mariusz Trautman (Poljska, 1933 –) Sam Bard Treiman (ZDA, 1925 – 1999) Mark Trodden (Anglija, 1968 –) Daniel Chee Tsui (ZDA, 1939 –) 1998 John Tyndall (Irska, 1820 – 1893) U George Eugene Uhlenbeck (Nizozemska, ZDA, 1900 – 1988) Nikolaj Aleksejevič Umov (Николай Алексеевич Умов) (Rusija, 1846 – 1915) William George Unruh (Kanada, 1945 –) V Cumrun Vafa (کامران وفا) (Iran, ZDA, 1960 – ) Prahalad Čunnilal Vaidja (Indija, 1918 – 2010) Lev Vaidman (Izrael, 1955 – ) Antony Valentini (Anglija, 1965 – ) Arkadij Josifovič Vajnštejn (Аркадий Иосифович Вайнштейн) (Rusija, ZDA, 1942 – ) James Alfred Van Allen (ZDA, 1914 – 2006) Robert Jemison Van de Graaff (ZDA, 1901 – 1967) Johannes Diderik van der Waals (Nizozemska, 1837 – 1923) 1910 Léon Van Hove (Belgija, 1924 – 1990) John Hasbrouck van Vleck (ZDA, 1899 – 1980) 1977 Satoši Vatanabe (渡辺 慧) (Japonska, 1910 – 1993) Sergej Ivanovič Vavilov (Сергей Иванович Вавилов) (Rusija, 1891 – 1951) Philippe Vayringe (Francija, 1684 – 1745) Martinus Justinus Godefriedus Veltman (Nizozemska, ZDA, 1931 – 2021) 1999 Gabriele Veneziano (Italija, 1942 – ) Giovanni Battista Venturi (Italija, 1746 – 1822) Marcel Émile Verdet (Francija, 1824 – 1866) Loup Verlet (Francija, 1931 – 2019) Herman Verlinde (Nizozemska, 1962 – ) Viktor Georgijevič Veselago (Виктор Георгиевич Веселаго) (Rusija, 1929 – 2018) Jean-Pierre Vigier (Francija, 1920 – 2004) Alexander Vilenkin (Rusija, ZDA, 1949 –) Grigorij Aleksandrovič Vilkoviski (Григорий Александрович Вилковыский) (Rusija, 1946 –) Jacques Villain (Francija, 1934 –) Paul Ulrich Villard (Francija, 1860 – 1934) Jean Villey (Francija, 1885 – 1948) Jules Violle (Francija, 1841 – 1923) Miguel Angel Virasoro (Argentina, 1940 –) Aleksander Adolfovič Vitt (Александр Адольфович Витт) (Rusija, 1902 – 1938) Fred Vlès (Francija, 1885 – 1944) Woldemar Voigt (Nemčija, 1850 – 1919) George Michael Volkoff (Kanada, 1914 – 2000) Grigorij Jefimovič Volovik (Григорий Ефимович Воловик) (Rusija, 1946 –) Alessandro Volta (Italija, 1745 – 1827) Pierre-Denis Vregeon (Francija, 1723 – 1794) Georgij Viktorovič Vulf (Георгий Викторович Вульф) (Rusija, 1863 – 1925) W Ernst Wagner (Nemčija, 1876 – 1928) Robert Wald (ZDA, 1947 – ) Ernest Thomas Sinton Walton (Severna Irska, Irska, Anglija, 1903 – 1995) 1951 Gregory Hugh Wannier (Švica, 1911 – 1983) Emil Gabriel Warburg (Nemčija, 1846 – 1931) John Clive Ward (Anglija, Avstralija, 1924 – 2000) John James Waterston (Škotska, 1811 – 1883) Robert Alexander Watson-Watt (Škotska, 1892 – 1973) James Watt (Škotska, Anglija, 1736 – 1819) Colin Webb (Anglija, 1937 – ) Bryan Webber (Anglija, 1943 –) Heinrich Friedrich Weber (Nemčija, 1843 – 1912) Joseph Weber (ZDA, 1919 – 2000) Wilhelm Eduard Weber (Nemčija, 1804 – 1891) Arthur Gordon Webster (ZDA, 1863 – 1923) Alvin Martin Weinberg (ZDA, 1915 – 2006) Felix Jiri Weinberg (Anglija, 1928 – 2012) Steven Weinberg (ZDA, 1933 – 2021) 1979 Pierre-Ernest Weiss (Francija, 1865 – 1940) Rainer Weiss (ZDA, 1932 –) 2017 Karl Weissenberg (Avstrija, 1893 – 1976) Carl Friedrich von Weizsäcker (Nemčija, 1912 – 2007) Hermann Weyl (Nemčija, ZDA, 1885 – 1955) Charles Wheatstone (Anglija, 1802 – 1875) John Archibald Wheeler (ZDA, 1911 – 2008) Simon David Manton White (Anglija, 1951 –) Albert Edward Whitford (ZDA, 1905 – 2002) Sarah Frances Whiting (ZDA, 1847 – 1927) Gian Carlo Wick (Italija, 1909 – 1992) Benjamin Widom (ZDA, 1927 –) Gustav Heinrich Wiedemann (Nemčija, 1826 – 1899) Carl Edwin Wieman (ZDA, 1951 –) 2001 Wilhelm Wien (Nemčija, 1864 – 1928) 1911 Arthur Strong Wightman (ZDA, 1922 – 2013) Eugene Paul Wigner (Madžarska, ZDA, 1902 – 1995) 1963 Frank Anthony Wilczek (ZDA, 1951 –) 2004 Maurice Wilkins (Anglija, 1916 – 2004) 1962 Charles Thomson Rees Wilson (Škotska, Anglija, 1869 – 1959) 1927 Kenneth Geddes Wilson (ZDA, 1936 – 2013) 1982 Robert Rathbun Wilson (ZDA, 1914 – 2000) Robert Woodrow Wilson (ZDA, 1936 –) 1978 David Jeffrey Wineland (ZDA, 1944 –) 2012 Bernard de Wit (Nizozemska, 1945 –) Edward Witten (ZDA, 1951 –) Louis Witten (ZDA, 1921 –) Victor Frederick Weisskopf (Avstrija, ZDA, 1908 – 2002) William Hyde Wollaston (Anglija, 1766 – 1828) Robert Williams Wood (ZDA, 1868 – 1955) Emil Wolf (Češka, ZDA, 1922 – 2018) Chien-Shiung Wu (Kitajska, ZDA, 1912 – 1997) Tai Tsun Wu (吳大峻) (Kitajska, ZDA, 1933 –) Wu Ta-You (Kitajska, 1907 – 2000) X Y Rosalyn Sussman Yalow (ZDA, 1921 – 2011) 1977 Chen Ning Franklin Yang (Kitajska, ZDA, 1922 – ) 1957 Herbert York (ZDA, 1921 – 2009) Thomas Young (Anglija, 1773 – 1829) Z Norman Zabusky (ZDA, 1929 – ) Valentin Ivanovič Zaharov (Валентин Иванович Захаров) (Rusija, 1940 – ) Vladimir Jevgenjevič Zaharov (Владимир Евгеньевич Захаров) (Rusija, 1939 – ) Aleksander Borisovič Zamolodčikov (Rusija, Александр Борисович Замолодчиков) (1952 –) Pieter Zeeman (Nizozemska, 1865 – 1943) 1902 Dieter Zeh (Nemčija, 1932 –) Ludwig Zehnder (Švica, 1854 – 1949) Anton Zeilinger (Avstrija, 1945 –) Jakov Borisovič Zeldovič (Rusija, 1914 – 1987) John Zeleny (ZDA, 1872 – 1951) Clarence Zener (ZDA, 1905 – 1993) Frits Zernike (Nizozemska, 1888 – 1966) 1953 Peter Zoller (Avstrija, 1952 – ) Johann Karl Friedrich Zöllner (Nemčija, 1834 – 1882) Niccolò Zucchi (Italija, 1586 – 1670) George Zweig (ZDA, 1937 –) Hervé Zwirn (Francija, 1954 –) Ž Nikolaj Jegorovič Žukovski (Николай Егорович Жуковский; Rusija, 1847 – 1921) Glej tudi seznam slovenskih fizikov, seznam matematikov, seznam astronomov, seznam meteorologov, seznam geofizikov, seznam astrofizikov, seznam kozmologov, Nobelova nagrada za fiziko, Nobelova nagrada.


Naj ti šepnem v uho, kako je s to stvarjo // Metka // Sindikat odklonskih entitet 2018 Klub Gromka, ob 21.00: ImproŠke: STEREOBABE (ob 21.00), Kolektiv Fem TV: FEM TV 4.0 (ob 22.00), Ray Filar: URA NEBINARNEGA ELEKTRA/NON-BINARY ELECTRO HOUR (23.00), V improvizacijski predstavi Stereobabe se avtorice sprašujejo o ženskih stereotipih. Vsaka nova izvedba je presenečenje, jamčijo le naslednje: čaka vas veliko emancipatornega smeha in zabave. Vam televizijske oddaje in časopisni članki povzročajo želodčne težave? Je na internetu še huje? Fem TV: šopek feministk za učinkovito odpravljanje medijske zgage. Ura nebinarnega elektra je skupek hrupa o kvirovskem življenju in želja po kvirovskih/transspolnih telesih s kratkim punk povzetkom zgodovine drag umetnosti onkraj binarnega spolnega sistema – od kvirovskih zvezd na odru in filmskem platnu, pa vse do današnjih ikon s fluidno spolno identiteto. več: http://www.klubgromka.org/index.php?mode=program&id=4787 Vstopnina za skupni večer ImproŠk, Fem TV in Ray Filar: 5 € After v Klubu Monokel, ob 22.30: Noir, Kamasutra Glasba: trip hop, ambiental, dark elektronika, alter pop, elektro Noir je ena izmed izvirnejših didžejk nove generacije, ki je razvila prepoznaven slog. Zanjo je značilna eklektičnost, mešanje različnih elektronskih žanrov – od trip hopa, ambientala, deep house in trancea do trših elektronskih ritmov, pri njenih setih prihaja do izraza njeno široko poznavanje različnih zvrsti glasbe in izrazit občutek za prefinjenost. Kamasutra je prva ženska didžejske kulture v Sloveniji in ena prvih, ki so se že v 80. letih spopadle_i z vinilkami na alternativnih plesiščih Ljubljane. V legendarnem klubu K4 je bila rezidentka več kot desetletje, kjer je bila nekaj let poleg didžejanja tudi voditeljica programa nedeljske Roza štirke. Vstopnina: 3 evre // muzika // K4, od 00:00: UVK4: Zergon, Dipsas MAIN: Zergon (Synaptic) Dipsas (Just us) Music Policy: techno, house, electronica 5 € < 1.00 < 7 € ČinČin, ob 20.00: Ljubljanska Noč: #2. dan: Muff Križanke, ob 20.30: Nuša Derenda – Čez 20 let, koncert ob 20. obletnici glasbenega delovanja; 29/25 EUR. "Resno, to ste dali v napovednik. Pff." Center Slovanskih Kultur France Prešeren, Trnfest 2018, ob 20.00: Prismojeni profesorji bluesa ŠKUC, ob 20.00: Slavne Neznane: Brina Jež Brezavšček SLAVNE NEZNANE: cikel pogovorov in performansov z zvočnimi umetnicami (ed. 2018) "Z avtorico se bomo pogovarjali o njenem delu in pristopu k zvočnim umetnostim, prav tako pa bomo slišali izvedbo njenega novega dela »Nova žarenja v treh prelivih«." Kavarna Soteska, 20.00: Studio 8: Pia Podgornik in Domen Gnezda "Za otvoritev smo povabili umetnico Pio, diplomantko Conservatoria van Amsterdam in Domna, lomilca src, diplomanta iz Berklee College of Music. Sozvočje obeh akterjev bomo predstavili in poslušali z odprtimi rokami." Trnovo ponoči, 23.00: Reggae - LionShine - Dj L.T. Prispevek: 3 € // Teater // LGL, ob 17.00: Vihar v glavi, razprodano "Ustvarjalnost in pogum pa sta stvari, ki sta bistveni tudi v gledališču. Moja želja je, da bi skupaj z najstniki, ki bi se zbrali v gledališko skupino, ustvarili predstavo o njih samih, o njihovem življenju, izkušnjah, strahovih in željah, upanjih, jezi in uporu, nerazumevanju odraslih, radosti in veselju, skratka o viharju, ki divja v njihovih možganih in srcih. Želim si, da bi skozi gledališče našli pot za svojo ustvarjalnost, da bi to lahko bil kanal za izražanje vsega tistega, česar v vsakdanjem življenju ne morejo ali ne znajo izraziti." Primož Ekart, režiser LGL, ob 18.00: Račka, Smrt in tulipan Gledališka predstava Račka, Smrt in tulipan, ki zelo lepo prikazuje, kako gre račka skozi proces razumevanja smrti kot dela življenja, seveda ne brez čustev, ponuja roko različno starim otrokom in odraslim, da se angažirano pogovarjajo o tej in drugih miselno zahtevnih in čustveno neprijetnih vsebinah. Bunker: Festival Mladi levi Mednarodni festival Mladi levi je eden najvidnejših letnih dogodkov zavoda Bunker, ki vsak konec poletja v Ljubljano pripelje najaktualnejše odrske ustvarjalce z vseh koncev sveta. 19.30 Stara mestna elektrarna: Sprožilec sreče Vedno govorimo, da na mladih svet stoji; a vendarle jih redko slišimo. A Borralho in Galante bosta za nas ustvarila gledališko situacijo, kjer jim bomo res prisluhnili. Predstavo bosta ustvarila z dvanajstimi lokalnimi mladimi odraslimi, starimi od 18 do 23 let. Po načelu ruske rulete se v igri določajo govorci oziroma tisti, ki so na vrsti za izziv, za vprašanje. In če govorimo o sreči, se ne moremo izogniti njenemu negativu – pa morda ne nesreči, ampak tistim formativnim izkušnjam, ki so pogosto tudi neprijetne, ki nas zaznamujejo in morda tudi utrejo pot temu, da najdemo srečo. // kino // Kinodvor: 19:00 / Dvorana: Louise pozimi, Jean-François Laguionie + predfilm: Celica. 21:00 / Dvorana: Mary Shelley, Haifaa Al-Mansour Slovenska kinoteka počiva.


source: wikipedia

text: 1887 (MDCCCLXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 8. junij - Herman Hollerith prejme patent za svoj tabulator na luknjane kartice. 21. junij - Britanski imperij proslavlja 50 let vladavine kraljice Viktorije. 26. julij - L.L. Zamenhof objavi Lingvo internacia, prvo publikacijo o esperantu. 13. november - Krvava nedelja: londonska policija nasilno zatre demonstracije v podporo irske neodvisnosti. podpis sredozemske pogodbe med Združenim kraljestvom in Italijo z namenom ohraniti ravnotežje sil v Sredozemlju, utrditi položaj Avstro-Ogrske na Balkanu in preprečiti vključitev Nemčije v možni avstro-ogrski-ruski spor zaradi Balkana. Rojstva 14. januar - Hugo Dyonizy Steinhaus, poljski matematik († 1972) 19. februar - Ana Lebar, slovenska pedagoška pisateljica († 1951) 21. marec - Manabendra Nath Roy, indijski filozof, marksist († 1954) 1. maj - Alan Gordon Cunningham, britanski general in politik († 1983) 21. junij - Norman Levi Bowen, kanadski petrolog († 1956) 22. junij - Julian Huxley, angleški evolucijski biolog in humanist († 1975) 7. julij - Marc Chagall, ruski slikar († 1985) 28. julij - Marcel Duchamp, francosko-ameriški slikar († 1968) 12. avgust - Erwin Schrödinger, avstrijski fizik († 1961) 17. avgust - Marcus Mosiah Garvey, afro-jamajški založnik, novinar, podjetnik, prerok, mednarodni križar črnskega nacionalizma († 1940) 28. avgust - Števan Kühar slovenski politik in urednik († 1922) 24. november - Erich von Manstein, nemški feldmaršal († 1973) 13. december - George Pólya, madžarsko-ameriški matematik, fizik, metodolog († 1985) 28. december - Werner Kolhörster, nemški fizik († 1946) 30. december - Charlie Dunbar Broad, ameriški filozof († 1971) - Surendranath Dasgupta, indijski sodobni filozof († 1952) Smrti 12. januar - Fran Erjavec, slovenski pisatelj in naravoslovec (* 1834) 31. januar - Włodzimierz Krzyżanowski, poljski vojskovodja (* 1824) 29. julij - Agostino Depretis, italijanski novinar in politik (* 1813) 19. avgust - Alvan Clark, ameriški astronom in optik (* 1804) 17. oktober - Gustav Robert Kirchhoff, nemški fizik (* 1824) 16. november - Fran Levstik, slovenski pesnik, dramatik, kritik in jezikoslovec (* 1831) 28. november - Gustav Theodor Fechner, nemški fizik, psiholog, naravoslovec, filozof in književnik (* 1801)


Domov Blog Rorcange in jajce. Cangin gobec opremimo s tresljajem. Vendar ... tile škorenjci imajo vonj po fenimizmu. NE. Ampak črne pa bodo, črne. Tistile stripovski nagobčni tresljaj bomo lepo odstranili. Ko bo črnobelo, bo jajce sivo. Ko bo samo napol črno, bo jajce rumeno. Če bodo pa barve, bomo pa videli. Vemo pa, da bomo uporabljali tudi vijolično. (Nekaj unhajmlih je na tej vijolični. Izogiba se definicijam. Ni niti hladna, niti topla. Lebdi nekje vmes, oziroma je oboje hkrati. Ali poznate knjigo z naslovom "if it is Purple, Someone*s Gonna Die”? Njen podnaslov je “The Power of Color in Visual Storytelling”.)


Ključni podatki v življenjepisu, ki vodijo do razgovora


text: Menehmo [ménehmo] (: Ménaihmos), starogrški matematik in geometer, * okoli 378 pr. n. št., Alopekonez, Mala Azija (sedaj Turčija), † okoli 320 pr. n. št. Menehmo je bil mlajši Dejnostratov brat. Bil je Platonov privrženec, Evdoksov učenec in verjetno skrbnik Aleksandra Velikega. Življenje in delo Pri reševanju Hipokratove naloge podvojitve kocke je izhajal iz drugačnega geometričnega odnosa od Arhita. Po Plutarhu je njegovo rešitev kritiziral Platon zaradi njegove počasne, sumljive in obrtniške obravnave. V bogatih Platonovih delih o tem ni sledu. Mogoče je Platon kritiziral takšno rešitev zato, ker ni odgovarjala njegovi sliki o idealnem svetu geometrijskih objektov. O tem govori med drugim Eratostenova navedba, da si je Platon zamislil obrtniško orodje za reševanje Menehmove naloge. Iz sestavljenega Hipokratovega sorazmerja je dobil tri enačbe: Prvi dve sta paraboli, tretja pa hiperbola. Abscisa točke, kjer se pri danem a > 0 vse tri krivulje sekajo, je rešitev, stranica kocke x, ki ima dvakrat večjo prostornino kot kocka s stranico a, oziroma . Njegovo delo o stožnicah je skupaj z Evklidovim in Aristejevim delom opisal in naprej razvil Apolonij. Glej tudi seznam starogrških matematikov Zunanje povezave Stran o Menehmu Univerze svetega Andreja Starogrški matematiki Grki v 4. stoletju pr. n. št.


source: CulturaX

text: uhajanje od doma Tema: uhajanje od doma ar · 972 : 21 Marec 2015, 22:27:21 Zdravo ! Rabim malo pomoči. Doma imam labradorko staro 7 let. Imamo pa dva problema in prosim za nasvet. Zelo rada uhaja z domačega dvorišča. Že trikrat smo povečali ograjo jo dogradili in vse možno... Res ne vem kako naj jo tega odvadim. Vem da bi jo lahko preprosto pripela ali bi ji zgradili pesjak ampak mogoče je še kakšna druga možnost. Psička je pisana na mojo mamo (v potnem listu in dokumentih...) ampak vedno sem jo vzgajala sama zato mene tudi bolj uboga(stara sem 12 zato je nisem vzgajala kot mladička ker sem bila še premajhna ). Moji mami je zadnjič ušla na sprehodu in mislim , da nas malo preiskuša saj nam je drugače vedno sledila in bila zelo pridna... Kaj bi vi naredili v takšnem trenutku in kakšno je vaše mnenje. Prosim ne kregajte in ne obsojajte drugih za kakšno mnenje,ker vsako mnenje je dobrodošlo Imamo pa še en problem. Ko je psička sama zunaj laja čisto za brez veze. Samo stoji in laja moje mnenje je da izsiljuje in res je nadležno zaradi vseh sosedov in nocemo da se kdo pritozuje. Drugace pa smo sprejeli dejstvo da če imaš psa je to velika odgovornost ampak vcasih res rabimo pomoč in mnenje Odgovori #1 : 22 Marec 2015, 07:46:08 Nikoli brez nadzora, pri vas fizičnega, in v vsakem primeru je nujno ugotoviti način pobega oz. kje uhaja, ko je na vrtu. Zunaj pa vedno na štriku. Lahko ima tudi dolg jermenček ali vrvico, ki jo vleče za sabo in po potrebi stopite nanj. Nagrajevat, ko pride do vas in igra. Glede lajanja pa je odvisno od razloga. V obeh primerih ji je pa verjetno dolgčas in bi bolj zanimivo ukvarjanje z njo znalo obrodit kake sadove. Ampak brez preprečevanja neželenega vedenja ne bo šlo. To pomeni spremembo vašega ustaljenega obnašanja.


Nastavitev različice oglasa - Pomoč za Google Ads /g,bc=/"/g,cc=/'/g,dc=/\x00/g,Yb=/[\x00&<>"']/;function ec(){return-1!=fc.toLowerCase().indexOf("webkit")} function gc(a,b){var c=0;a=Wb(String(a)).split(".");b=Wb(String(b)).split(".");for(var d=Math.max(a.length,b.length),e=0;0==c&&eb?1:0} ;function ic(){this.w="";this.H=jc} ic.prototype.Ub=!0;ic.prototype.Ib=function(){return this.w.toString()};ic.prototype.Jf=!0;ic.prototype.o=aa(1);function kc(a){if(a instanceof ic&&a.constructor===ic&&a.H===jc)return a.w;Za(a);return"type_error:SafeUrl"} var lc=/^(?:audio\/(?:3gpp2|3gpp|aac|L16|midi|mp3|mp4|mpeg|oga|ogg|opus|x-m4a|x-wav|wav|webm)|image\/(?:bmp|gif|jpeg|jpg|png|tiff|webp|x-icon)|text\/csv|video\/(?:mpeg|mp4|ogg|webm|quicktime))(?:;\w+=(?:\w+|"[\w;=]+"))*$/i,mc=/^data:([^,]*);base64,[a-z0-9+\/]+=*$/i,nc=/^(?:(?:https?|mailto|ftp):|[^:/?#]*(?:[/?#]|$))/i;function oc(a){if(a instanceof ic)return a;a="object"==typeof a&&a.Ub?a.Ib():String(a);nc.test(a)||(a="about:invalid#zClosurez");return pc(a)} function qc(a,b){if(a instanceof ic)return a;a="object"==typeof a&&a.Ub?a.Ib():String(a);if(b&&/^data:/i.test(a)){b=a.replace(/(%0A|%0D)/g,"");var c=b.match(mc);c=c&&lc.test(c[1]);b=pc(c?b:"about:invalid#zClosurez");if(b.Ib()==a)return b}nc.test(a)||(a="about:invalid#zClosurez");return pc(a)} var jc={};function pc(a){var b=new ic;b.w=a;return b} pc("about:blank");function rc(){this.o="";this.w=sc} rc.prototype.Ub=!0;var sc={};rc.prototype.Ib=q("o");function tc(a){if(a instanceof rc&&a.constructor===rc&&a.w===sc)return a.o;Za(a);return"type_error:SafeStyle"} function uc(a){var b=new rc;b.o=a;return b} var vc=uc("");function wc(a){var b="",c;for(c in a){if(!/^[-_a-zA-Z0-9]+$/.test(c))throw Error("Name allows only [-_a-zA-Z0-9], got: "+c);var d=a[c];null!=d&&(d=$a(d)?pb(d,xc).join(" "):xc(d),b+=c+":"+d+";")}return b?uc(b):vc} function xc(a){if(a instanceof ic)return'url("'+kc(a).toString().replace(/<', got: "+a);var c=a.replace(/('|")((?!\1)[^\r \f\\]|\\[\s\S])*\1/g,"");if(!/^[-_a-zA-Z0-9#.:* ,>+~[\]()=^$|]+$/.test(c))throw Error("Selector allows only [-_a-zA-Z0-9#.:* ,>+~[\\]()=^$|] and strings, got: "+a);a:{for(var d={"(":")","[":"]"},e=[],f=0;f",0);var Wc=Yc("",0),Zc=Yc(" Nastavitev različice oglasa Z različicami oglasov lahko zlahka preizkusite več različic oglasov tako, da spremenite besedila naslovov ali opisov, preizkusite različne promocije ali pa na različne načine izpostavite prednosti izdelkov in storitev. Različice oglasov je mogoče uporabiti tudi za končni URL in URL za mobilne naprave. V tem članku je pojasnjeno, kako nastavite in uredite različico oglasa. Če želite izvedeti več o tem, kakšne prednosti nudijo različice oglasov in kdaj jih uporabljate, preberite članek O različicah oglasov. V meniju strani na levi kliknite Osnutki in preizkusi. Kliknite Različice oglasov. Izberite oglaševalsko akcijo, za katero želite prikazovati različice oglasov. Za isto oglaševalsko akcijo v istem časovnem obdobju ne boste mogli ustvariti več različic oglasov. Če želite ustvariti novo različico oglasa, kliknite gumb z znakom plus . Pravila lahko postavite v razdelku Filtriranje oglasov: Besedilne oglase filtrirajte po poljih naslovov, opisov in poti. V razdelku »Ustvari različico« izberite, katero vrsto različice želite uporabiti za oglase. Upoštevajte, da različice razlikujejo med velikimi in malimi črkami. Izberite možnost s seznama. Najdi in zamenjaj. Ta možnost poišče besedilo v oglasu in ga zamenja z drugim. Morda boste na primer želeli preizkusiti različico oglasa tako, da boste »Rezervirajte zdaj« zamenjali s »Pokličite zdaj«. Posodobi besedilo. Ta možnost spremeni obstoječe besedilo v oglasih. Zamenjaj naslova. Ta možnost zamenja naslova 1 in 2. V razdelku »Nastavi podrobnosti različice« poimenujte različico oglasa. Nastavite začetni in končni datum prikazovanja različic oglasov. Različica oglasa se bo samodejno začela prikazovati na izbrani datum. Če je to danes, se bo kmalu začel prikazovati. V polje Preizkusni odsek vnesite odstotek proračuna oglaševalske akcije, ki ga želite dodeliti različicam oglasov. Različica oglasa in izvirni oglasi bodo razdeljeni z dodeljevanjem piškotkov uporabnikom. To pomeni, da lahko uporabniki vidijo samo eno različico oglasa ne glede na to, kolikokrat iščejo. S tem drugi dejavniki ne bodo vplivali na vaše rezultate in dobili boste točnejše podatke. Kliknite Ustvari različico. Urejanje različice oglasa Ko ustvarite različico oglasa, lahko uredite njene dele. Uredite lahko ime ter začetni in končni datum različice oglasa. Če želite spremeniti več podrobnosti, boste morali ustvariti novo različico oglasa. Kliknite Različice oglasov, kjer so navedene različice oglasov, ki ste jih ustvarili, in podatki o posamezni različici. Poiščite različico oglasa, ki jo želite urediti. Kazalec miške premaknite na različico oglasa in kliknite ikono svinčnika , ki se prikaže pri stolpcu, ki ga želite urediti. Če želite dodati več stolpcev, izberite ikono stolpcev . Različic oglasov, ki se ne prikazujejo več ali so bile odstranjene, ne boste mogli urediti. Ime. Ime, ki ste ga izbrali za različico oglasa. Začetni datum. Če se je različica oglasa že začela prikazovati, tega ne boste mogli spremeniti. Različica oglasa se bo samodejno začela prikazovati na izbrani datum. Če je to danes, se bo kmalu začel prikazovati. Končni datum. Če se je različica oglasa končala, je potekla ali je že bila uporabljena, tega ne boste mogli spremeniti. Če želite znova zagnati prikazovanje različice oglasa, kliknite »Znova zaženi« v stolpcu »Dejanja«. Med prikazovanjem različic oglasov lahko spremljate njihovo uspešnost. Če ste zadovoljni z rezultati različice oglasa, jo lahko uporabite in ustvarite nove oglase. Uporaba različice oglasa Ko uporabite različico oglasa, se bodo prikazani podatki uspešnosti nanašali samo na spremenjene oglase. Vaša različica morda ne bo uporabljena za druge oglase v isti oglaševalski akciji. Ko ustvarite različico oglasa, se bo samodejno začela prikazovati na izbrane datume. Če se različica oglasa še prikazuje in ste zadovoljni z rezultati, vam je ni treba uporabiti. O različicah oglasov Spremljanje različic oglasov Prilagajanje nastavitev oglaševalskih akcij Samodejno izvajanje sprememb Preskušanje oglaševalskih akcij AMP


Bližajo se volitve v študentske svete fakultet in Študentski svet stanovalcev Študentskih domov | Študentski svet Univerze v Mariboru Bližajo se volitve v študentske svete fakultet in Študentski svet stanovalcev Študentskih domov Nahajaš se na: ŠSUM // Index novice // Bližajo se volitve v študentske svete fakultet in Študentski svet stanovalcev Študentskih domov V torek, 13. novembra, bodo potekale neposredne in tajne volitve v študentske svete fakultet in v Študentski svet stanovalcev Študentskih domov Univerze v Mariboru. Izkoristi svoj glas in izvoli predstavnike letnika na svoji fakulteti ter predstavnika študentskega doma! Študentski svet ima vsaka izmed fakultet Univerze v Mariboru, prav tako pa imajo svoj študentski svet stanovalci Študentskih domov Univerze v Mariboru. Študentski svet fakultete je najvišji in edini predstavniški organ študentov na fakulteti. Člani študentskega sveta fakultete skrbijo za pravice študentov, sodelujejo v organih fakultete, organizirajo obštudijske aktivnosti za študente, ki nam popestrijo vsakdan, in ocenjujejo pedagoško usposobljenost profesorjev na fakulteti. Vsak študentski svet fakultete je sestavljen iz predstavnikov vsakega letnika, predstavnikov absolventov in predstavnikov doktorskih študentov. Člani Študentskega sveta stanovalcev Študentskih domov Univerze v Mariboru skrbijo za pravice stanovalcev Študentskih domov Univerze v Mariboru, sodelujejo v organih Študentskih domov Univerze v Mariboru in organizirajo obštudijske aktivnosti za stanovalce. Študentski svet stanovalcev Študentskih domov Univerze v Mariboru je sestavljen iz predstavnikov študentskih domov. Več o študentskih svetih lahko prebereš na: ssum.um.si/ss-fakultet. Prvi krog volitev v študentske svete fakultet bo potekal na vsaki fakulteti v torek, 13. novembra 2018, od 9. do 16. ure. Prvi krog volitev v Študentski svet stanovalcev Študentskih domov Univerze v Mariboru bo potekal v vsakem študentskem domu v torek, 13. novembra 2018, od 9. do 16. ure. Morebitni drugi krog volitev se opravi v primeru, če kandidati prejmejo enako število glasov. Drugi krog bo potekal v sredo, 14. novembra 2018, od 9. do 16. ure. Kdo ima pravico voliti in kdo kandidira? Pravico voliti na svoji fakulteti ima vsak študent, ki ima na ta dan status študenta Univerze v Mariboru. Pravico voliti v svojem študentskem domu ima vsak študent, ki ima na ta dan status študenta Univerze v Mariboru in status stanovalca. Seznam kandidatur po članicah je na voljo tukaj! Izkoristi svoj glas in izvoli predstavnike! Več informacij o volitvah tukaj!


text: Zacveteli so rumeni žafrani Rumeni žafrani, ki so jih učenci 9. a v okviru projekta KROKUS posadili v svojih cvetličnih lončkih doma, so zacveteli in sedaj razveseljujejo mimoidoče na dvorišču šole. Na pustni torek, 16. 2. 2021, smo s prvošolci obiskali Dom starejših občanov Bežigrad. Na vrtu pred domom so učenci zapeli nekaj pesmi in starostnikom tako polepšali njihov vsakdan. Varovanci doma so bili obiska izredno veseli in se že veselijo našega sodelovanja v prihodnje. Maja Majnik in učiteljice 1. razreda Imate kaj za pusta hrusta? Vrišč, trušč in smeh! Na pustni torek so maškare zaplesale v šotoru. Se ve: da bi odgnale zimo. Tisti bel sladkor na krofu, puf! – ga že ni več. Bilo je fino! V času pred in po Tednu pisanja z roko smo se posvetili zopet pisalu in papirju. Pisali smo pisma prijateljem v takšni in drugačni obliki. Kljub izobraževanju na daljavo in tipkovnici ne smemo pozabiti na pomen pisanja z roko za razvoj kognitivnih sposobnosti, razmišljanja in pomnjenja. Z nekaterimi učenkami in učenci 4. B razreda, smo si učenje na daljavo popestrili tudi z gledališkim krožkom, ki se je oblikoval na njihovo željo in pobudo. Učenci so sami izbrali igro Motovilka, glede na interese so si razdelili vloge, Aleksander je pripravil scenarij za besedilo. Skupaj smo pridno vadili na tedenskih srečanjih, koreografirali in se usklajevali ter posneli odlomek naše igre. Razredničarka: Romana Slatinek z veseljem vam sporočamo, da smo zbrali približno 700€ za naš šolski sklad s pomočjo božičnega sejma in se vam na tem mestu še enkrat zahvaljujemo za trud, dobro voljo, izdelke in donacije. Želimo vam vse dobro v 2021. Novoletni športni izziv V mesecu decembru smo se spopadli z različnimi športno-spretnostnimi izzivi. Aktiv športnikov je bil nad posnetki in odzivom učencev navdušen. Več pa v spodnji povezavi...


Ni druge priložnosti za ustvarjanje prvega vtisa. Mi smo ponujeno priložnost izrabili... Predvsem je potrebno izreči vso pohvalo in zahvalo sicer majhnemu, toda izjemno učinkovitemu operativnemu timu ljudi, ki se je »stožiške neznanke« lotil z veliko mero optimizma, vneme in pozitivne energije. Tudi s kančkom strahu, je treba priznati. A končni rezultat je poplačal ves trud, saj so naši odbojkarji v sijajni predstavi dobesedno zmleli nasprotnika, kajpada poneseni s fantastičnim vzdušjem. Nasprotniku navsezadnje niti ni preostalo kaj drugega, kot da se tej čudoviti publiki naposled opraviči, ker, kot je dejal tudi njihov glavni trener Veselin Vuković, z igro, ki so jo prikazali sploh niso sodili v ta spektakel, in so ga celo - skazili. A dogodek je mimo in smo se s polno paro lotili priprav – pravzaprav že kar neke vrste finalizacije naslednje tekme evrolige, ki bo 14. decembra ponovno v ljubljanskih Stožicah. Stožiške spektakle smo namreč podrobno načrtovali že nekaj mesecev in v ta načrt je sodila tudi promocija, ki smo jo s prvo tekmo z odliko izpeljali. K sodelovanju smo povabili sponzorje in smo se skupnimi močmi odločili dvorano brezplačno odpreti množici navijačev in ljubiteljev tega čudovitega moštvenega športa. Razlogov je bilo več: v veličastne Stožice, ki sprejmejo 12.500 obiskovalcev je odbojka vstopila prvič, a hkrati med zadnjimi kolektivnimi športi, zlasti za košarko in rokometom, ki so evroligaško sezono že dodobra in hkrati tudi sijajno začeli. Iskrene čestitke! Bilo pa je potrebno temu športnemu lesku dodati še svojega, ob tem pa se izkazati v najboljši možni maniri marketinških gurujev, ki prisegajo na znani aksiom po katerem nihče nima druge priložnosti za ustvarjanje prvega vtisa. In to je vsa poanta 12.500 brezplačnih vstopnic s katerimi smo si pravzaprav zagotovili 12.500 brezplačnih tržnih sporočil, ki delujejo po sistemu »ust do ust« in logiki pozitivnih govoric in tehtajo več od tisoč dragih reklam. To je poanta ustvarjanja vzporednih promocijskih zgodb in je navsezadnje tudi poanta predvsem dolgoročne strategije ACH Volleya, ki je končno na točki, ko se bodo vložena sredstva začela tudi vračati - želja je da z mnogokratnikom. Če ob strani namreč pustimo izjemno pozitivno publiciteto, ki jo je naš klub deležen že sedem let, in je njena vrednost izjemno visoka, so zdaj ustvarjeni vsi pogoji tudi za začetek tržne zgodbe. ACH Volley je namreč postal prepoznavna blagovna znamka in je tudi primer, ki se ga s pridom že lotevajo tudi v učnih programih. Zdaj mora steči tudi prodaja, tako vstopnic kot artiklov, v nadaljevanju pa še dosti več. In ta zgodba je tudi že stekla. Na prodajnih mestih Eventima počasi namreč že zmanjkuje vstopnic za decembrsko tekmo za spodnji del stožiške arene, ki je najbližje dogajanju na igrišču. Zato je za prodajo že odprt tudi zgornji del dvorane, resda še vedno po simboličnih cenah: po 5, 4 ali 2 evra. Skoraj v celoti so pošle tudi paketne vstopnice za tiste, ki so si na ta način rezervirali že ogled januarskega srečanja. Za naslednji krog tekmovanja – prepričani smo namreč, da bo naše moštvo glede na dosedanje predstave zagotovo napredovalo - pa bodo cene še nekoliko višje. Zato se že zdaj splača vložiti malce truda in poiskati najbližje prodajno mesto Eventima ter si zagotoviti vstopnice vsaj za preostali tekmi prvega kroga evropske lige prvakov v ljubljanskih Stožicah. Brž ko ne je mnogim zdaj že malce bolj jasno, da bo treba za rezervacije in karte narediti nekaj več kot zgolj klicati na sedež kluba. Zgodba je namreč s Stožicami dejansko dobila nove razsežnosti, ki pa gredo tudi čez meje naše države. In to je dobro. Kot je dobro dejstvo, da smo odbojki tudi na tej strani Alp dali veljavo, ki ji zlasti glede na množičnost odbojkarskih klubov v Sloveniji dejansko tudi pripada. V samem klubu smo doslej naredili veliko, zahvala za to gre sponzorjem in še zlasti družbi ACH, d.d. in njenemu generalnemu direktorju, mag. Hermanu Rigelniku, ki je v ta projekt verjel in zanj tudi sam veliko storil. Nekaj več pa bi lahko zdaj storilo tudi lokalno okolje, v katerem ima evropski klub ACH Volley svoj domicil. Na dosežke je namreč treba biti ponosen in najmanj kar je, napolniti tudi radovljiško športno dvorano, v kateri se trudimo, ne samo za promocijo odbojke in delo z mladimi, pač pa že nekaj let temu delu dodajamo tudi humanitarno noto. Še naprej bodo vrata radovljiške športne dvorane brezplačno odprta za vse, ki imajo in imamo radi odbojko, toda z mislijo, da vsak, prav vsak izmed nas lahko naredi sicer malo, a v skupnem seštevku pravzaprav izredno veliko za odbojko, za šport v celoti, za mlade, za ožje in širše družbeno okolje. ACH Volley je metaforično premaknil kamen. Skupaj brž ko ne lahko premikamo gore. Če kdaj, po tem danes in tukaj potrebujemo pozitivne zgodbe. ACH Volley jih je spisal že nekaj. Zgledi (menda) vlečejo. mag. Ivanka Mihelčič


Kako narediti domačo žagin list - Orodja Blog Pogosto v procesu izgradnje hiš in hiš v hiši se uporabljajo zunaj mestnega lesa. Modeli z drevesa so v velikem povpraševanju. Zato so razlicne tipske klopi za elektricne pogone odlični asistenti graditeljem za dovolj veliko casov. V zadnjem času je bila ravno doma narejena električna žaga, ki je postala povpraševanje, saj ima takšna konstrukcija precej več prednosti. Tračna žaga lahko dela z različnimi vrstami lesa. Material lahko predelamo v plošče, palčke, furnir in druge lesene posode. Tračne žage se lahko uporabljajo tudi za izdelavo praznih delov, ki se bodo kasneje uporabljali za izdelavo pohištva, plošč ali lepljenih palic. Ta žaga tehta 1,5-krat več kot žagan les. To vam omogoča, da dobite kakovostno les in uporabite strukturo za daljše časovno obdobje. Za žaganje na tračni žag je značilna velika prednost pred žaganjem na drugih vrstah žag. V tračni žagi je olajšan delovni proces: žaganje se lahko opravi ob upoštevanju značilnosti posameznih hlodov. Med procesom žaganja bo nastala le majhna količina žagovine. visokokakovostno obdelavo materiala; majhna velikost strukture; majhna teža preskusne naprave za električno žago; dobičkonosnost pri delu; nastanek majhne količine hrupa; majhna količina električne energije; neomejen delovni vir. Elementi, ki so potrebni za izdelavo domačega traku: deskami ali palicami; Zasnova vrste žaginega jermena Preden naredite domačo pasovno žago, morate poznati njegovo zasnovo. Zasnova žagnice je organizirana po načelu blokov, ki omogočajo različne načine postavitve. V tem primeru je zasnova preprosta in zapletena. Slednji je opremljen s samodejnim podajalnikom, definicijo debeline reza, trenutnim indikatorjem obremenitve, hidravličnimi napravami za krmljenje žaginega lista itd. Tračna žaga sestavljajo naslednje enote: okvirji z več vodili, na katerih se premika trak za žaganje; dvižni trak za rezanje; naprave za napenjanje pasov; zaščitni pokrov kolesa; tirnice za premikanje žag; vpenjalni elementi za hlode; poudarek in rezervoar z tekočino za omočenje. Okvir tračne žage je sestavljen iz več varjenih podplatov, v katerih so postavljeni valji žage. Statin v oblikovanju v obliki črke "P" je sestavljen iz več kanalov, ki so nameščeni vzporedno in pritrjeni drug na drugega. Pogonska jermenica je pritrjena na konec okvirja in pogonski jermen je na nasprotni strani. Slednji bi morali imeti možnost premakniti. Vodila se nahajajo na oklepajih na sredini okvira. Te predmete je mogoče razstaviti. Sestavljen je iz več delov, ker so zelo primerni za prevoz. Pod vodili so nameščeni valji za nosilec, v katerega so pritrjeni sidrni vijaki. V zgornjem delu strukture so nosilci hloda. Vodila pritrjena z žarkom kanala, v katerem je nameščena naprava za spenjanje. Podoben mehanizem se uporablja za premikanje naprave za žaganje. Na tirnicah je dnevnik pritrjen z več vijačnimi sponkami in zaustavitvijo. Mehanizem pasovne žage in tirnice vam omogoča, da jih prilagodite v prihodnosti glede na širino relativnega položaja vodil, tudi če je okvir poškodovan. V tem primeru je možno namestiti tudi konstrukcijo na nagibu s kotom do 15 °. Vodniki so odloženi, tako da so med seboj neodvisni. Zato je poškodba okvirja izključena, če se hlodi z veliko težo. Tirnice lahko razširite s pritrditvijo drugega dela. Kot orodje za rezanje v tej lesnoobdelovalni opremi se uporabi datoteka, ki je široka 60 mm ali manj. Žaga tračne žage je napeta z vzmetno vijačno napravo. V sprednji snop konstrukcije in drsniku pogonskega jermena je več ključavnic, ki so namenjeni za montažo in demontažo žaginega traku. Kaj je pomembno vedeti pri izdelavi žag? Da bi preprečili, da bi se datoteka spuščala s koles, naprava za napenjanje jermena omogoča nastavitev položaja kolesa, tako da je naprava nameščena v smeri kolesa pri določenem vodoravnem kotu. Žaginasti trak istočasno ima štrlino, ki je enaka višini zoba, zaradi česar ne bo prišlo do kršitve razveze zob v datoteki. Nadzorni elementi delovanja žagalnice so postavljeni na strani uporabnika, da bi kar najbolj olajšali proces upravljanja strukture. Merilne proge omogočajo merjenje debeline lesa, pridobljene v vseh možnih smereh. Območje rezanja je v vidnem sektorju uporabnika, predvidena je osvetlitev delovnega mesta, katere optimalna višina je približno na uporabniškem nivoju pasu, zato se poenostavi proces nalaganja materiala in odstranjevanje lesa iz stroja. Potreben je nastavljiv sistem za oskrbo mazalne tekočine, da se prepreči, da bi se žaganje držalo na datoteki in jermenicah. Tak sistem lahko podaljša življenjsko dobo žagnice. Rezervoar hladilne tekočine se nahaja na vrhu konstrukcije. Pretok tekočine se lahko regulira s pipami, ki se nahajajo na rezervoarju. Dviganje okvirja za rezanje izvaja več drsnikov, ki so nameščeni na stojalu postelje. Premik krožnega žaganja se izvede s pomočjo vijačne naprave, ki jo poganja električni motor in zagotavlja zanesljivo pritrditev vozička v želenem položaju in natančno nastavitev na določeno višino. Suspenzija vmesnega napajalnega kabla električnega motorja izvršilnih naprav je nameščena nad žago. Pri nalaganju in žaganju dnevnikov ta zasnova ne povzroča motenj. Samozadebna žaga: montaža Vedeti morate, da je pasovna žaga lahko narejena z lahkoto in z lastnimi rokami. Kot smo že omenili, lahko kot osnovo postelje te oblike uporabljamo več kanalov. Dolžina elementov mora biti 8 m, višina pa 140 mm ali več. V tem primeru lahko uporabite več tirnic, ki jih je treba obrniti na glavo. Lahko se nanašate in kotiček iz jekla velikosti 50x100 mm. Gredice morajo biti naravnost. Višina na isti razdalji v korakih približno 1-1,5 m mora vrtati majhno število lukenj vzdolž celotne dolžine kanalov. S številom takšnih lukenj si moramo izdelati vezi - dolžine cevi 250 mm. Za pritrditev estriha in kanalov je potrebno uporabiti navojne palice ali vijake dolžine 300-350 mm. V tem primeru bo vse odvisno od uporabljenih materialov. Vsi vodili bodo morali montirati na stojala, ki so sestavljeni iz kanalov in pritrjeni s sorniki M12. Število stojal se določa glede na dolžino postelje. Z dolžino 8 m mora biti približno 4 kosi. Stojala v ekstremnih predelih so nameščena na razdalji 80-100 cm od koncev vodil. Za povečanje trdnosti okvirja morate namestiti oprijem. Postelja ima precej veliko težo in zato jo bo treba sestaviti na mestu izdelane strukture. Za zagotovitev vodoravnih vodnikov je treba pod stojalo postaviti deske ali palice. Če je potrebno, je lahko tla oslabljeno. Glavni deli pasovne žage. V naslednji fazi shema vključuje montažo mobilnega vozička, ki je izdelana iz kovinske plošče debeline 45 mm. Dolžina vozička mora biti približno 60 cm, v tem primeru bo vse odvisno od velikosti električnega motorja. Širina je izdelana tako, da bi se ekstremni deli vozička lahko razširili prek kanalov za približno 80 mm z vseh strani. Izbira debeline plošč in blazinic vam omogoča premikanje vozičkov po dolžini vodil. Med montažo morate zagotoviti, da je vrzel čim manjša. Debelina tesnila mora biti 0,5 mm večja od debeline kanala. Objemke in tesnila se pritrdijo s pomočjo vijakov 8 M8. Če želite odstraniti navzkrižno igranje, je treba plošče pritrditi na dno vozička. Voziček lahko montirate tudi na ležaji. V zgornjem delu vozička obstaja več kotov za pritrditev električnega motorja. Samopostrežna preskusna moč: namestitev pomembnih komponent Če želite voziček premakniti z žago in motorjem na disk, morate nastaviti verigo. Raztegne se, da se izključi prosto kolo volana. Slednji je nameščen na katerikoli od rokavov zvezd, ki so nameščeni na robovih vodnikov. Udobje dela na konstrukciji, ki ga izdelujejo lastne roke, zagotavljajo mehanizmi pritrditve hlodov. Takšne konstrukcije so lahko izdelane iz cevi s premerom 38-40 mm. Premične palice bo treba vstaviti v take cevi, objemke iz kota 40x40 mm in na njih pritrdite klešče. V odvisnosti od razdalje do rezalne linije mora biti dolžina sponk 15 mm ali več. Glavne komponente tračne žage so električni motor in žaganje. Priporočamo, da kupite električni motor z močjo 10 kW in datoteko s premerom 1 m. Če takšnih struktur ni mogoče pridobiti, bo postelja morala biti nekoliko manjša. Velikost zasnove je odvisna od velikosti komponent. Priprava domače tračne žage je preprosta, če imate na zalogi vse potrebne elemente. СледующаяKako izbrati električno orodje


Viba film in okrogla miza v DSP | Radio Študent Viba film in okrogla miza v DSP 29. 3. 2013 - 14.05 Predstavniki Filmske iniciative so se včeraj popoldne sestali z ministrom za kulturo Urošem Grilcem. Kot je po srečanju povedal minister, je pogovor zadeval razvojne probleme slovenskega filma. Naj nekoliko osvežimo spomin. Prejšnja vlada je po hitrem postopku brez posveta strokovne javnosti vpeljala sporne spremembe ustanovne listine javnega zavoda Filmskega studia Viba film, ki posegajo tudi na področje kadrovanja. Kljub protestom filmske stroke je nekdanji superminister Žiga Turk za direktorja Viba filma imenoval Igorja Prodnika, ki je s 1. marcem prevzel novo funkcijo. Pri imenovanju spornega kandidata superministra ni zmotilo niti to, da je Prodnik za svoje preteklo delovanje prejel negativno mnenje računskega sodišča in protikorupcijske komisije. V svetu Viba filma so se tako odločili, da z imenovanim direktorjem ne podpišejo pogodbe o zaposlitvi, dokler se o tem ne doseže soglasje ključnih predstavnikov stroke. Pri tem pa se nekdanji superminister Žiga Turk ni želel sestati s predstavniki filmske iniciative in v javnosti predstaviti svojih argumentov v podporo Prodniku. Kako se razlikuje komunikacija filmske iniciative z novim ministrom Urošem Grilcem, je pojasnil režiser Metod Pevec. Grilc pa dodaja. Včerajšnji sestanek naj bi potekal pred očmi javnosti, saj, kot dodaja Pevec, ničesar ne skrivajo. Vodstvo Viba filma je odločilo drugače in medijem prepovedalo vstop na srečanje. Včeraj popoldne je na Društvu slovenskih pisateljev potekal debatni večer na temo Hlapci, heroji, ljudje – ponovni razmislek. Ta sestav besed tvori naslov knjige avtorja Dušana Pirjevca, ki je izšla leta 1968. Po besedah Borisa A. Novaka pa pomeni tezo – hlapci, antitezo – heroji in sintezo – ljudje. O temi so razpravljali kulturna in socialna antropologinja Vesna Vuk Godina, pisatelj Boris A. Novak in filozof Dean Komel. Sledi nekaj utrinkov z okrogle mize. Še hiter pregled dogodkov. Včeraj se je začela retrospektiva Z roko v roki: novi češki in slovaški film, ki bo trajal do 7. aprila. Ob 18.30 bo na sporedu slovaški triler Vidni svet. Ob 17-ih se v Trubarjevi hiši literature obetajo podelitev nagrad, projekcija animiranega filma in razstava del udeležencev natečaja za strip in animacijo Živel strip!. Ob 20-ih se bo v Kavarni Union zgodil Pripovedovalski variete: RŠ pravljice. Gre za špikerje mlajše generacije. Ti obujajo bogato tradicijo pravljičarstva, ki se je razvijala zlasti pod okriljem ekipe Za 2 groša fantazije. Novice je pripravila Alja.


Nahajate se tukajDomov › Seznam skladb za 16. 8. 2016, 11.00 - 15.00 (Andrej Tomažin) Seznam skladb za 16. 8. 2016, 11.00 - 15.00 (Andrej Tomažin) Prikaži Komentarje Komentarji izziv opremljevalcem: sestaviti kul opremo iz kake druge države. ex yu itak odpade, ker je prelahko. rusija? čile? filipini? pa pač slovenski komadi za kvoto. afrika tudi ne velja. če lahko goc, batelić in godnjavec... anonimous, gremo na pivo? Komentiraj Predvaja se Zadnje komentirano ja nč, čakamo jizo Ej, Študent, srsly, a s trapom filate slovenske kvote ali je nekdo to resno napisal? Mogoče bi se pa vseen veljalo še prašat, katere od svojih črk je dejansko uspe 2000 l obdržat berlin oziroma a je Berlin še berlin? Kolk pa ta špiker solira ... Pa glih on, ki hejta soliste. Lol. Za špikerja in tonca ožmekana limonca. Dejte ufurat trillity DJe na eno seanso Kje so časi ko so delal te memphis Trillity evente...bring those back please!!! Pod hribom so že leta podrtije (vključno z odurnim Belvijem), oni pa bi zrušili lepo ohranjen stolp, ki je del kulturne dediščine. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu.


Predstavitev projektov v občini (projekti v gradnji, projekti pred podpisom pogodbe) - Informacija za javnost iz novinarske konference, dne 30. julija 2013 - Novice Predstavitev projektov v občini (projekti v gradnji, projekti pred podpisom pogodbe) - Informacija za javnost iz novinarske konference, dne 30. julija 2013 Informacija za javnost iz novinarske konference, ki je bila dne 30. julija 2013 v Črešnjevcih, zajema: - Informacijo o poteku investicije Nizkoenergijski vrtec Gornja Radgona-Črešnjevci - Predstavitev projektov v občini (projekti v gradnji, projekti pred podpisom pogodbe)


Kuhar (m/ž) - Istrabenz turizem d.d. Potrebujemo kuharje na penzionskem delu in a la carte kuharje. priprava in izdelava hladnih in toplih jedi ter sladic po dnevnih menijih in jedilnem listu; Potrebujemo kuharje na penzionskem delu in a la carte kuharje -\tčiščenje, pripravljanje in toplotno obdelovanje živil; -\trazdeljevanje živil in jedi na posamezne obroke ter dekoriranje jedi; -\tpriprava in izdelava hladnih in toplih jedi ter sladic po dnevnih menijih in jedilnem listu; -\tskrbi za odgovorno in učinkovito porabo živil in sredstev potrebnih za delo;


Gradnja strpnosti: okrogla miza KONEC DISKRIMINACIJE in razglasitev GLBT osebam prijaznega MC-ja 1. Prihod mavrične zastave 2. Okrogla miza KONEC DISKRIMINACIJE: Spoznali bomo žalostne zgodbe gostov, ki jih je doletela disrimincaija – Jože Pavšič: Vsakodnevne težave s sosedom, ki se na razne načine norčuje iz njega, ker je gej. Razni namigi, kašljanje, psovanje, od časa do časa pride tudi do fizičnega napada. Soseda k ustavitvi sovražnosti ne prepriča niti Jožetovo znanje karateja, niti redni plačilni nalogi s strani policije. – Karolina Pristušek se je srečala z s tako imenovanim body-fašizmom. Otroka je peljala v bolnišnico, pa so jo zaradi nekaj tatujev peljali k psihologu. – Rafael Lapajne, pesnik, čigar pesmi so napisane NJEJ, namenjene pa NJEMU, je v svojem prejšnjem okolju čutil nerazumevanje in prezir. Potem je zamenjal okolje in zdaj je bolje. – Gej frendli SkritoCafe LoungeBar: Neznanci so jim s portala sneli mavrično zastavo. Na to so se odzvali skrajno lahkotno in optimistično. Organizirali so še eno zabavo z dvigom zastave. Z njimi se bomo povezali preko skypa. – Mitja Blažič je doživel res hudo nasilje, ko je literarni večer v gej frendli Cafeju Open napadlo osem zamaskiranih napadalcev. V lokal so odvrgli baklo. Mitja je takrat stal pred vrati na čik pavzi, ko je začelo padati po njem. Po vsega eni minuti so se napadalci razbežali. Barbara Rajgelj bo pojasnila, kaj je v pravnem smislu diskriminacija in bo tudi komentirala stvari, ki so jih doživeli ali jih še doživljajo ostali gosti okrogle mize. Skupaj bomo ugotavljali, kaj in kako bi lahko naši gostje ukrenili proti diskriminaciji, ki so je (bili) deležni oz. kaj lahko storimo, če se kaj podobnega zgodi nam. Iskali bomo odgovore na vprašanje, kaj lahko naredimo, da bi bilo diskriminacije manj oz. je sploh ne bi bilo. Sam sem prepričan, da lahko veliko pripomorejo tako imenovani gej frendli oziroma LGBT osebam prijazni lokali in klubi. Naš Mladinski center Bistrica ob Sotli – Klub Metulj je sprejel mojo pobudo, da se razglasimo za GLBT osebam prijazen MC. Seveda to ne bo rešilo vseh težav, zato bomo viharili možgane o tem, kaj še lahko storimo za več spoštovanja in manj teptanja. 3. Namestitev zastave in razglasitev Mladinskega centra Bistrica ob Sotli za LGBT osebam prijazen mladinski center. Več informacij: gsm: 041 246 384, email: franekaic@gmail.com (Franek) spletna stran: http://www.klub-metulj.org


Zapomnite si – vi ste odgovorni za dosego svojih ciljev, kar pa še ne pomeni, da si ne smete privoščiti dodatne pomoči. V kolikor vam je lažje, se dogovorite s sodelavci, da vas enkrat ali dvakrat mesečno spomnijo in povprašajo, kako vam gre doseganje svojih nalog.


text: 1731 (MDCCXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 1. januar Rojstva 24. julij - Louis Claude Cadet de Gassicourt, francoski kemik in farmacevt († 1799) 9. november - Benjamin Banneker, afroameriški astronom, matematik, urar, izumitelj, pisatelj, založnik († 1806) 10. oktober - Henry Cavendish, angleški fizik, kemik († 1810) Smrti 21. april - Daniel Defoe, angleški pisatelj (* 1660) 11. maj - Mary Astell, angleška filozofinja in feministka (* 1666)


Naročite se na novice Nova24tv.si!