Zahteve Za Podaljšanje Licence Za Nego V Illinoisu | Pridobite delo - 2020 Glavni Pridobite delo Zahteve Za Podaljšanje Licence Za Nego V Illinoisu Zahteve Za Podaljšanje Licence Za Nego V Illinoisu Kariera zdravstvene nege je donosen poklic, saj medicinske sestre pomagajo ljudem postati zdravi. Obstaja več vrst medicinskih sester in vsaka medicinska sestra se nauči različnih področij specializacije. Čeprav imajo različne medicinske sestre različna področja specializacije, se zahteve za podaljšanje dovoljenja za nego ne razlikujejo v državi Illinois. Illinois nima veliko zahtev za podaljšanje licenc za medicinske sestre, zaradi česar je podaljševanje licence enostavno in brez stresa. Zvezna država Illinois zahteva, da medicinske sestre enkrat na dve leti podaljšajo licenco. Čeprav je možno podaljšati, če se je prejšnja licenca iztekla, je bolje začeti postopek obnavljanja približno mesec dni prej, da preprečite morebitne težave s podaljšanjem licence. Če dve leti trajata pred podaljševanjem licence, mora medicinska sestra čim prej podaljšati veljavno licenco. Postopek je hitrejši, če prejšnja licenca še ni potekla. Država Illinois za ohranitev licence nima nobenih zahtev za nadaljnje izobraževanje. Vsaka medicinska sestra, ki vadi v zvezni državi Illinois, lahko podaljša licenco za nego, ne da bi nadaljevala izobraževanje. Illinois ima na voljo nekaj možnosti za podaljšanje licence. Medicinske sestre se lahko podaljšajo po telefonu, tako da pokličete na številko 1-800-823-6100. Če je telefon obnovljen, morate vnesti številko PIN. Obrazec za podaljšanje vloge, poslan v pošti, ima številko PIN. V nasprotnem primeru se prijavni obrazec natisne s spletnega mesta za pridobitev PIN številke. Za obnovo preko telefona je potrebna tudi aktivna licenca. Če je licenca potekla, telefonska možnost ni na voljo. Obnova interneta je še ena možnost. Oddelek za strokovno ureditev države Illinois ima na svoji spletni strani na voljo možnost obnove interneta. Za obnovo interneta je potrebna aktivna licenca. Zadnja možnost je obnova po pošti. S to možnostjo se prijavni obrazec natisne s spletnega mesta ali se prejema po pošti, izpolni in pošlje nazaj na naslov na prijavnici. Za novo licenco Illinois zahteva stroške obnove. Medtem ko so začetni stroški licence za nego nege 64,00 dolarja, pa je cena obnovitve dvoletne licence od leta 2010 40,00 dolarjev, za spletno in telefonsko podaljšanje pa je potrebno plačilo s kreditno ali debetno kartico. Navodila Video: Bill Schnoebelen - Interview With an Ex Vampire (3 of 9) Multi-Language. Kaj Počne Hipotekarni Procesor? Seznam Ključnih Besed In Sinonimov Znova Odgovori Odvetniške Družbe


source: wikipedia

text: 660. je sedmo desetletje v 7. stoletju med letoma 660 in 669. D-0660.


Čuvaj se, OFF Etiopski predsednik vlade Abij Ahmed je na Twitterju sporočil, da je etiopska zvezna vojska zavzela prestolnico province Tigraj, Mekele. Informacijo je zelo težko zanesljivo potrditi, saj je komunikacija z območjem spopadov že več kot en teden praktično povsem prekinjena. Britanski BBC sicer poroča, da so uspeli za krajši čas vzpostaviti stik s svojim virom v mestu, ki je poročal, da se etiopska vojska nahaja v mestu in da je občasno slišati strele. Abij Ahmed trdi, da pri zavzetju mesta s približno pol milijona prebivalci ni bilo žrtev med civilisti in da etiopske varnostne sile sedaj iščejo tigrajske politične voditelje. Spopadi v Tigraju so se začeli pred približno tremi tedni, potem ko je zvezna vlada oborožene sile pod vodstvom v Tigraju vladajoče Tigrajske ljudske osvobodilne fronte obtožila napada na vojašnico etiopske vojske, odnosi med Tigrajem in Addis Ababo pa so se začeli močneje zaostrovati, potem ko so Tigrajci kljub nasprotovanju zvezne vlade izvedli regionalne volitve. Iranski vrhovni svet za nacionalno varnost in iranski predsednik Hassan Rouhani za uboj iranskega vodilnega jedrskega znanstve 1000 nika obtožujeta Izrael. Poročila državnih medijev in Vrhovnega sveta za nacionalno varnost o načinu uboja Mohsena Fakhrizadeha, direktorja jedrskega programa, se vseskozi spreminjajo, nobeno poročanje pa ne vsebuje dokazov o izraelski vpletenosti. Po poročanju New York Timesa pa so izraelsko vpletenost potrdili trije člani obveščevalnih služb, tudi Američan. Obrambni minister Gen Amir Hatami je že obljubil, da bo prihodnji proračun oddelka za raziskave in inovacije, ki ga je vodil Fakhrizadeh, podvojen. Iranski parlament pa je pozval vlado k ukinitvi vseh bodočih preiskovanj nuklearnega programa s strani Združenih narodov. Iranski politiki že več let trdijo, da so med opazovalci Združenih narodov prisotni izraelski vohuni. Ta preklic dovoljenja preiskav bi praktično pomenil razpad jedrskega sporazuma iz leta 2015. Urad visokega predstavnika EU za zunanje zadeve, Josepha Borrella, je že pozval k zadržanem ravnanju in vzdrževanju jedrskega sporazuma. Švicarji so na referendumu zavrnili prepoved financiranja švicarskih orožarskih podjetij s strani Švicarske nacionalne banke ali pokojninskih skladov. Natančneje, zavrnjeni referendumski predlog je predlagal, da Švicarska nacionalna banka in pokojninski skladi ne bi smeli vlagati v podjetja, ki dobijo več kot 5 odstotkov svojega dobička od prodaje surovin za orožje. Vlada je trdila, da bi predlog onemogočil financiranje podjetij, kot je Boeing, ki večinoma proizvaja civilna letala, in škodoval upokojencem zaradi prekinitve vlaganja v takšna dobičkonosna podjetja. Po mnenju podpornikov predloga pa bi se s predlogom Švica še bolj oddaljila od vojaške industrije in s tem upravičila svoj sloves nevtralnosti. V Švici že zdaj ni dovoljeno izdelovati biološkega, kemijskega in nuklearnega orožja. Po drugem predlogu si proizvajalci strelnega orožja in tankov ne bi mogli izposojati denarja v Švici. Oba predloga sta propadla. Zanju je sicer glasovalo 57, 5 odstotka volilnih upravičencev, vendar so bili glasovi za predlog skoncentrirani le v 4 kantonih od 26. Predlog bi obveljal, če bi zanj glasovalo vsaj 14 kantonov. Na enak način je propadel tudi predlog o povečanju odgovornosti podjetij s sedežem v Švici, ki povzročajo okoljsko škodo ali kršijo človekove pravice. Predlog bi omogočil, da bi bila ta podjetja kazensko odgovorna po pravu države, kjer so podjetja ali njihovi podizvajalci izvajali takšne kršitve, razen če bi podjetja dokazala, da so temeljito preverila svoje podizvajalce. Vladni protipredlog, ki je bil z zavrnitvijo tega predloga na referendumu avtomatično sprejet od podjetij zahteva le, da poročajo o kršenju človekovih pravic, uničevanju okolja in koruptivnem vedenju. Tuja podjetja s sedežem v Švici zaposlujejo več kot četrtino vseh prebivalcev Švice. Če Švicarji redno glasujejo na referendumih, Francozi vzdržujejo tradicijo protesta. V nedeljo so v večjih francoskih mestih, tudi v Strasbourgu in v Parizu, protestirali proti novemu predlogu zakona, ki bi omejil možnost snemanja in deljenja slik ali posnetkov policijskega nasilja. Proteste je sprožil posnetek policijskega pretepanja glasbenega producenta Michela Zeclerja. Pariška policija se je z vodnimi topovi in dimnimi granatami odzvala na večinoma miroljubne proteste. 46.000 protestnikov (rumeni jopiči, novinarske organizacije in okoljski aktivisti) je nasprotovalo predlogu zakona, ker naj bi ta omejeval pravico do novinarskega poročanja o policijskem nasilju. Premier Jean Castex je napovedal revizijo predloga zakona. Evropsko sodišče za človekove pravice je sprejelo tožbo šestih mladih okoljskih aktivistov, ki 33 evropskih držav obtožujejo prepočasnega preprečevanja podnebnih sprememb. Sodišče je tudi izjemoma odločilo, da gre za sodni primer velikega pomena in da spada med prioritete sodnega mlina s hitrejšim postopkom. Vl 2000 ade držav članic in vlade Rusije, Švice, Velike Britanije, Turčije, Ukrajine in Norveške morajo tako do 23. februarja odgovoriti na obtožnico, da države prepočasi znižujejo izpust emisij ogljikovega dioksida. Po nalogu sodišča pa morajo tudi razložiti, ali njihovo pomanjkanje delovanja glede podnebnih sprememb ne krši 3.člena Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki Evropejcem zagotavlja pravico, da niso izpostavljeni “nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju”. Nikakor ne uradni organizator petkovih protivladnih protestov Jaša Jenull je vložil kazensko ovadbo na Specializirano državno tožilstvo zoper neznane storilce, uslužbence slovenske policije, zaradi prekoračitve pooblastil in zlorabe uradnega položaja. Jenulla so namreč na zadnjih petkovih protestih, ki so se tokrat iz dveh nožno gnanih preselili na štiri motorizirana kolesa, ustavili policisti in mu izrekli kazen zaradi nepravilne uporabe svetlobnih signalov. Jenull trdi, da so policisti prekoračili svoja pooblastila, saj so po njegovih besedah namreč dobili navodilo, da se umerijo prav naj. Temu sumu se pritrjuje tudi eden izmed javno objavljenih videoposnetkov, v katerem je slišati komunikacijo preko policijskega voki-tokija: “ustavte rdečega Forda, enoprostorca, Ljubljana 16 pa ne vem kolik, Janull je notr, pa snema tole.” Čestitke novinarki Radia Študent Zarji Muršič za prejeto nagrado Društva novinarjev Slovenije, čuvaj! Prejela jo je za izstopajoči novinarski dosežek 2020, za svoje poročanje o znanstvenih dognanjih o novem koronavirusu, predvsem v prvih spomladanskih mesecih pandemije. Citiramo obrazložitev nagrade: "V času splošne histerije in pomanjkanja informacij je mirno in neumorno raziskovala biološke lastnosti novega virusa in načine, kako pohablja staro in ustvarja novo družbeno realnost.” Poleg Zarje so nagrado za izstopajoči novinarski dosežek prejeli še novinarka Dela Špela Kuralt za analiziranje problematike virtualnega pandemijskega šolstva, Janko Petrovec za poročanje iz Italije za RTV Slovenija in Boštjan Videmšek za knjigo Plan B. Nagrado za življenjsko delo pa je Društvo podelilo novinarki Dela Jožici Grgič z utemeljitvijo, da so zanjo dejstva “bolj sveta od papeža” ter da jih je znala vpeti v družbeni kontekst.


text: Síngularnost (tudi singulárnost) je v matematiki v splošnem točka, kjer dan matematični objekt ni določen, oziroma je brez »lepih« lastnosti, kot je odvedljivost. Na primer funkcija f(x) = 1/x ima singularnost v x = 0, kjer teži k ±∞ in ni določena. Tudi funkcija g(x) = |x| (glej absolutna vrednost) ima singularnost v x = 0, kjer tam ni odvedljiva. Algebrska množica, določena z y2 = x2 v koordinatnem sistemu (x,y) ima singularnost v (0, 0), kjer tam ne dovoljuje tangente. Tudi algebrska množica, določena z y2 = x ima singularnost v (0, 0), sedaj zaradi »robu« v tej točki. V kompleksni analizi ločimo tri tipe singularnosti. Naj bo U odprta podmnožica C, a je element U in f holomorfna funkcija, določena na U-{a}. točka a je odpravljiva singularnost f, če obstaja holomorfna funkcija g, določena na vseh U tako, da f(z)=g(z) za vse z v U-{a}. točka a je pol f, če obstaja holomorfna funkcija g, določena na U, in naravno število n tako, da f(z) = g(z) / (z - a)n za vse z v U-{a}. točka a je bistvena singularnost f, če ni ne odstranljiva singularnost, ne pol. Matematična analiza


text: 2030. je četrto desetletje v 21. stoletju med letoma 2030 in 2039. D-02030.


Kako uskladiti nasprotujoče si sile centralizacije in decentralizacije? Kako konstruirati usklajenost z globalnimi smernicami in odzivnost v lokalnem okolju? Kako integrirati specializacijo in generalizacijo? Kako, v prizadevanju za pridobitev tržnega deleža ob ohranjanju ugleda blagovne znamke, uravnotežiti fokus na ključne kompetence s širitvijo portfelja?


source: fineweb

text: Parc des Princes |Parc des Princes Le parc |UEFA| |Lega||Pariz, Francija| |Zgrajeno||1897| |Odprtje||18. julij 1897| |Prenova||1932, 1972| |Lastnik||Mesto Pariz| |Uporabniki||SESE| |Površina||trava| |Arhitekt||Roger Taillibert| |Kapaciteta|| |Najemniki| Parc des Princes je stadion v 16. okrožju Pariza, prvotno velodrom, kjer je bil končni cilj kolesarske dirke po Franciji vse od njenega začetka v letu 1903 do razgradnje kolesarske steze na velodromu leta 1967. Danes je stadion z 48.712 sedeži dom nogometnega kluba Paris Saint-Germain (PSG). Status državnega stadiona je držal vse do izgradnje Stade de France za svetovno prvenstvo v nogometu1998. Zemljišče s stadionom si lasti mesto Pariz, samo ime »Park Princev« pa je bilo dano v 18. stoletju, ko je to ozemlje, pokrito z gozdom, uporabljala kraljeva družina za lov. Velodrom[uredi | uredi kodo] Na tem mestu je bil leta 1897 prvotno zgrajen velodrom, vendar je bil zaradi slabe gradnje gledalcem ob njegovem odprtju 18. julija zavrnjen dostop do stojišč. Bati se je bilo namreč, da bi stojišče pod njihovo težo popustilo.[1] Glavna značilnost velodroma je bila kolesarska steza, upravljal jo je Henri Desgrange, ki je leta 1903 vzpostavil dirko po Franciji, dolga 666 metrov, ovalne oblike in skoraj brez naklona. Znotraj steze je bilo zadosti prostora, da so se na njem odvijale tudi druge športne panoge. Tako je bil velodrom kot glavni stadion v Parizu izbran tudi za Poletne olimpijske igre leta 1924. Ob njihovi otvoritvi je stadion imel 46.000 sedišč, kar je bilo še enkrat več kot pred njimi (20.000), za kar sta bila Desgrange in njegov naslednik Jacques Goddet zaradi prevelike gneče kaznovana pri mestni oblasti.[1] Istočasno je bila kolesarska steza skrčena na 454 metrov, razširjena, povečal se ji je tudi naklon. Poslednji kolesar, ki je zmagal na stezi, je bil Raymond Poulidor, ob zadnji etapi dirke po Franciji leta 1967. Roger Pingeon, skupni zmagovalec tega Toura, je prejel rumeno majico na stadionu, na katerem se je že začela njegova razgradnja. Kolesarska steza je bila razgrajena, da je lahko naredila prostor za cestni periferni obroč okoli Pariza, ki se je gradil. Nogometni stadion[uredi | uredi kodo] Novi stadion Parc des Princes, odprt junija 1972, je bil pravi nogometno-ragbi stadion brez steze okoli igrišča. Na njem je igral svoje domače tekme nogometni klub Racing Club de Paris v letih 1984 do 1990. Ragbi union Stade Français je tekmoval preko ceste na veliko manjšem stadionu Stade Jean Bouin, včasih pa je uporabljal tudi Parc des Princes. Stadion je med drugim gostil finale Evropskega prvenstva v nogometu 1984, v katerem je francoska nogometna reprezentanca z rezultatom 2-0 proti Španiji postala evropski nogometni prvak. Stadion je bil 17. novembra 1993 tudi prizorišče tekme Francija-Bolgarija, v kateri so bili Les Bleus v zadnji minuti poraženi z izidom 1-2 in se s tem niso uspeli kvalificirati na Svetovno prvenstvo v nogometu 1994 v ZDA. Na klubskem nivoju je bil Parc des Princes prizorišče nekaterih nepozabnih zmag Paris Saint-Germaina, zlasti v četrtfinalu pokala UEFA 1993, ko je PSG-ju v zadnjih trenutkih tekme uspelo doseči odločilni gol in zmagati s 4-1 proti Real Madridu. Po izgradnji Stade de France v letu 1998 so se Les Bleus vrnili na Parc des Princes le enkrat, ko so bili 12. septembra 2007 na kvalifikacijski tekmi za Evropsko prvenstvo v nogometu 2008 poraženi proti Škotom z rezultatom 0-1. Reference[uredi | uredi kodo] - Goddet, Jacques: L'Équipée Belle, Robert Laffont, Paris, 1991 Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Parc des Princes|


1899 Mašun – Heinrich Schollmayer, njegova soproga Maria in tast Obereigner | Stare slike 1899 Mašun – Heinrich Schollmayer, njegova soproga Maria in tast Obereigner tags: gozdarska kolonija, gozdarstvo, rodbina 26. 5. 1899 je Heinrich Schollmayer poslal bolj skopo napisano dopisnico soprogi Marii. Maria je bila hčerka gozdarskega direktorja posestva Snežnik Jožefa Obereigner-ja. Jožef pl. Obereigner se je rodil 30. januarja 1845 v Podebradih na Češkem, kjer je bil njegov oče župan. Po šolanju v domačem kraju in Pragi se je 1863 leta vpisal na Gozdarsko akademijo v Tharandtu v Nemčiji, jo po dveh letih končal in prejel srebrno odlikovanje za marljivost in lepo vedenje. Zaposlil se je kot gozdarski nadzornik v Bukovini in se 24. septembra 1868 poročil z le nekaj dni starejšo sovaščanko Pavlino Bouček, rojeno 13. januarja 1845. Že tu so se jima rodili trije otroci: Marie (15. avgusta 1869), Miloš (2. maja 1871) in Zdenka (24. julija 1872). V Snežniku pa sta se rodila še dva sinova: Jožef (12. marca 1874) in Henrik (15. julija 1875). Pa se vrnimo v Bukovino. V maju 1872 je Jožef Obereigner dobil pobudo direktorja tharandtske gozdarske akademije, da naj se poteguje za službeno mesto gozdarskega mojstra na knežjem posestvu Schönburg Waldenburgov Snežnik na Kranjskem. Že v naslednjem mesecu mu je bilo to službeno mesto odobreno in 15. oktobra 1872 je prevzel komaj 27 let star mož vodstvo enega največjih gospostev na Kranjskem, ki ga je upravljal do konca svojega življenja. Z družino se je nastanil v gozdarski hiši v parku poleg grajske stavbe, ki jo je dal zgraditi princ Jurij po prevzemu posestva. Najprej je moral dokončati odkup gozdnih in pašnih služnosti, tako, da je ostalo snežniškemu veleposestvu 15.471 ha velika zaokrožena gozdna posest, potem pa se je lotil odpiranja gozdov s cestami in po gozdnem prostranstvu gradnjo gozdarskih naselbin, v katerih so prebivali gozdarji, ki so nadzirali gozdove in lov. Princi so bili z njegovim delom zelo zadovoljni. Poleg službene dejavnosti je našel čas tudi za delovanje v javnem življenju, že leta 1875 je sodeloval pri ustanavljanju Kranjsko-primorskega gozdarskega društva in bil vse odtlej član odbora. Večkrat je bil imenovan v izpitno komisijo pri državnih izpitih za gozdarske upravitelje, gozdarske čuvaje in pomočnike. Dejaven je bil tudi kot predsednik okrožne komisije za ceste in kot občinski svetnik v Starem trgu; zato je bil cenjen in spoštovan. Leta 1891 je dobil viteški križec Franca Jožefa. Tokrat malce drugačen pogled na Schollmayerja. Dvanajst let za Obereignerjem, to je maja 1884 je prišel na Snežnik Heinrich Schollmayer, ki se je 21. maja 1887 poročil z najstarejšo hčerko Jožefa in Pavline Obereigner, Mario in jo odpeljal na Mašun. Imela sta štiri otroke: Franz (1888-1958), Etbin (1890-1921), Margarethe (1893-1962) in Heinrich Heimar (1896-1918). 12. junija 1902 je poklical princ Herman Schollmayerja in mu povedal, da je povišan v gozdarskega mojstra in septembra Schollmayerjevi zapustijo Mašun in se preselijo na Snežnik. Na eni strani napredovanje, na drugi strani žalost in izguba. V mesecu dni umreta Jožef Obereigner (15. februar 1903) in njegova hčerka, Schollmayerjeva žena Maria (18. marec 1903). Že 16. februarja je poslal princ Schollmayerju uradno navodilo, da naj prevzame upravljanje posestva. Na poletje se je vrnila v grad grajska gospoda in gospe (družina Schönburg Waldenburg je zimo preživljala doma v Hermsdorfu blizu Dresdna), ki so imeli sedaj novo temo pogovora: kaj bo storil mladi vdovec? Ali se znova poroči in s katero? Angelika Hribar zapiše: »5 julija 1903 Schollmayer zaupa dnevniku, da je prišla grofica Lichtenberg po kosilu v gradu k njemu na kavo vsa razburjena, češ da sta jo gospa princesa in njena prijateljica gospa višja svetnica Kohl nagovarjali, naj Schollmayerja pregovori, da naj se poroči s Karlino Vilhar iz Prezida. Nato se je odpeljala domov. Drugi dan se je Schollmayer podal v Kočo vas, da grofico pomiri, naj jo ne skrbi glede poroke s Karlino, ker ne bo nič iz tega.« Nadaljevanje poznamo, grofica Lichtenberg je Schollmayerja posinovila. Angelika Hribar, pravnukinja Obereignerja nam predstavi tudi odnose med gozdarjem in nadgozdarjem Schollmayerjem in gozdarskim direktorjem snežniškega posestva Obereignerjem. Pravi, da sta bila zelo različne osebnosti, Obereigner skromen in dobrodušen, Schollmayer pa precej častihlepen. Temu pritrjuje tudi želja, ko je po posinovljenju želel postati grof, česar pa mu cesar ni odobril. Zamere Schollmayerja do Obereignerja segajo v čas prihoda na Snežnik, ko ga je ta poslal v divjino na Mašun. Tega mu verjetno ni nikoli odpustil. Od Obereignerja je stalno pričakoval napredovanje in povišanje plače. Celo žena Maria je morala pisati o tem očetu, pa je dobila negativen odgovor, saj je bilo Obereignerju takšno moledovanje pri princu pod častjo. Na drugi strani pa je Schollmayer stalno prosil princa za kakšen dodatek, za nabavo pohištva, za šolnino ali za povračilo bolniških stroškov. Ko je odhajal Obereigner na dopust, ga je zamenjeval Schollmayer. Tako je Schollmayer 31. avgusta 1902 pisal princu Hermanu, da je Obereigner opravil primopredajo zelo površno, da si zanj sploh ni vzel časa, da Obereigner dela po svoje, da ne predloži načrtov in predračunov najprej lastniku, t.j. princu, kar je prva dolžnost upravnika posestva. Zakaj je Schollmayer to počel? Verjetno si je želel Obereignerjev položaj!? Po spletu nesrečnih okoliščin, ga je že naslednje leto tudi dobil! Snega je bilo na Mašunu obilo. Angelika Hribar v Kroniki zapiše: »V februarju in marcu je bilo ponavadi največ snega in le s težavo so se konji in ljudje prebijali skozenj.« 3. marca 1895 napiše v dnevnik: “Zima 1894/95 je najbolj nenavadna, kar sem jih doživela v teh desetih letih na Mašunu. Ni tako mrzla, vendar ogromno snega, tako da sega preko oken v pritličju (ca. 3 m). O prometnih povezavah že dolgo ni govora. Tudi peš je nenavadno težko. 25. februarja sta šla Peter Tomšič in njegov sin iz Bača preko Mašuna v Leskovo dolino in tja sta še nekako prišla. Naslednje jutro sta se že ob petih napotila iz Kozarišč nazaj po isti poti, toda medtem je močno snežilo, tako da sta potrebovala do Strmega klanca (14 km) trinajst ur; tam ju je presenetila noč. Od Strmega klanca do Mašuna (4 km) sta potrebovala še dvanajst ur. Zjutraj ob pol šestih so nas zbudili klici na pomoč; uboga popotnika sta srečno prišla do Mašunskega sedla, vendar sta bila tako otopela, da nista vedela, kje sta. Vsi smo jima hiteli pomagat in ju srečno spravili pod streho. Bila sta polnih 25 ur na poti in 36 ur nista ničesar pojedla, le popila sta skodelico kave. Pri nas sta si hitro opomogla, tako da sta že popoldne odšla domov. Neverjetno, koliko ti ljudje zdržijo. Tudi konji s sanmi niso vedno mogli predreti poti, tako so morali še delavci ročno kidati sneg. Tisto leto je moralo priti 22 delavcev s Snežnika, da so odkopali Mašunce. Promet je moral stalno teči, saj so Mašunci dobivali pomemben del hrane iz Snežnika. Na Mašunu so Schollmayerjevi pridelovali zelje, korenje, krompir, pa verjetno še kakšno drugo zelenjavo, imeli so krave in prašiče, pozimi so imeli koline. Angelika Hribar zapiše: »Poseben praznik je bilo tudi jesensko spravilo krompirja na Mašunu, saj so se konji in delavci spomladi dovolj namučili, da so zorali njive in jih pognojili, ko je še v maju dostikrat snežilo. Tako so 5. oktobra 1898 namesto dopoldanske malice v hiši, z otroki pekli krompir zunaj na njivi. Pozneje so to počeli tudi na izletih in 23. septembra gre večja družba v Grdo drago, kjer ostanejo ves dan in imajo tam piknik, kjer pečejo krompir in se zelo dobro zabavajo.« Gozdarska kolonija Mašun se je od začetka izgradnje 1874, ko so gradnjo porušili Knežani, stalno dograjevala, povečevala in posodabljala. Marie in Heinrich Schollmayer sta si lepo uredila bivališče na Mašunu, saj so ju pogosto obiskovali pomembni gostje, ki so na Mašunu tudi prenočili. Na Mašunu so imeli knezi posebno lovsko sobo in sobe za prenočevanje teh gostov, zanje so skrbeli Schollmayerjevi. Med najbolj priljubljenimi Schollmayerjevimi gosti je bil vojvoda Heinrich zu Mecklenburg, ki se je po uspešnem lovu na jelene 18. julija 1899 povzpel tudi na Snežnik. Na Snežnik so hodili mnogi domači in tuji turisti in se redno ustavljali tja in nazaj na Mašunu, kjer jih je Schollmayer pogosto “hočeš nočeš” sprejemal pod streho. Na Mašunu je sicer stala ob cesti majhna gostilna že od leta 1890, ki jo je imel v najemu krčmar iz Pivke, vendar so se turisti rajši zadrževali pri Schollmayerjevi družini. Ob tem je zanimiv zapis Angelike Hribar: V pismu 8. julija 1901 piše Schollmayer princu Hermanu, da je pred dvema dnevoma prišel na Mašun “gospod gozdarski direktor” (t.j. J. Obereigner) med drugim zato, da bi izbral prostor za planinsko kočo (“Touristenhaus”), ki jo želi zgraditi slovensko planinsko društvo iz Ljubljane na gosposkih tleh. Povsem “privatno” mu svetuje, naj pogodba vsebuje tudi določilo glede izobešanja zastave, ker predvideva, da bodo slovenski planinci hoteli na tej koči izobesiti slovansko trobojnico, kar pa bi lahko povzročilo neljube pripombe pri številnih nemških obiskovalcih. Ta člen v pogodbi naj bi se glasil nekako takole: “Gospodarji Snežnika, ki omogočajo turistom vseh narodov povsem svoboden dostop do alpskega sveta Kranjskega Snežnika, si prav iz tega razloga pridržujejo pravico, da se na gosposkem ozemlju smejo izobešati samo barve lastnika posestva ali avstrijske cesarske hiše. Izobešanje drugih zastav ni dovoljeno.” Tudi to kaže na ne prav korekten odnos med zetom Schollmayerjem in direktorjem, obenem tastom Obereignerjem, pa tudi Schollmayerjev odnos do slovenstva. Hribar, A., 2000. Gozdarski direktor posestva Snežnik Jožef Obereigner in njegova rodbina. Kronika 1-2, str. 42-56. Kačičnik Gabrič, A., 2004- O kmečkih dolgovih nekoliko drugače. Problem servitutnih pravic na posestvu Snežnik. Knjižnica “Kronike” 8. 206 s. Razglednico hrani Narodna in univerzitetna knjižnica, Slikovna zbirka; dostopno na: https://dlib.si/details/URN:NBN:SI:IMG-OAWUAMWA. Zbirka: dLib – NUK from → 1899, Avtor neznan, Mašun, razglednica ← 1972 Rakek – Samopostrežba II 1915 Rakek – Bajonet →


text: 1886 (MDCCCLXXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 27. marec - Ludwig Mies van der Rohe, nemško-ameriški arhitekt († 1969) 30. marec - Stanisław Leśniewski, poljski logik in filozof († 1939) 31. marec - Tadeusz Kotarbiński, poljski logik in filozof († 1981) 22. april - Izidor Cankar, slovenski umetnostni zgodovinar, pisatelj († 1958) 10. maj - Karl Barth, švicarski teolog († 1968) 17. maj - Alfonz XIII. Španski, španski kralj († 1941) 20. avgust - Paul Tillich, nemško-ameriški teolog in filozof († 1965) 28. avgust - Avgust Pavel, slovenski pesnik, pisatelj, etnolog, jezikoslovec, literarni zgodovinar, učitelj in muzeolog na Madžarskem († 1946) 24. september - Edward Bach, angleški homeopat († 1936) 2. oktober - Robert Julius Trumpler, švicarsko-ameriški astronom († 1956) 15. november - René Guénon, francoski teozof in sufi († 1951) 25. december - Franz Rosenzweig, nemški judovski filozof († 1929) Smrti 26. januar - David Rice Atchison, ameriški politik (* 1807) 16. avgust - Ramakrišna Paramahamsa, indijski neohindusitični filozof in vedantin (* 1836)


PREDPRAZNIČNO PRAZNOVANJE /////AT ROG//// 23:00 - Cirkusarna NaokROG: Jazz Club Mezzoforte: "Predsednik_3._nadstropja" Karaoke:J:obsešn Kdo je Največja Budala - Varijacije na Temo. Četrtek 20 December 2018 v Cirkusu v Rogu intermedijski Karaoke obsešn impro od 21h dalje prinesi instrument / potrebščino* možne so spremembe - začetna zasedba ni potrjena ////METELKOVA//// 19:00 - Channel Zero: razstava Galerija CH0: TIA AVSEC: Kolerična luna Kolerična Luna je čas med prvim krajcem in polno luno. 20:00 - A-Infoshop: okrogla miza Kuhinjske čarovnije: eksperimenti s fermentacijo//Vrtovi počivajo, Zadruga Urbana pa začenja z zimskimi vrtičkarskimi dogodki. Vabimo, da se nam v teh vrtičkarsko neaktivnih dneh pridružite na izmenjavi izkušenj, znanj in praks raznolikih fermentacijskih postopkov ter samih fermentacijskih kultur. 20:00 - Klub Tiffany: predstava Kavarniški večer: novoletni kviz z Milojkojubiteljice_ji Kavarniških večerov, z veseljem najavljamo veliki povratek nepozabnega, enkratnega, čudovitega in fenomenalnega ... NOVOLETNEGA KVIZA Z MILOJKO!! Več informacij kmalu, zaenkrat samo to: vzemite si čas, presenečenj ne bo manjkalo. Pridite!! 21:00 - Klub Gromka: koncert KAČA, SRAKA IN LEV QUINTET (ita, slo) + TEA VIDMAR (slo) >> Tea Vidmar, vokalistka, ki vključuje teater, klasično petje, namišljene glasovne reči, drobna zvočila, in se odziva na (družbena) razmerja v občinstvu in na zvok prostora. Kača, Sraka in Lev predstavijo zgodbo o starodavnem in novejšem ritmu dela, današnjem odnosu do dela, pulzaciji in odgovornosti muzičistov pri njihovem delu 21:00 - Gala hala: koncert NEW YORK SKA JAZZ ENSEMBLE (ZDA) V Ljubljano se vrača New York Ska-Jazz Ensemble! Vstopnina: 12 € v predprodaji (Gala hala na dogodkih in Mojekarte.si) , 15 € na dan koncerta. ////GLASBA PO LJUBLJANI//// 20:00 - ČINČIN: Tobačna Akustika #7: Taja & the Kirkwaalds Vsi člani - prevladuje ženska energija - nove skupine Taja & The Kirkwaalds so bolj ali manj šolani v jazzu, a želijo izvajati glasbo, ki je bližje ljudem, širši publiki in da se da na njo tudi zaplesati. 19:00 - Galerija bar trenutek: JU T Slovenjgraški trio ustvarja avtorsko glasbo, ki se žanrsko levi iz različnih primesi rock glasbe. Stoji za melodičnimi ritmi in aranžiranimi dodatki. Tomaž Osojnik – električna kitara, vokal Jani Legner – bas kitara, back vokal, orglice Uroš Bračič – bobni 21:00 - Orto bar: Necrotic(Slo), Sweet Sorrow (Slo) Decembra se v Kadilnico of Death vračajo hardcore pornpop metalci NECROTIK, tokrat z novimi silami na vokalu in popolnoma svežim albumom Homo Stupidus! Za ogrevanje bodo poskrbeli stari znanci slovenske alternativne scene, melodični death metalci SWEET SORROW, ki so zadnja leta bolj malo aktivni, a zato nič manj zarjaveli. Vstopnina: 6€ ////DECENTRALIZACIJA//// 19:00 - Dragan Đorđević in Peter Tomaž Dobrila @ artKIT, Maribor 19:00 - Digestiv @ Mostovna, Nova Gorica 20:00 - Jazz Ravne: Loose Cannon @ KMKC Kompleks, Ravne na Koroškem 20:00 - Lačni Franz @ Gostišče Loka, Novo mesto 20:00 - Uroš Perić & The Bluenote Quartet @ Ipavčev kulturni center, Šentjur 21:00 - Kevlar Bikini @ AGD Gustaf, Maribor ////GLEDALIŠČE//// SNG Drama veliki oder, ob 18.00 Hlapci - Cankar Slovensko mladinsko gledališče, ob 19:00 Rokova Modrina Mini teater, ob 19:00 Nemoč MGL, ob 19:30 Tih vdih //// RAZSTAVE//// 19:00 - Galerija Kos: Polona Loborec in Nik Anikis: Misteriji Lepote S ciklom njunih zadnjih del odpirata proctor razkošnjim vizijam Ponovnega Prebujenja in Utelešenja Misteruja Lepote. Na otvoritvi bo dogajanje z nastopom popestril priznani nagrajeni baletni solist Petar Đorčevski, ki je eden izmed modelov na slikah. 20:00 - BioTehna: Mojca Založnik: Zvezna sočasnost Delo Mojce Založnik spada v liminalno področje kvantne biologije, kamor medicinska znanost stopa z zelo previdnimi koraki. Prvi kvantni računalniki in boljše poznavanje kvantne mehanike odpirajo niz pomembnih vprašanj, ki so s tradicionalno oz. aktualno medicino zaprečena. Kvantna lastnost sočasnosti (entangelment) teoretično odpira možnost za razumevanje življenja na načine, ki bi jih danes še najlažje opisali kot metafizične. In čeprav že obstaja prva literatura ter prvi eksperimentalni procesi, v katerih je v laboratorijskih pogojih dokazano, da opazovalec vpliva na opazovan dogodek in ga s svojo prisotnostjo celo določa, še vedno težko razumemo, kaj to pomeni za živa bitja. 20:00 - BioTehna: Zoran Srdić Janežič: FlaNeuron (ja skupi poteka oboje) Trenutna uporaba nevronskih celic v znanosti o živih sistemih vodi na eni strani v preizkušanje zdravil in na drugi v ustvarjanje organskih tkiv, ki bi imela drugačne lastnosti kot računalniki in boljše sposobnosti učenja, saj se samostojno razvijajo in spreminjajo. Nevrone lahko preprosto razumemo kot aktivno samorazvijajoče se vezje, po katerem informacije potujejo v obliki električnih signalov. V korenu besede umetnost beremo zlog um, ki v pričujočem umetnikovem delu podvaja um kot umovanje, ki se je emancipiralo od človeške kulture in je stopilo v nedefiniran ter s človeško dejavnostjo nereguliran prostor dogajanja. ////KINO//// Kinoteka 18:00 - Jaz, črnec Moi, un noir -.> Jean Rouch, Francija, 1958, 35mm, 1.37, čb, 73', svp Mladeniči iz Slonokoščene obale v prostem času oponašajo zahodnjaški način življenja. Antropološki pogled Jeana Roucha jih spremlja na njihovih pretežno brezciljnih pohajkovanjih, razpetih predvsem med popivanjem in sanjarjenjem o prihodnosti. Dragocen etnografski dokument, ostra kritika evropskega kolonializma in radikalna prelomnica v zgodovini filma. Roucheva okretna kamera, preskakujoča montaža ter brezšivna mešanica igranega in dokumentarnega dispozitiva med drugim odprejo vrata francoskemu novemu valu. 20:00 - Človeška piramida La pyramide humaine -> Jean Rouch, Francija, 1961, 16mm 1000 , 1.37, barvni, 92', svp V prvem letniku abidžanskega liceja se v razredu skupaj učijo beli in črni učenci. Med njimi ni sovražnosti, a tudi zaupnosti ne. Dekle Nadine, ki je pravkar prispela iz Francije, se odloči, da bo s prijatelji domov povabila tudi črne tovariše. Ti se obotavljajo, a povabilo nazadnje sprejmejo. Film, posnet z amaterskim igralskim ansamblom, odlikuje jo muzikalična skladnost dialogov, čudovite podobe tovarištva in osvežujoča iskrenost nastopajočih. Kinodvor 17:30 - Poj mi pesem, Miran Zupančič 18:30 - Tatiči, Hirokazu Koreeda 21:00 - Tisti čas leta, Paprika Steen


Dejan Zavec je pogrešal starševsko ljubezen - Domači trači - Govori.se Naš najboljši boksar Dejan Zavec se je pred slabima dvema letoma upokojil. Pravi, da je zdaj v drugem delu svojega življenja, ki se ga še ni čisto navadil. Še vedno je vpet v slovenski in svetovni boks, a zdaj je na prvem mestu družina. "Gre za šport, kjer je najbolj izpostavljena glava, in ker se zavedam, da bi jutri rad preživel kakovosten dan s svojima otrokoma in nekoč v prihodnosti z vnuki, sem se odločil, da bo bolj zdravo, da neham boksati," je priznal. Novembra bo dve leti, odkar se je Dejan Zavec športno upokojil. Na začetku je imel podobne težave kot številni upokojenci, ki najprej izgubijo kompas za čas in ga imajo vedno premalo. "Od jutra do večera nekaj počenjam in delam in sem celo malo manj doma, kot sem bil prej, ko sem bil aktivni profesionalni športnik." Še vedno aktiven v boksu Že med bleščečo kariero boksarja svetovnega merila je Dejan skrbel za svojo prihodnost in povezanost s svojim športom – boksom. Tako ga lahko najdete v njegovi telovadnici Dejan Zavec Gym, kjer ponuja rekreacijo prav vsakomur, ki ga to zanima. Poleg tega pa se še vedno posveča tudi profesionalnemu boksu, saj večkrat kakšnemu že 'narejenemu' boksarju pomaga izpiliti finese. S športno-družabnimi dogodki Dejan boxing gala, ki se dogajajo v višje kategoriziranih hotelih ali igralnicah, želi najobetavnejšim slovenskim amaterskim boksarjem omogočiti korak naprej v karieri, cilj pa je uvrstitev prvega slovenskega boksarja na olimpijske igre. "In zadnja stvar – veseli me, da je moj športni center prvi na svetu, vsaj kolikor imam informacij, ki ponuja hiperbarično športno komoro, s katero pomagamo k hitrejši regeneraciji telesa in boljšemu počutju," je ponosen Dejan. "Sam jo namreč uporabljam in odpravil sem veliko resnih poškodb, ki sem jih imel – imel sem celo že napotnico za poseg, a po 10 obiskih hiperbarične komore sem začutil izboljšanje. Upam, da ne bom potreboval nobenega posega." Odnehal zaradi poškodb? Imel je veliko poškodb, kar pa je pri profesionalnem boksarju seveda pričakovano. "Seveda so bile poškodbe, kot pri vsakem športniku. A z nastopanjem na evropski in svetovni ravni si podvržen hujšim poškodbam, pa vendar se glede na to, koliko sem nastopal in koliko imam rezultatov, lahko le zahvalim materi naravi in genetiki, da sem imel razmeroma malo poškodb, seveda pa sem bile nekatere zelo hude, veliko pa je bilo blažjih." Pa so bile poškodbe razlog za upokojitev? "Absolutno. Pa ni šlo le za poškodbe. Tu sem zelo jasen in odločen, ker razmišljam tako: ko v športu ne moreš več biti enakovreden prvim desetim na svetu, potem ne vidim več zagona in motiva, da bi napredoval. Absolutno so tudi poškodbe razlog za to odločitev, ker je tudi moje telo biološko starejše in nisem več mogel dosegati takšnih ekstremov. Pa tudi nadaljnje poškodbe bi lahko bile hujše in glede na to, da gre za šport, kjer je najbolj izpostavljena glava, in ker se zavedam, da bi jutri rad preživel kakovosten dan s svojima otrokoma in nekoč v prihodnosti z vnuki, sem se odločil, da bo bolj zdravo, da neham boksati in se posvetim drugim stvarem, kjer je manjša možnost hude poškodbe." Nisem imel niti za položnice In čeprav je Dejan postal svetovno slaven boksar, je vedno ostal skromen in trdno na tleh – slava ga ni nikoli odnesla. "Stvar je zelo preprosta: če nekdo pride v boks zato, ker misli, da se bo pretepal, in misli, da bo s tem uspel, potem zapravlja čas. Boks je eden najbolj realnih pokazateljev življenja, ker se je v življenju treba boriti, seveda ne mislim dobesedno. Osebno sem se v življenju moral veliko boriti, ne le v ringu. Bilo je veliko trenutkov, ko nisem imel denarja za življenje, niti za plačevanje položnic. Sam pri sebi sem si rekel: ko bom v življenju uspel – vedel sem, da to ne bo jutri in vedel sem tudi, da se mi enkrat bo nasmehnila sreča, ker vsak trud daje plačilo –, ne bom nikoli prestopil tega praga, da ne bi bil skromen. Ob pomoči odličnih pomagačev in tima sem se zavedal, da sem imel privilegij biti v športu, ki ga spremlja veliko ljudi. In zato, ker sem bil nekajkrat po televiziji in v časopisih, nimam pravice biti nekdo več kot človek, ki ni naredil tega koraka oziroma ki ga je življenjska pot pripeljala tja, da ni tako uspešen. Ljudi ne sodim po tem, kar imajo, ampak po tem, kar so in kdo so." Dejan zelo ceni vztrajnost, saj se mu je ta izjemno obrestovala. "Veliko ljudi se ni strinjalo z menoj; imel sem prijatelje, ki so poznali moje stanje, že tri leta sem bil v Nemčiji, boksal sem, a nisem imel sredstev za življenje. Govorili so mi, naj odneham, ker se mi ne splača. Sam pri sebi pa sem vedel, da ne morem zavreči vsega truda in dela, ki sem ga vložil v to, ker bo zagotovo prišel trenutek, ko bo ves moj trud poplačan. Verjel sem, ker sem vedel, da se bo zgodilo, če bom dovolj dolgo vztrajal, če bom zdrav, mi bo uspelo. Lahko bi šel v službo in imel mesečno plačo, a to ne bi izpolnilo tistega, po čemer sem hrepenel. Želel sem doseči osebno srečo, ne bogastva." Težko in žalostno otroštvo Dejan nam je razkril, od kod mu tudi takšna volja do dela in vztrajanja. "Vedno sem se moral boriti in vztrajati, če sem hotel imeti hrano na krožniku, moral sem si jo prislužiti," pove Dejan in nadaljuje: "Na žalost ugotavljam, da ima veliko otrok še slabše otroštvo, kot sem ga imel sam, pa mi ni bilo postlano z rožicami. Doma, v družini, kjer sem živel skupaj z bratom in dvema sestrama, so vladali psihično in fizično nasilje ter alkohol. Živeli smo po internatih in pri sorodnikih. Prva tri leta sem živel doma, pri svojih starših s sestrama in bratom, nato pa pri različnih sorodnikih. Od prvega do osmega razreda pa v ptujskem internatu." Ob vikendih pa je hodil k svoji teti, kjer je imel mir, saj ga ni nihče pretepal ali se kako drugače izživljal nad njim. "Potem sem živel pri teti, ki je imela kmetijo, in tam je bilo veliko dela. Če drugega ne, od tistega trenutka, ko sem šel v internat in do tete, sem imel mir, ni bilo nasilja ali alkohola, bilo pa je veliko dela. Velikokrat sem si zaželel in pogrešal starševsko ljubezen, ki mi je nepoznana, a nekako poskušam logično in ob podpori žene to ljubezen prenašati na svoje otroke. Prav to težko življenje me je naredilo nepopustljivega in vztrajnega in tudi zaradi tega sem dosegel tak uspeh." Družina mu pomeni vse Dejan ima ljubko družinico, ženo Natašo in dve hčerkici, Tijo in Ivono. Večkrat je že poudaril, da je zanj družina največji dosežek v življenju. "Pomembno je, da niso hendikepirane zaradi sodobne tehnologije. Sicer pa v športu mlajšo zanima gimnastika, starejšo pa atletika. Z ženo gledava tako: če se v nekaj vpišeš, karkoli, naj bo to šport ali katera druga dejavnost – moraš hoditi vse leto in si ne moreš vmes premisliti. Če se za nekaj odločiš, potem moraš vztrajati." Hkrati pa Dejan omeni še to, kar ga malo preseneča pri nekaterih drugih starših: "Čudim se, da večina otrokom vzame otroštvo in jih vozi na preveč dejavnosti. Sem zagovornik tega, da otroka ne smemo preobremeniti in da je vse, kar je v mejah normalnosti, v redu. Mi sicer živimo na deželi in tukaj imata veliko prostora za razvijanje telesnih dejavnosti, za raziskovanje in učenje. Če si bosta želeli postati športnici, bova to podprla in omogočila, če ne, pa ne bom razočaran, saj nimam nekih pričakovanj, čeprav kažeta nadarjenost. To pa ni dovolj za vrhunskega športnika. Bomo videli," sklene Dejan. Najlepši spomin: svetovni prvak Dejan ostaja aktivno vključen v slovenski boks. Pravi, da je pri nas veliko 'garačev' in kateremu od teh se zna nasmehniti priložnost, da bi stopil na najvišjo stopničko. "Veliko je mladih boksarjev, ki so nadarjeni, čeprav sam razlikujem talente od delavcev. Verjamem v slovenski boks, trudimo se zanj in uspeva nam. Morda bi v prihodnjih 10 letih lahko kdo dosegel kaj podobnega, kot sem sam. Res pa je, da boksar potrebuje vsaj pet let, da spozna vse elemente boksanja." Njegova dolga kariera mu je prinesla marsikaj, od grenkih začetkov pa do svetovne slave. Najbolj se mu je v spomin zarezal tale dogodek: "Najbolj mi bo ostala v spominu osvojitev naslova svetovnega prvaka – to me je izstrelilo v orbito. Mozaik vsega skupaj je nekaj posebnega, a zmaga v Johannesburgu leta 2009 je zagotovo najpomembnejša, to me je utrdilo in naredilo takšnega, kot danes sem." Besedilo: Eva Jandl Značke: Dejan Zavec boks športnik starševska ljubezen Dejan Zavec: "Neuspešni odnehajo tik pred uspehom!" Igor Rašić: Boksar, ki je premagal Dejana Zavca Dejan Zavec: Ima novo poslanstvo


Recepti: vegetarijanstvo, kuhanje (način priprave) Zelenjavne jedi(170) Testenine in žita(110) Glavne jedi(78) Juhe in jedi na žlico(64) Na hitro(60) Priloge(56) Predjedi in prigrizki(43) Solate(32) Sladice in peciva(12) Mladi kuhar(6) Jajčne jedi(4) Namazi(1) Napitki(1) Domači pripravki(1) Omake(1) Zelenjava(103) Testenine(44) Začimbe(30) Krompir(25) Mlečni izdelki(25) Sir(20) Paradižnik(19) Riž(16) Gobe(16) Jajca(15) Zelišča(13) Žito(13) Fižol(10) Sadje(8) Špinača(8) Čičerika(8) Kvinoja(8) Moka(7) Korenje(7) Polenta(7) Rdeča pesa(6) Kosmiči(6) Maslo(6) Oreščki(6) Mleko(6) Buče(5) Leča(5) Testo(5) Skuta(5) Omaka(4) ohrovt(4) brokoli(4) Stročnice(4) Smetana(4) Regrat(3) Suho sadje(3) Jabolka(3) Olje(3) Kaša(3) Jušna osnova(3) Semena(3) tofu(3) Sezam(3) Pira(3) cvetača(3) ječmen(3) Orehi(2) komarček(2) Mandlji(2) Repa(2) Njoki(2) Grah(2) oves(2) Banane(2) Bučke(2) Brusnice(2) Tartufi(2) Šparglji(2) Olive(2) Zelje(2) artičoke(2) med(2) Kuskus(2) Bulgur(2) Jogurt(1) Kokosovo mleko(1) Čemaž(1) Sladkor(1) Sojina smetana(1) Arašidi(1) palačinke(1) kurkuma(1) Limona(1) avokado(1) Zdrob(1) Hruške(1) ješprenj(1) Limeta(1) Kokos(1) Ingver(1) Čokolada(1) Pastinak(1) alge(1) Tortilja(1) Čebula(1) Stročnice(1) Borovnice(1) Jagode(1) Krhko testo(1) Šampinjoni(1) Pomaranče(1) rozine(1) Genovski pesto(1) češnje(1) mak(1) paprika(1) Kostanj(1) jajčevec(1) Gorčica(1) pečenje(56) praženje(17) hlajenje(6) cvrtje(4) dekoriranje(2) dušenje(2) poširanje(1) blanširanje(1) gratiniranje(1) mariniranje(1) zelena(53) rumena(30) oranžna(25) rjava(18) rdeča(18) vijolčna(11) bela(10) 0(244) 1(17) 2(3) 3(1) Gostilna išče šefa(2) Zdravo, Tereza!(2) MasterChef(1) Zdravo(83) Domače(71) Italijanska kuhinja(64) Veganstvo(41) Posebne priložnosti(40) Poletje(37) Jesen(25) Evropske kuhinje(22) Zima(19) Pomlad(18) Očiščevalna dieta(14) GI - dieta(14) Sladkorna dieta(13) Zabava(13) Ločevalna dieta(13) Brezglutenska dieta(10) Piknik(9) Kuhinje sveta(9) Prehrana športnikov(8) Makrobiotika(7) Barilla(5) Primorska(5) Sezonsko(4) Azijske kuhinje(3) Eta(3) Zunaj(3) Kitajska kuhinja(3) Novo leto(2) Božič(2) Žar(2) Indijska kuhinja(2) Romantično(2) Martinovo(2) Tajska kuhinja(1) Banana na 1001 način(1) Diete(1) MasterChef Slovenija(1) Valentinovo(1) Prazniki(1) Tip prehranjevanja(1) Dolenjska in Bela krajina(1) Noč čarovnic(1) Gorenjska in Koroška(1) Grška kuhinja(1) Otrokov rojstni dan(1) Priložnostno(1) Recepti (265) Uporabniški recepti (25) Članki (1498)


Chemtrails Teorija zarote chemtrails (običajno prevajano kemične sledi) je teza, da so nekatere sledi, ki jih za seboj puščajo letala, v resnici kemično orožje ali biološki agens, namerno razpršen v ozračje (s pomočjo škropljenja ali pa mešanja z letalskim gorivom), in to z namenom, ki ni znan široki javnosti in ki ga poznajo in upravljajo le nekateri vladni uslužbenci, zlasti zahodnih držav.[1] Teorijo so različni znanstveniki večkrat ovrgli: takšne sledi naj bi bile le običajne kondenzacijske sledi letal.[2] Zaradi popularnosti teorije zarote so uradne ustanove v številnih državah prejele mnogo vprašanj od oseb, ki so zahtevale razlago.[1][3] Znanstveniki in državni uradniki so vedno znova morali pojasnjevati razloge, vztrajno trdeč, da tako imenovani »chem trails« (kemične sledi) v resnici niso nič drugega kot običajne kondenzacijske sledi reaktivnih letal (angl. contrail, »condensation trail«),[4] ki so zaradi vlažnega zraka dolgotrajno obstojne. Tako v svoji analizi konkretnega pojavljanja sledi trdijo tudi slovenski metereologi.[5] Izraz chemtrail je sestavljanka iz delov besed »chemical« (angl. kemičen) in »trail« (angl. sled), podobno kot je beseda contrail sestavljenka iz »condensation trail« (angl. kondenzacijska sled).[6] Izraz se ne nanaša na druge oblike zračnega škropljenja, kot npr. škropljenje proti škodljivcem oz. plevelu v kmetijstvu, sejanje oblakov (z namenom vpliva na vreme: povečevanje količine padavin ali omejevanje megle v bližini letališč), umetniško pisanje po nebu z namernim puščanjem dima z letala, ali pa na zračno gašenje požarov[7] - izraz se izrecno nanaša na zračne sledi, ki naj bi v višjih zračnih plasteh nastale namenoma s pomočjo sistematičnega izpuščanja v običajnih kondenzacijskih sledeh sicer neprisotnih kemičnih snovi, kar se bi na koncu pokazalo kot nenavadni zračni trakovi. Podporniki te teorije trdijo, da so v ozadju teh aktivnosti različni cilji: želja po uravnavanju moči sonca, psihokemično vplivanje na prebivalstvo, uravnavanje števila prebivalstva,[1] vpliv na vreme[3] ali biološko oziroma kemično bojevanje, in da te sledi povzročajo bolezni dihal ter druge zdravstvene težave.[8][9] Pregled[uredi | uredi kodo] Teorija zarote chemtrails se je začela širiti leta 1996, ko so Letalske sile ZDA (USAF; United States Air Force) obtožili »škropljenja prebivalstva ZDA s skrivnostnimi snovmi« iz letal »ki ustvarjajo nenavadne vzorce kondenzacijskih sledi«.[2] V letalskih silah so izjavili, da so te obtožbe prevara, ki jo delno podžigajo odlomki strateškega osnutka ameriške Letalske univerze z naslovom Vreme kot pomnoževalnik moči: obvladovanje vremena leta 2025 (Weather as a Force Multiplier: Owning the Weather in 2025).[10][11] Razprava je nastala kot odgovor vojaški zahtevi po osnutku bodočega strateškega sistema za spreminjanje vremena z namenom ohranjanja vojaške premoči ZDA leta 2025, in opisan kot »izmišljeni opis bodočih situacij/scenarijev«.[11] Letalske sile so podrobneje pojasnile, da dokument »ne odslikava trenutnih vojaških doktrin, praks, ali zmožnosti,« in da letalske sile »ne izvajajo nikakršnih poskusov ali programov spreminjanja vremena in da nima nikakršnih načrtov za tovrstne aktivnosti v prihodnje.«[2][12] Dodatno letalske sile trdijo, da so prevaro chemtrails preučile in zavrnile številne priznane univerze, znanstvene ustanove, in glavni mediji.[2] Članek v reviji Skeptical Inquirer govori o tem, da so s teorijo zarote pričeli »preiskovalni novinarji« kot William Thomas, kasneje pa jo je razširjal nočni radijski moderator Art Bell. Podporniki teorije trdijo, da imajo kondenzacijske sledi po letu 1995 drugačno kemično sestavo in da na nebu vztrajajo znatno dlje, pri tem pa vedno znova zanemarjajo dejstvo, da so se z dolgo obstojnimi sledmi letal srečevali že med drugo svetovno vojno (na sliki desno in spodaj).[13] Ko so v Veliki Britaniji vprašali Ministrstvo za okolje, hrano in kmetijske zadeve, »kakšne raziskave je Ministrstvo izvedlo na temo onesnaževalnih učinkov kemičnih sledi letal«, je odgovor bil »Ministrstvo ne raziskuje tovrstnih sledi letal, saj s strani znanstvenih krogov niso bili prepoznani kot obstoječ pojav« in da so izvedli le raziskavo na temo »kako nastajajo kondenzacijske sledi in kakšen vpliv imajo te sledi na ozračje«.[14] Kot odgovor na peticijo zaskrbljenih kanadskih državljanov, ki jih je skrbelo zaradi »kemikalij, uporabljenih pri zračnem škropljenju z namenom vplivanja na zdravje Kanadčanov«, je vodja vladne službe odgovoril z navedbo, da »ni zaznanih dokazov, znanstvenih ali drugih, ki bi podpirali obtožbe, da se na velikih višinah v Kanadi izvaja škropljenje. Izraz chemtrails je priljubljen pojem, in vendar ni nikakršnih znanstvenih dokazov, ki bi podpirali njihov obstoj.«[15][16][17][18] Vodja službe je nadaljeval, da »je naše prepričanje, da vlagatelji peticije opazujejo običajne letalske kondenzacijske sledi, t. i. contrails.«[15] Po internetnih straneh, radijskih in TV oddajah krožijo različne verzije teorije zarote chemtrails.[1] V nekaterih izmed teh izvedb so kemikalije opisane kot soli aluminija in barija, polimernih vlaken, torija, ali silicijevega karbida.[4] V drugih primerih obtožba vsebuje trditev, da se po nebu razsejujejo z elektroprevodnimi materiali kot del ogromnega elektromagnetnega superorožja, zasnovanega okoli programa High Frequency Active Auroral Research Program (HAARP - »visokofrekvenčni raziskovalni program polarnega sija«).[19] Tisti, ki v zaroto verjamejo, trdijo, da so chemtrails strupeni,[20] toda z njihove strani podani razlogi se zelo razlikujejo in segajo od testiranja vojaških orožij preko kemičnega nadzora nad številom prebivalstva do ukrepov za preprečevanje globalnega segrevanja.[3] Znanstveniki in ameriške zvezne agencije brez odklonov zanikajo obstoj chemtrails, in navajajo, da gre za običajne kondenzacijske sledi.[4] S širjenjem zarote v javnosti so državljani uradne organe zasuli s klici in pismi.[4] Odgovor, ki ga je z namenom utišanja govoric skupno pripravilo več ustanov, so leta 2000 objavili: ameriška zvezna agencija za zaščito okolja (EPA), zvezna agencija za letalstvo (FAA), zvezna uprava za vesolje (NASA) in uprava za oceane in atmosfero (NOAA). Korak so zagovorniki teorije prepoznali kot nadaljnji dokaz o obstoju vladne strategije prikrivanja.[4] Podporniki teorije trdijo, da lahko sledi chemtrails od običajnih kondenzacijskih sledi ločimo po njihovi dolgotrajni obstojnosti, saj trdijo, da so sledi chemtrails tiste sledi, ki lahko obstajajo tudi po pol dneva ali pa se pretvorijo v cirusne oblake.[3] Nasprotniki in meteorologi pojav opisujejo z običajno tvorbo oblakov ob različnih pogojih v ozračju in dolgotrajno obstojnost pripisujejo občasno prisotni visoki zračni vlažnosti v višini leta letal.[5] Leta 2001 je ameriški kongresnik Dennis Kucinich predstavil dokument H.R. 2977 (107th) »Zakon za ohranitev vesolja« (Space Preservation Act of 2001), ki bi za stalno prepovedal namestitev orožij v vesolje in v katerem je izrecno navedel chemtrails kot eno izmed »eksotičnih orožij«, ki bi jih bilo potrebno prepovedati.[21][22][23] Zagovorniki so hitro prepoznali to nedvoumno navedbo kot uradno vladno priznanje obstoja chemtrails programov.[24][25] Skeptiki ob tem opozarjajo, da so v dokumentu navedena »zunajzemeljska orožja« in »okoljska, podnebna in tektonska orožja«.[26] Ukrep ni prejel podpore ameriškega obrambnega ministrstva in je obstal v komisiji,[27] ob predlaganih (sicer na koncu neuspešnih) naslednjih verzijah predloga zakona pa o chemtrails orožjih ni bilo več sledu. Kondenzacijske sledi proti kemičnim sledem[uredi | uredi kodo] Contrails, kondenzacijske sledi, so črte utekočinjene (s tujko: kondenzirane) vodne pare, ki jo na večjih višinah ustvari letalo ali raketa.[2] Izraz chemtrail je sestavljanka iz besed »chemical« (kemičen) in »trail« (sled), ravno tako kot je beseda contrail okrajšava iz "condensation trail."[6] Te kondenzacijske sledi na večjih višinah so rezultat običajnih izpuhov vodne pare iz batnih ali reaktivnih motorjev, pri čemer se voda okoli delcev nečistoč v izpuhu utekočini v viden oblak. Kondenzacijske sledi se oblikujejo, ko se vroč vlažen zrak iz motorjev zmeša s hladnejšim okoliškim zrakom. Stopnja razpadanja teh sledi je popolnoma odvisna od vremenskih okoliščin in višine. Če je ozračje blizu nasičenosti z vlago, so kondenzacijske sledi obstojne kar nekaj časa. Obratno, če je ozračje suho, se bo kondenzacijska sled razkrojila hitro.[2] Pojav so na primeru slik sledi, izdelanih na določljiv datum in uro, in analize ozračja v tem času razložili tudi slovenski meteorologi v svojem sestavku.[5] Med strokovnjaki za ozračje je prav tako splošno sprejeta trditev, da te sledi ne samo, da so obstojne po več ur, temveč tudi, da se razširijo in oblikujejo cirusne pasove. Različno veliki ledeni kristali v teh sledeh se nato spuščajo z različnimi hit 008000 rostmi, kar se nato kaže v navpični razpršenosti kondenzacijske sledi. Nato razlike v smereh in hitrosti vetrov botrujejo nadaljnji razpršitvi kristalov, kar na koncu na nebu vidimo kot več kilometrov razpršeno sled. Mehanizem je v osnovi podoben načinu nastanka cirusnih oblakov. Kondenzacijske sledi med 7.500 in 12.000 metri višine se zelo pogosto združijo v skorajda enakomerno polprosojno kopreno.[28] Kondenzacijske sledi se lahko bočno razširijo na več kilometrov in pri primerno gostem prometu se lahko razširijo po vsem nebu, kar dodatno ščiti nove sledi in s tem omogoča njihov obstoj po več ur.[29] Strokovnjaki za ozračne pojave trdijo, da chemtrails v resnici ne obstajajo in da so njim pripisane lastnosti v resnici običajne lastnosti kondenzacijskih sledi, ki se obnašajo različno glede na različne okoliščine (sončna svetloba, temperatura, vodoravna in navpična hitrost vetra, stopnja vlažnosti) na višini leta letala.[1][4][8][2][24] Strokovnjaki trdijo, da kar se na prvi pogled zdi kot vzorec kondenzacijskih sledi, je v resnici rezultat rastočega letalskega prometa, ki poteka znotraj vnaprej določenih koridorjev, in da je za opazovalca s tal težko določiti razlike med višinami posameznih sledi.[2] Skupno izdana publikacija z dejstvi, ki so jo leta 2000 pripravile zgoraj omenjene ameriške ustanove NASA, EPA, FAA, in NOAA in 2000 kot odgovor na alarme zaradi kemičnih sledi, podrobno razlaga znanstveno podlago za oblikovanje kondenzacijskih sledi, in okvirno nakazuje možne in obstoječe vplive, ki jih kondenzacijske sledi imajo na temperaturo in podnebje.[12] Zračne sile ZDA v enem svojih dokumentov prav tako opisujejo pojav kondenzacijskih sledi, ki ga spremljajo že od leta 1953. Dokument tudi neposredno omenja teorijo chemtrails kot prevaro in zanika obstoj sledi chemtrails.[4][2] Patrick Minnis, podnebni strokovnjak pri Nasi, naj bi za časopis USA Today izjavil, da logika ne ovira večine podpornikov teorije chemtrails: »Če poskušate zagovornike prepričati v nasprotno in razložiti stvari, odvrnejo 'Dobro, tudi ti si samo del zarote.'«[1] Analiza možnosti uporabe komercialnih letal za uravnavanje podnebja je pokazala njihovo splošno neuporabnost za te namene.[30] Lažni dokazi kemičnih sledi[uredi | uredi kodo] Fotografije sodov v potniškem prostoru potniških letal za namene letalnih testov pogosto predstavljajo kot fotografije posod s snovmi za razprševanje. Resnični namen tovrstnih posod je ponazarjanje teže potnikov ali tovora. Sodi so napolnjeni z vodo, ki se lahko prečrpava iz enega soda v drugega, s tem pa se med letom preizkuša različna težnostna središča in vpliv sprememb na obnašanje letala.[31] Jim Marrs je leta 2007 na louisianski televizijski postaji predstavil svoje poročilo o dokazih za obstoj kemičnih sledi. V poročilu je objavil, da je analiza zraka, odvzetega izpod na nebu prisotnega vzorca domnevnih sledi chemtrails, pokazala na vsebnost nevarnih količin barija: 6,8 delcev na milijon, trikrat toliko, kot je po ameriških standardih najvišja neškodljiva vsebnost. Kasnejša analiza fotografij je pokazala, da so opremo med testom uporabljali napačno in s tem precenili vsebnost barija za faktor 100 - resnična izmerjena vrednost barija je bila tako običajna, kot tudi varna.[32] Glej tudi[uredi | uredi kodo] Sklici[uredi | uredi kodo] - ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 Watson, Traci (2001-03-07). "Conspiracy theories find menace in contrails". USA Today. Pridobljeno dne 2011-10-01. Teorija se glasi: Bele slede kondenzirane vodne pare, ki jo za seboj puščajo reaktivna letala (contrails, condensation trails), so v resnici strupene snovi, ki jih vlade namenoma škropijo na nič hudega sluteče prebivalstvo. - ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 "Contrails Facts" (PDF). AFD-051013-001. US Air Force. 2005-10-13. Arhivirano iz prvotnega spletišča (PDF) dne 2013-03-06. |first=manjka |last=(pomoč) - ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 Unkefer, Charlie. "Citizen concern lingers over aluminum in water". Mount Shasta Area Newspapers. Pridobljeno dne 2009-03-07. od dne January 2014[slepa povezava] - ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 4,6 Downing, Bob (2002-03-16). "Conspiracy theorists look up: Some argue jet contrails are U.S. chemical spray". Beacon Journal News. Pridobljeno dne 2008-08-26. Neznan parameter |subscription=ni upoštevan (pomoč); Neznan parameter |registration=ni upoštevan (pomoč) - ↑ 5,0 5,1 5,2 "Kondenzacijske sledi za letali" (.pdf). Člani Slovenskega meteorološkega društva. Pridobljeno dne 18.3.2014. - ↑ 6,0 6,1 "contrail". Oxford Dictionary, US English. Pridobljeno dne 12.3.2014. - ↑ Brad Steiger; Sherry Steiger (2012). Conspiracies and Secret Societies: The Complete Dossier. Visible Ink Press. str. 332. ISBN 978-1-57859-383-5. - ↑ 8,0 8,1 Schlatter, Thomas (2001-03-09). "Weather Queries: Chemtrail Controversy". Weatherwise. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2001-03-09. - ↑ Pilkington, Mark. "Plane Truth on the Conspiracy Tale". Fortean Bureau of Investigation. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2000-03-03. Pridobljeno dne 2010-05-07. - ↑ "The "Chemtrail" Hoax". Air Force. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2002-12-02. Pridobljeno dne 2010-05-07. - ↑ 11,0 11,1 "Weather as a Force Multiplier: Owning the Weather in 2025". Fas.org. Pridobljeno dne 2009-07-24. - ↑ 12,0 12,1 "Aircraft Contrails Factsheet" (PDF). United States Environmental Protection Agency. 2000–09. Pridobljeno dne 2008-08-30.CS1 vzdrževanje: Date format (link) - ↑ Thomas, Dave (September 2008). "The "Chemtrail Conspiracy"". Skeptical Inquirer. 18 (3). - ↑ "House of Commons Hansard - 8 November 2005: Column 314W-315W". United Kingdom Parliament. 8 November 2005. Pridobljeno dne 2009-03-12. Mr. Morley: The Department is not researching into chemtrails from aircraft as they are not scientifically recognised phenomena. - ↑ 15,0 15,1 "A Petition to the Canadian House of Commons: The Government's Response". Response. Holmestead.ca. Pridobljeno dne 2009-04-13. - ↑ "37th PARLIAMENT, 2nd SESSION EDITED HANSARD • NUMBER 110 CONTENTS". Publications:Debates:-Committees of the House:Petitions:The Environment 1030. Parliament of Canada. 3 June 2003. Pridobljeno dne 2009-04-13. Mr. John Herron (Fundy—Royal, PC): Mr. Speaker, I am presenting a petition on behalf of Mr. Brian Holmes of Ontario regarding aerial spraying. Mr. Holmes has collected signatures from across the country from concerned Canadians who believe that chemicals used in aerial sprayings are adversely affecting the health of Canadians.The petitioners call upon Parliament to stop this type of high altitude spraying. The petition has been duly certified by the clerk and I present it at this time. - ↑ "Points to Ponder: Access t 008000 o Information Act". Chemtrails - spraying in our sky. Holmestead.ca/. Pridobljeno dne 2009-04-13. - ↑ "A Petition to the Canadian House of Commons". Chemtrails - spraying in our sky. Holmestead.ca/. Pridobljeno dne 2009-04-13. - ↑ Hodapp, Christopher; von Kannon, Alice (2008). "Conspiracy Theories & Secret Societies for Dummies". - ↑ Perlingieri, Ilya (11 February 2009). "The Worldwide Environmental Crisis Gone Missing: The Precautionary Principle". Global Research. Pridobljeno dne 2009-03-07. - ↑ Bill Text - 107th Congress (2001-2002) - THOMAS (Library of Congress) - ↑ Space Preservation Act of 2001 (2001; 107th Congress H.R. 2977) - GovTrack.us - ↑ "Many Kucinich backers are out there – way out". Cleveland.com. 2001-03-13. Pridobljeno dne 2010-11-26. - ↑ 24,0 24,1 Thomas, William (Summer 2002). "Stolen Skies: The Chemtrail Mystery". Earth Island Journal. Pridobljeno dne 2008-08-30. - ↑ Bethel, Brian (2008-07-01). "Abilene man wants to warn you about the dangers of 'chemtrails'". Abilene Reporter-News. Pridobljeno dne 2008-10-20. - ↑ "H.R.2977, The Library of Congress". Thomas.loc.gov. - ↑ "H.R.2977, The Library of Congress". Thomas.loc.gov. Pridobljeno dne 2009-07-24. - ↑ Kuhn, P. M. (September 1970). "Airborne Observations of Contrail Effects on the Thermal Radiation Budget". Journal of the Atmospheric Sciences. Vol. 27 no. 6. str. 937–942. doi:10.1175/1520-0469(1970)027 2.0.CO;2. - ↑ R.G. Knollenberg (October 1972). "Measurements of the Growth of the Ice Budget in a Persisting Contrail" (PDF). Journal of the Atmospheric Sciences. 29 (7): 1367–1374. Bibcode:1972JAtS...29.1367K. doi:10.1175/1520-0469(1972)029 2.0.CO;2. - ↑ DOI: 10.1088/1748-9326/7/3/034021 This citation will be automatically completed in the next few minutes. You can jump the queue or ročna razširitev - ↑ Haenggi, Michael (2003). Boeing Widebodies. Zenith Press. str. 15. ISBN 1610607074. - ↑ Radford, Benjamin (March–April 2009). "Curious contrails: death from the sky?". Skeptical Inquirer. Vol. 33 no. 2. str. 25. Več o temi[uredi | uredi kodo] - Talbot, Margaret (31 August 2002). "The H-Word". The Guardian. Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] - (slovensko) - Spletišče skeptik.si o chemtrails teoriji - Agencija Republike Slovenije o sledeh chemtrails - Daljši zapis o temi s strani zagovornikov obstoja kemičnih sledi - Spletna stran slovenskih zagovornikov teorije - (angleško) - Atmospheric & Warfare Testing collected links from the Agriculture Defense Coalition, "dedicated to informing everyone about the number and scope of atmospheric and upper atmospheric tests that are being conducted by the United States" - (OAP), Office of Atmospheric Programs (Urad za atmosferske programe) - NASA-ina predstavitev, ki razlaga nastanek in razloge za obstoj dolgotrajnih kondenzacijskih sledi. - Science Project: Contrail Studies, NASA - NASA Langley's Contrail Page


Komentiraj Pozdravljeni v torkovem lokalnem Britoffu. Danes bomo prisluhnili civilni iniciativi Mirnske doline, ki jo zanima usoda lesnopredelovalnega centra v Puščavi pri Šentrupertu. Prejšnji četrtek so pripadniki civilne iniciative Mirnske doline sklicali novinarsko konferenco, na kateri so zahtevali umik podjetja GM Kuselj iz industrijske cone Puščava. Po zatrjevanju iniciative naj bi GM Kuselj na 7,2 hektarja velikem zemljišču nekdanje vojašnice zgolj skladiščilo in sortiralo lesne odpadke. O gradnji lesnopredelovalnega centra, za katerega ima podjetje sicer gradbeno dovoljenj 1ff8 e, pa naj ne bi bilo ne duha ne sluha. Pripadniki iniciative se bojijo tudi ponovnega samovžiga odpadkov, ki se je že pripetil junija lani. Ogorčenju krajanov sicer prikimava tudi župan Šentruperta, Rupert Gole. Občina je namreč zaradi domnevnega kršenja pogodbe s strani GM Kuselj že novembra lani vložila tožbo za odvzem stavbne pravice podjetju. Gradnja lesnopredelovalnega centra je v zadnjih treh letih zaradi domnevnih finančnih težav podjetja GM Kuselj in njegovega predhodnika Ahouse povsem zastala. Predstavnik podjetja GM Kuselj Uroš Pikl je obtožbe iniciative in občine zavrnil. Podjetje naj bi za zbiranje in skladiščenje lesnih odpadkov pridobilo dovoljenje Agencije RS za okolje, čeprav je občina temu nasprotovala. Sekance tako sortirajo in odpeljejo v toplarne, odpadni gradbeni les pa pošljejo podjetjem z dovoljenjem za predelavo. Agencija RS za okolje pa je po lastnih navedbah vlogo podjetja za predelavo odpadkov začasno zamrznila, saj še ni preučila vplivov na okolje. Je pa zato Ministrstvo za infrastrukturo podjetju GM Kuselj namenilo 4,3 milijona evrov sredstev za projekt gradnje daljinskega ogrevanja Puščava. Ta nepovratna sredstva naj bi podjetju pomagala tudi k izpolnitvi zavez glede gradnje lesnopredelovalnega centra. Podjetje GM Kuselj je januarja proti občini Šentrupert vložilo tožbo, v kateri zahteva prenos lastninske pravice za zemljišče v Puščavi. Direktor podjetja Bojan Kuselj je namreč zatrdil, da se je občina z aneksom iz leta 2014 zavezala, da bo lastninsko pravico decembra 2017 prenesla na imetnika stavbne pravice. Prokurist podjetja Franci Kuselj pa je konec lanskega leta zagotovil, da je podjetje poravnalo vse obveznosti do občine v znesku približno 700 tisoč evrov. Po oceni podjetja naj bi skupna vrednost investicij v zemljišče že dosegla 3 milijone evrov. Župan Gole je zahteve podjetja GM Kuselj zavrnil s pojasnilom, da je aneks zaradi kršitev določil pogodbe tako ali tako neveljaven. Ta kršitev naj bi bila nenamenska uporaba zemljišča s strani GM Kuselj. Zaradi zavlačevanja pri gradnji lesnopredelovalnega centra pa ropota tudi Ministrstvo za obrambo. Območje nekdanje vojašnice Puščava je občina Šentrupert od ministrstva brezplačno pridobila leta 2012 ravno v namen razvoja lesne industrije. Zato je obrambno ministrstvo občini zagrozilo, da ji bo zemljišče odvzelo, če center tako ali drugače ne bo zgrajen najkasneje do junija 2019. 8:05 Romunski parlament je po hitrem postopku sprejel sveženj sprememb kazenskega postopka, ki bodo otežile predvsem kompleksne preiskave korupcije. Kazenske preiskave bodo tako zavržene, če v enem letu ne bo prišlo do obtožnice. Višja sodišča brez novega dokaznega materiala ne bodo smela obsoditi obtožencev, ki jih je že oprostilo nižje sodišče. Prav tako bodo iz sodnega postopka izločeni prisluhi, ki niso neposredno povezani z očitanim kazenskim dejanjem. Predlog vladajočih Socialnih demokratov so poslanci podprli s 175 glasovi proti 78. Opozicija pa je že napovedala pritožbo na ustavno sodišče. Z navalom kritik migracijske politike ločevanja otrok od staršev pa se sooča ameriški predsednik Donald Trump. Sekretarka Urada za domovinsko varnost Kirstjen Nielsen je na novinarski konferenci v Beli hiši zatrjevala, da vlada zgolj spoštuje zakone. Ukinitev prakse ločevanja otrok od staršev sta že zahtevala Honduras in El Salvador, nelagodje pa je izrazil tudi visoki komisar za begunce Filippo Grandi. Od sredine aprila se namreč vsak prestop ameriške meje izven točno določenih mejnih točk obravnava kot kaznivo dejanje, tudi če pribežnik takoj zaprosi za azil. Mladoletni otroci so takim pribežnikom, ki na sojenje čakajo v priporu, odvzeti in nameščeni v posebne centre s slabimi pogoji. V slabih dveh mesecih je bilo tako odvzetih približno 2000 mladoletnih otrok pribežnikov. Slab mednarodni vtis pa je ameriški predsednik Donald Trump domnevno poskušal popraviti z ustanovitvijo nove veje ameriške vojske, to so vesoljske oborožene sile. Novoustanovljena šesta veja vojske naj bi v prihodnosti zagotovila ameriško vojaško prevlado tudi v vesolju, predvsem pred tekmicama Kitajsko in Rusijo. Združene države Amerike so sicer podpisnice sporazuma iz leta 1967, ki prepoveduje prisotnost orožja za množično uničevanje v orbiti Zemlje in v vesolju, prav tako pa ni dovoljena nikakršna vojaška prisotnost na Luni.