Pujsov britoff Ob 10. uri Kaj lahko poje vse živo, ima močan ugriz, super voh in visoko inteligenco, zaradi katere zna pobegniti in igrati računalniške igre? Kaj je bilo skrito, uničujoče orožje španskih konkvistadorjev pri uničevanju stoletnih civilizacij Južne in Srednje Amerike? Ne, današnji zgodovinski BritOFF ne govori o puškah ali konjih, ampak o tretjem orožju osvajalcev – o pujsih. Krištof Kolumb je prišel leta 1494 na Kubo vzpostavit kolonijo in s seboj pripeljal 8 pujsov. Čez 20 let je po Kubi rilo 30 000 pujsov. Pujse so Španci radi jemali na krov ladij, namenjenih v »Novi svet« – delno iz ljubezni do soljene svinjine, poleg tega pa je pujs odlična žival za na ladjo. Gor jih spraviš več kakor krav, poleg tega pa jejo vse, torej nobenega pakiranja posebne hrane le zanje – poleg velikosti jim to daje prednost pred kravami. Po izkrcanju je večina živali od šoka zaradi morskega potovanja leto dni sterilna, pujsi pa ne. Poleg tega imajo kratek reprodukcijski cikel. Še več, za preživetje lahko poskrbijo sami, po zaslugi svoje pameti pa lahko ugotovijo, kako pobegniti. Poleg naštetega je k temu, da je iz prvotnih osmih nastalo 30 000 pujsov, pripomogla še odsotnost naravnega sovražnika. Ti pujsi so bili odporni na vse obrambne mehanizme svoje bodoče hrane – avtohtonih rastlin. Pred usodnimi živalskimi napadi pa se je edini večji sesalec kubanskega ekosistema branil z izjemnim vohom, dobrim ugrizom in debelo kožo, ki je med drugim preprečila vstop kačjega strupa v krvni obtok. Tam, kamor so torej vkorakali pujsi, je sledilo opustošenje domačega rastlinstva in živalstva, s tem pa tudi avtohtonega prebivalstva – kakor da zdesetkanje zaradi enkomiend, dela v rudnikih in evropskih bolezni ni bilo dovolj usodno. Poleg tega pujsi prenašajo mnoge človeške bolezni, ne da bi sami zboleli, in z izločanjem zastrupljajo reke. Španci so pujse na osvajalske pohode nad inkovski imperij in azteško kraljestvo s seboj gnali kakor pomožne čete in mobilno hranilno enoto. Previdnost Hernanda de Sote, ki je zgradil splave, da so njegovih 13 pujsov na poti do Floride prepeljali čez floridsko reko, je bila odveč. Tri leta kasneje je imel 700 pujskov – če ne štejemo tistih, ki so pobegnili ali ki so jih Španci pojedli. Zaradi dobre sposobnosti bežanja stran od kmetov in izjemnih preživetvenih tehnik so potomci domačih pujsov na Florido prišli celo pred konkvistadorji. Od tam so se razširili po večjem delu Severne Amerike, kjer njihove potomce, divje prašiče, še danes s težavo obvladujejo – med drugim se morajo včasih zateči k streljanju iz helikopterja. Skratka, še en argument proti koloniziranju: ne privedi svoje živali v drugo okolje, morebiti bo uničila vse rastlinje, posledično pa ekonomijo in način življenja avtohtonega prebivalstva. Ob 8. uri Dan po tem, ko je ameriški predsednik Donald Trump FBI in ministrstvo za pravosodje implicitno obtožil, da sta odgovorna za volilne goljufije, je ministrstvo izdalo poročilo o varnosti volitev. To trdi, da niso našli veliko primerov volilnih nepravilnosti in goljufij, vsekakor pa ne dovolj, da bi te lahko vplivale na izid, torej Bidnovo zmago. Pravosodni minister William Barr je sicer že več mesecev pred volitvami izražal mnenje, da bo glasovanje po pošti privedlo do vsesplošno razširjenih prevar. Nekaj tednov pred volitvami, kar ni običajno, je ministrstvo tudi izdajalo podrobnosti o preiskavah glede volilnih prevar. Evropski svet, ki ga sestavljajo finančni ministri članic, je danes podprl vključitev digitalnih platform v evropska pravila o davčni preglednosti. Podjetja Airbnb, Amazon in Uber se bodo tako težje izogibala plačil 1000 u davka, saj bodo od leta 2023 davčne uprave članic z ostalimi avtomatično delile informacije o prihodku na digitalnih platformah. Benny Gantz, koalicijski partner izraelskega premierja Benjamina Netanjahuja, je napovedal, da bo njegova stranka Modro-belo zavezništvo podprla zakon opozicije o razpustitvi parlamenta in sprožitev četrtih volitev v zadnjih dveh letih. Žebelj v krsto krhkega zavezništva med Gantzem in Netanjahujem je zabilo Netanjahujevo nasprotovanje proračunu, kar po Gantzevem mnenju pomeni, da si premier želi ponovnih volitev. Koalicijski dogovor je namreč predvideval, da bi zavrnitev proračuna samodejno prekinila koalicijsko sodelovanje. Netanjahu na Twitterju sicer Gantza poziva k enotnosti in ne k volitvam. Agencija RS za kmetijske trge in razvoj podeželja pa je 515-im prašičerejcem omogočila finančno pomoč, ki bo izplačana že naslednji teden. Pomoč je namenjena predvsem kmetom, ki zaradi pandemije ne morejo prodati vsega mesa. Kmetje trenutno redijo do 3000 pujsov pitancev, ki jih zaradi zmanjšane porabe ne morejo prodati. Odkupna cena mesa je tudi nižja od februarske, torej predkoronske cene. Več o pujsih – tistih, ki niso potrebovali državne pomoči in so bili v pomoč pri španski kolonizaciji, ob 10. uri.


source: wikipedia

text: Alikvotno zaporedje je v matematiki rekurzivno zaporedje števil, kjer je vsota pravih deliteljev vsakega števila enaka naslednjemu številu v zaporedju. Dokaj ponesrečeno ime izvira iz latinske besede aliquoties - nekolikokrat, in drugače v splošnem pomeni še količino, ki deli celoto brez ostanka. Alikvotno zaporedje, ki se začne s pozitivnim celim številom k, lahko formalno definiramo v smislu aritmetične funkcije vsote števila deliteljev σ1 na naslednji način: Funkcija , definirana na ta način, se imenuje omejeno število deliteljev, oziroma alikvotna vsota. Njene prve vrednosti so : 0, 1, 1, 3, 1, 6, 1, 7, 4, 8, 1, 16, 1, 10, 9, 15, 1, 21, 1, 22, 11, 14, ... Alikvotno zaporedje za 10 je na primer 10, 8, 7, 1, 0, ker je: σ1(10) − 10 = 5 + 2 + 1 = 8 σ1(8) − 8 = 4 + 2 + 1 = 7 σ1(7) − 7 = 1 σ1(1) − 1 = 0 Če je alikvotno zaporedje za poljuben n omejeno, se ali konča s praštevilom (oziroma z zadnjima členoma 1, 0) ali pa postane periodično. Prva števila, za katera se alikvotno zaporedje konča z 0, so : 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, ... njihov komplement pa je zaporedje : 6, 25, 28, 95, 119, 143, 220, ... Periodična alikvotna zaporedja s periodo 1 so popolna števila, s periodo 2 so pari prijateljskih števil, drugače pa so družabna števila periode t. Catalan je leta 1888 postavil vprašanje ali je vsako alikvotno zaporedje končno. Njegovo vprašanje ostaja odprti problem. Najmanjše število, za katerega se to ne ve, je 276, katerega alikvotno zaporedje so do leta 1994 izračunali do 628. člena. V intervalu [1, 103] je 5 takšnih zaporedij, ki jih generirajo števila 276, 552, 564, 660 in 966. Ta števila je prvi z računalnikom raziskoval Derrick Henry Lehmer in se imenujejo Lehmerjevih pet. V [1, 104] jih je 81, v [1, 105] 934 in v [1, 106] 9710. Vsak napredek v računanju lahko število teh zaporedij zmanjša. Lahko upoštevamo tudi samo enotne prave delitelje poljubnega števila in imamo enotna alikvotna zaporedja. Na primer množica enotnih pravih deliteljev 28 je {1, 4, 7}. Sklici Celoštevilska zaporedja Aritmetične funkcije Nerešeni matematični problemi


source: fineweb

text: Zaradi spletnega brskalnika lahko na zaslonu mobilnega telefona prikažete spletne dokumente z mobilno različico programov Office Online: s pregledovalniki za Office Mobile lahko prikažete Wordove, Excelove in PowerPointove dokumente, ki so shranjeni v spletu ali poslani v vaš Microsoftov e-poštni račun kot priloge. Dokumenti se odprejo v načinu za branje in jih ni mogoče urejati. Pregledovalniki za Office Mobile so podprti v telefonih iPhone in telefonih s sistemoma Android ter Windows Phone. Opomba Če uporabljate drug telefon, denimo BlackBerry, Nokio S60 ali telefon z naprednimi funkcijami na Japonskem (docomo, SoftBank ali KKDI podjetja au phones), preberite Uporaba programov v mobilnem telefonu. Če poleg tega s telefonom dostopate do dokumentov v strežniku SharePoint 2010, preberite Uporaba programov v mobilnem telefonu. Če želite uporabiti mobilne pregledovalnike, odprite Wordovo, Excelovo ali PowerPointovo prilogo, poslano v vaš Microsoftov e-poštni račun (npr. Hotmail, Outlook.com ali Outlook Web App). Ali pa uporabite brskalnik v mobilnem telefonu za dostop do mesta v storitvah OneDrive ali Office 365 oz. do SharePointovega mesta ter odprite dokument. Opomba Za OneNote ne obstaja mobilni pregledovalnik. Namesto tega namestite OneNote za telefon iPhone ali telefon s sistemom Android. OneNote Mobile je vključen v sistem Windows Phone 7 in novejše različice. Mobilni pregledovalniki so ustvarjeni za delovanje v telefonu z zaslonom na dotik. Izvedite navpično potezo, da preberete Wordov dokument. Če se tabela raztegne čez rob zaslona, ga povlecite v pogled. Tapnite sliko, da si jo ogledate v polni velikosti, nato pa jo znova tapnite, da jo zmanjšate na velikost sličice. Z vodoravno potezo si oglejte PowerPointovo predstavitev. Če si želite ogledati diaprojekcijo, obrnite telefon vodoravno. Če želite prebrati opombe govornika in besedilo na diapozitivu, držite telefon navpično (z vodoravno potezo v opombah govornika se pomikate po opombah). V mobilnem pregledovalniku za Excel povlecite v poljubno smer, da si ogledate preglednico. Tapnite gumb »Povečaj«, da grafikon prilagodite zaslonu (in zaprete pogled grafikona, tako da tapnete gumb »Zapri«). Če so v preglednico vključene tabele, ki dovoljujejo razvrščanje, tapnite gumbe za razvrščanje, da spremenite vrstni red razvrščanja. V vseh mobilnih pregledovalnikih odprite orodno vrstico tako, da enkrat tapnete zaslon, nato pa tapnete gumb orodne vrstice. Orodna vrstica omogoča ukaze za delo z dokumentom, odvisno od vrste dokumenta. Na primer, v mobilnem pregledovalniku za Word lahko povečate ali pomanjšate velikost besedila. V mobilnem pregledovalniku za Excel se lahko pomaknete na drug delovni list:


Domov » 2014 » maj (Page 5) Objavil: Dejan Klasinc Dne: maj 17, 2014 PRISPEVKI: Dobrote slovenskih kmetij Evropske volitve Reforma študentskega dela Varno na kolesu S snemanje oddaje Od kod s' pa ti doma 13. Ptujski triatlon ... 25. državna razstava Dobrote Slovenskih kmetij Ptuj je bil med 15. in 18. majem v središ?u pozornosti slovenskega podeželja. V Minoritskem samostanu na Ptuju, je bila na ogled jubilejna, 25. razstava Dobrote slovenskih kmetij, katere ?astni pokrovitelj je bil predsednik RS Borut Pahor. V ocenjevanje je bilo letos v trinajstih skupinah prijavljenih 1230 dobrot. Bogato prireditveno dogajanje in razstavo so organizirali Kmetijsko gozdarska zbornica Sloveni ... Objavil: David Breznik Dne: maj 17, 2014 Po zaklju?eni javni razpravi o Predlogu zakona o ob?asnem in za?asnem delu dijakov in študentov, se usklajevanja nadaljujejo. Želja ministrstva je, da ohranijo tiste zna?ilnosti študentskega dela, ki so pozitivne, izboljšajo pa pravno, socialno in ekonomsko varnost mladih. Na ministrstvu poudarjajo, da je študentsko delo za?asno in na trgu dela ne more izpodrivati rednih oblik dela. Študentsko delo bo torej ... Tekaški klub Maraton Ptuj je v sodelovanju s Termami Ptuj dobro organiziral 13. Ptujski triatlon. Na njem je nastopilo rekordnih 387 tekmovalcev iz petih držav. Vsako leto je najve?ji poudarek na sprint triatlonu, ki je sestavljen iz 750 metrov plavanja, 20 kilometrov kolesarjenja in 5 kilometrov teka. Na tej distanci je med 156 tekmovalci po pri?akovanjih zmagal najboljši slovenski triatlonec David Pleše. ... Pobuda Varno na kolesu Družba Butan plin d.d. skupaj s partnerji že drugi? zapovrstjo uspešno izvaja pobudo Varno na kolesu. Eno od regionalnih sre?anj je potekalo tudi na Ptuju. Pobuda Varno na kolesu je namenjena u?encem, ki v teko?em šolskem letu opravljajo kolesarski izpit, sledi pa ciljem zagotavljanja prometne varnosti najmlajših kolesarjev. Pobuda je povezala skoraj 2.500 u?encev slovenskih osnovnih šol, ki so promet in ko ... Objavil: Dejan Klasinc Dne: maj 16, 2014 Ptujska kronika, četertek 15. maj 2014 Objavil: Dejan Klasinc Dne: maj 15, 2014 PRISPEVKI: Osrednja slovesnost vstopa Slovenije v EU Tekmovanje Kaj veš o prometu Repertoar nove sezone Koncert v spomin Antonu Horvatu O pesniku in pisatelju Francu Forstneri?u Rokometna tekma na Ptuju ... 10. obletnica vstopa Slovenije v Evropsko unijo Prvega maja leta 2004 je Slovenija postala ?lanica Evropske unije. Turisti?no društvo Ptuj in Mestna ob?ina Ptuj sta pripravila osrednjo slovesnost ob 10. obletnici vstopa Slovenije v Evropsko unijo in Predstavitev projekta mladih Spoznavajmo države Evropske unije. Na dvoriš?u Minoritskega samostana na Ptuju so prireditev za?eli z nastopom Komorne skupine harmonikarjev Glasbene šole Karol Paho ... Ena od tradicionalnih oblik preventivnih akcij za kolesarje, ki potekajo na ravni šol in nato še na državni ravni, je tudi tekmovanje Kaj veš o prometu. Že 16. medob?insko je tokrat gostila ob?ina Podlehnik. Osnovni namen teh tekmovanj, ki so najprej organizirana na nivoju šol, je spodbujanje mladih k boljšemu razumevanju prometne varnosti. Prav zato so tekmovanja izjemnega pomena. Tekmovanje je sestavljeno ... Sezona 2014/2015 v Mestnem gledališču Ptuj V Mestnem gledališ?u Ptuj so na novinarski konferenci predstavili repertoar sezone 2014/2015. Preden se poslovijo od letošnje sezone, jih sicer ?aka še zadnja premiera in pa številna gostovanja z resni?no izjemnimi predstavami, ki so pustile sledi. Nova sezona bo prinesla sedem predstav, od tega jih bo pet koprodukcijskih. Zanimivo je, da bo postregla z nadaljevanjem nekaj starih zgodb, tudi že videnih sode ...


text: Družabno število je v matematiki poseben primer periodičnega alikvotnega zaporedja in je vsako od števil v ciklu, kjer je vsota pravih deliteljev vsakega števila enaka naslednjemu številu v verigi in je vsota pravih deliteljev zadnjega števila spet enaka prvemu v ciklu. Družabna števila so podobna parom prijateljskim številom, kjer je perioda enaka 2. Če je perioda cikla enaka 1, se število imenuje popolno število. Ne ve se ali obstajajo tudi neperiodična alikvotna zaporedja. Prvi dve verigi je našel Paul Poulet leta 1918. Prvi cikel vsebuje 5 števil: (12496, 14288, 15472, 14536, 14264, 12496), drug cikel pa 28 števil in je do sedaj največji znan cikel. Ta dva cikla sta bila edina znana do leta 1970 ko je Henri Cohen z računalnikom preveril vsa števila manjša od 60000000 in našel še 9 novih ciklov s periodami 4. Od tedaj so jih odkrili še nekaj in jih poznamo vsega skupaj 129. Ni znan noben cikel s periodo 3. Število znanih popolnih, prijateljskih in družabnih števil podaja tabela: Teorija števil


Mit ali dejstvo? – Urlep.si 10. januarja, 2021 11. januarja, 2021 urlep\t0 Komentarjev\tkava, koristi kave, pitje kave, zdrava pijača Kava je dobra za vas. Študije iz leta 2015 dodajajo na desetine več poročil o koristih kave za zdravje, vključno z zaščito pred diabetesom tipa 2, Parkinsonovo boleznijo, boleznijo jeter, rakom prostate, Alzheimerjevo boleznijo, bolečinami v hrbtu in še več. Kljub vsemu pa je lahko kava za vas slaba in je odvisna od vaše genetike, starosti in celo načina njenega kuhanja kave. Študija spodbuja, da kavo srkate za dobro zdravje. Študija, ki je zajela več kot 25.000 pivcev kave v Južni Koreji kaže, da je zmerno dnevno uživanje – to je od tri do pet skodelic na dan – povezano z zmanjšanim tveganjem za kalcij v koronarnih arterijah. Pred kratkim je bilo ugotovljeno tudi, da štiri skodelice kave na dan zmerno zmanjšujejo tveganje za melanom, zelo nevaren kožni rak. Druga nedavna študija je proučevala porabo kave in multiplo sklerozo. Ugotovili so, da je visok vnos kave – to je od štiri do šest skodelic na dan – zmanjšal tveganje za MS. Koliko skodelic na dan pa jo popijete vi? ← Je paradažnik sadje ali zelenjava? Trenutno prepovedan pogled →


Gotovo je mali nogomet, bodisi na travi, na asfaltu ali v dvorani, na skrajnjem severovzhodu države, zelo priljubljen. Igrajo ga že mladi, odrasli in tudi veterani, nekateri bolj resno in „profesionalno", v različnih ligah in na turnirjih, mnogi pa predvsem ljubiteljsko in iz lastnega zadovoljstva. Med takšne ljudi, ki jih povezuje mali nogomet in druženje, sodijo člani KMN Bulls iz Apaške doline, ki domuje v Črncih pri Apačah. In čeprav jim je poglavitno druženje in rekreacija, sodi ekipa Bulls tudi na tekmovalnem področju, med najuspešnejše, ne le na radgonskem območju, temveč tudi v Pomurju. To so Apačani potrdili tudi v sezoni 2018/19, ki se je pravkar iztekla, saj so se „sprehodili" skozi Ravensko malonogometno ligo za veterane. V 22 tekmah je KMN Bulls dosegel kar 21 zmag (najvišjo kar 25:0 proti Večeslavcem ter 16:0 proti Boračevi), le eno tekmo so remizirali (proti KMN Tropovci-Tišina), zadnjega poraza pa se sploh ne spomnijo več. V sezoni je ekipa Bulls dosegla 134 zadetkov, prejela pa le 33. Poleg naslova prvaka pa imajo v svojih vrstah tudi najboljšega strelca, in sicer je to najmlajši igralec njihove ekipe, nekdanji prvoligaški nogometaš, 40-letni Robert Petrovič, ki je v sezoni dosegel kar 43 zadetkov. Ob zaključku sezone so člani KMN Bulls, ob svojem igrišču pri črnskem gradu pripravili posebno srečanje, kjer so se, podobno kot celo leto, še enkrat družili in poveselili. Zraven so povabili tudi nekatere simpatizerje, navijače, sponzorje, ter seveda tudi žene in partnerke, ki so pogosto same doma, ko potekajo treningi in tekme. Ob bogato obloženih mizah, kjer ni manjkalo jedi z ražnja (odojek) in žara ter vsega kar sodi zraven, in seveda vrhunske Stayerjeve kapljice – penin in tihih vin, seveda tudi drugih dobrot. Zraven je bil tudi apaški župan, dr. Andrej Steyer, ki je fantom čestital za nov vrhunski dosežek, še posebej za dobro organiziranost, kjer je tudi sam zelo aktiven. Med prijetnim druženjem, kjer so prisotni v spremstvu harmonikarja Naca Sobočana, kakšno zapeli, smo izvedeli marsikaj zanimivega o nastanku in zgodovini KMN Bulls. Klub je, na pobudo podjetnika Franca Šibrata, bil ustanovljen v letu osamosvojitve, torej 1991, ko je začel z nastopanjem v članskih občinskih in nato medobčinskih ligah Gornje Radgone. V vseh ligah, kjer so nastopali so vsaj enkrat bili prvaki, tako da so vedno napredovali. Vmes so bili dvakrat tudi pomurski prvaki, kar je v tako močni konkurenci bil izjemen uspeh. Od sezone 2014/15, ko je večina igralcev prišla med veterane, so se vključili v Ravensko pomursko ligo, kjer nastopajo ekipe iz Prekmurja, Prlekije in radgonskega dela Slovenskih goric. Tam so enkrat bili četrti, trikrat drugi in sedaj v peti sezoni so se suvereno povzpeli na sam vrh. „Vsi, ki smo trenutno v ekipi smo skupaj najmanj 20 let, nekateri pa so zraven že od ustanovitve. Smo prava klapa in tukaj rezultati ne morejo izostati. Vsi smo sicer tudi že zreli, kajti najmlajši je 40-letni Robert Petrovič, nekateri pa so tudi nad 60", nam je povedal vodja ekipe Renato Hvalec, ki je dodal tudi zanimivost, na kakšen način imajo vzdrževanje lepega igrišča. Gospodar je namreč Albin Tropenauer, ki odlično skrbi za vse potrebno. Igralci pa, ko hodijo na treninge ter tekme, v posebni „šparovček" vržejo kakšen kovanec in ob koncu sezone ga odprejo ter Albina nagradijo. Nahajate se: MKR Nogomet Člani KMN Bulls iz Apaške doline skupaj že desetletja


ko mene in tebe na svetu več ne bo!


Napaka dostopa - 0.1 Računovodska in davčna zakonodaja vodenja računovodstva


Domov Mladinske organizacije Gradnja kanalizacijskega sistema Pustni grič Čista Ljubljanica Celostna prometna strategija Komunalni prispevek Razširitev pokopališča v Dolenjem Logatcu NUSZ Mestno jedro Dolenjega Logatca Varnostni sosvet Zaščita, reševanje in pomoč Rdeči križ Logatec Migranti Ensvet Ureditev gospodarske javne infrastrukture v naselju Strmica Predstavitev Predstavitev občine Župan Občinska uprava Krajevne skupnosti Občinska volilna komisija Nadzorni odbor Občinski svet Predpisi Občinska ureditev Finance Gospodarstvo Negospodarstvo Okolje in prostor Ostalo Predlogi predpisov Javne razgrnitve Vloge in obrazci SEPA obremenitev Okolje & prostor Družbene dejavnosti in gospodarstvo Prijava nepravilnosti v občini Logatec Parkirne dovolilnice Razpisi & j. naročila Javni razpisi Javni pozivi Javni natečaji Javna naročila Javno zbiranje ponudb EU / RS sredstva LEADER Zaposlitve Sofinanciranja (šport, mladi, turizem, dediščina, kultura, humanitarci in starejši) Novice & prireditve Novice Prireditve Logaške novice Gledališki abonma Zapore cest Prodaja in oddaja nepremičnin v lasti Občine Logatec Športna dvorana Logatec Turizem Dobrodošli, Welcome, Willkomen, Benvenuti, Welkom, Bienvenue, Добро пожаловать Kako do Logatca Flora&fauna Zbirke Aktivnosti Tradicija Dediščina Narava Kongres Nastanitev Kulinarika Turistični vodniki Družbene dejavnosti in gospodarstvo Kategorija: Družbene dejavnosti in gospodarstvo Mesečno poročilo o prenočitvah in plačani turistični taksi Obrazec za prijavo obratovalnega časa gostinskega obrata (kmetije) Zadetkov: 3363 Nazaj Naprej Vsebine SEPA obremenitevOkolje & prostorDružbene dejavnosti in gospodarstvoPrijava nepravilnosti v občini LogatecParkirne dovolilnice http://www.pisrs.si/I. Občinska ureditevII. Javne financeIII. Gospodarske dejavnostiIV. Negospodarske dejavnostiV. Okolje in prostor VI. Ostalo VII. Predlogi predpisovVIII. Javne razgrnitve


text: Projekt RDO Osrednja Slovenija To spletno mesto je delno sofinanciral Evropski sklad za regionalni razvoj v okviru projekta Regionalna destinacijska organizacija Ljubljana - Osrednja Slovenija (št. pogodbe o sofinanciranju: ESRR-DT2011-9-AB). Kratek opis projekta Namen projekta je vzpostavitev regionalne destinacijske organizacije, ki bo povezovala vseh 26 občin, ki delujejo na območju Osrednjeslovenske regije. Sofinancira se izvedba aktivnosti regionalne destinacijske organizacije. Naziv upravičenca Turizem Ljubljana Višina stroškov projekta Celotni stroški znašajo 580.000 EUR (brez DDV). Od tega 300.000 EUR zagotavlja Ministrstvo za gospodarstvo. V okviru dodeljenih nepovratnih javnih sredstev je delež Evropskega sklada za regionalni razvoj 85 % oziroma 255.000 EUR, delež državnega proračuna pa 15 % oziroma 45.000 EUR. Turizem Ljubljana v imenu Mestne občine Ljubljana zagotavlja 197.500 EUR, 82.500 EUR pa ostalih 25 občin v osrednjeslovenski regiji. Aktivnosti so se začele izvajati 26.5. 2011 in bodo zaključene do 15.10.2013. Kontakti Projekt RDO Osrednja Slovenija vodi Viktorija Grašič Bole, tel. 01 306 45 86, el. pošta: firstname.lastname@example.org. Za več informacij o posameznih aktivnostih povezanih s projektom, lahko pišete na elektronski naslov email@example.com. Več informacij o projektih, sofinanciranih iz Evropskega sklada za regionalni razvoj je objavljenih na spletnih straneh Službe vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko.


BI RADI IZVEDELI, ALI STE ŽE PREBOLELI KORONAVIRUS? V Mariboru je testiranje možno, pri nas pa ... T.R. - Uredništvo - Foto: Tomaž Primožič/FPA, pixabay.com - 06.05.2020 ob 11:41 Mariborčani lahko od ponedeljka dalje za 20 evrov preverijo, ali so že preboleli koronavirusno bolezen 19. V centralnem laboratoriju Zdravstvenega doma dr. Adolfa Drolca namreč ponujajo presejalne teste za ugotavljanje protiteles IGM in IGG, ki so pokazatelj morebitne predhodne okužbe z novim koronavirusom. Glede na to, da je bilo na Obali predvsem januarja ogromno prehladov in gripi podobnih obolenj, nas je zanimalo, ali tovrstna testiranja omogočajo tudi v Zdravstvenem domu Koper. Za testiranje je po besedah pomočnika direktorja mariborskega zdravstvenega doma Aleksandra Jusa precej povpraševanja. Testiranje se opravi na odvzetem vzorcu krvi in rezultat je znan v nekaj urah, poroča Slovenska tiskovna agencija (STA). "Če so prisotna v krvi protitelesa IGG, pomeni, da je človek prebolel okužbo. Če so prisotna protitelesa IGM, pa pomeni, da je prebolel to okužbo pred kratkim oziroma bi morebiti lahko bil še celo okužen," je pojasnil Jus. Vendar pa test ne pokaže, ali je oseba trenutno okužena z novim koronavirusom, je še opozoril. V Kopru izvajajo le teste z brisom žrela V Zdravstvenem domu (ZD) Koper zaenkrat opravljajo le odvzeme brisov žrela, ki pa, kot poudarja strokovna direktorica zavoda Ljubica Kolander Bizjak, ne pokažejo, ali je oseba covid-19 že prebolela. "Pozitiven bris pomeni, da trenutno prebolevate bolezen," je pojasnila zdravnica. Odvzem brisa nazofarinksa opravljajo samo na indikacijo zdravnika. "Če oseba nima evropskega zavarovanja, mora testiranje plačati." Testiranj, ki si jih nekdo 'izmisli', ker bi recimo rad odšel čez mejo v Avstrijo, po njenih navedbah ne opravljajo. Za določitev, ali ste koronavirus že preboleli, sta potrebna odvzem krvi in serološke preiskave. A se krvne preiskave, tako Kolander Bizjakova, pri nas še ne izvajajo: "Čakamo na rezultate nacionalne študije in uvedbo teh seroloških testov, ki pa jih bodo najprej opravljali na klinikah, nato bomo videli naprej." Strokovna vodja ZD Koper je ob tem prepričana, da ti testi zagotovo ne bodo samoplačniški, "ker mislim, da si bo redko kdo privoščil toliko plačati. To ni poceni." Test za odkrivanje protiteles novega koronavirusa v ZD dr. Adolfa Drolca sicer stane 20 evrov. Pred dnevi so mediji poročali še o samoplačniških testih na dunajskem letališču, ki stanejo 190 evrov, a Jus ne ve, ali gre za podobne teste. "Mi smo pač dobili ponudbo dobavitelja in smo se odločili, da to ponudimo občanom, če kdo želi vedeti, da je prebolel koronavirus," je povedal za STA. Serološke preiskave ne pokažejo, kdaj je oseba prebolela bolezen V centralnem laboratoriju ZD dr. Adolfa Drolca sta se v ponedeljek že testirali dve osebi, pri obeh je analiza pokazala, da sta bolezen nedavno preboleli, ni pa znano, kdaj točno. Ravno včeraj je po medijih zaokrožila novica, da naj bi bil v Franciji novi koronavirus prisoten kar mesec dni prej, preden je francoska vlada uradno potrdila prve primere okužbe. Serološke teste so ponovno opravili pri pacientu, ki se je decembra lani v bolnišnici zdravil zaradi pljučnice in ugotovili prisotnost protiteles proti covidu-19. "Žal se iz teh testov ne da dokazati, kdaj se je nekdo okužil z novim koronavirusom. To so sklepali na podlagi kliničnih znakov, ki jih je imel omenjeni pacient," nam je ob tem dodatno pojasnila dr. Kolander Bizjakova. Ali v Sloveniji hranijo krvne vzorce odvzete ob pljučnici ali gripi, s katerimi bi lahko naknadno, tako kot v Franciji, preverili, če je oseba morda prebolela tudi covid-19, smo se z vprašanji obrnili na pristojne institucije. Odgovore še čakamo. Tine | 06 .05. 2020 ob 16: 53 Kje pa je nov direktor zdravstvenega doma koper? Od kar je bil postavljen se ga sploh ni videlo.


omejeno dihanje skozi nos (pri športnih dejavnostih ali zamašenem nosu).


text: 1878 (MDCCCLXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 3. marec – Bolgarija postane neodvisna država Avstro-Ogrska po sklepu berlinskega kongresa zasede Bosno in Hercegovino Rojstva 9. januar – John Broadus Watson, ameriški psiholog († 1958) 8. februar – Martin Buber, avstrijsko-judovski filozof († 1965) 22. februar – Walter Ritz, švicarski fizik († 1909) 9. april – Marcel Grossmann, nemški matematik († 1936) 18. december - Josif Stalin, sovjetski diktator († 1953) 21. december – Jan Łukasiewicz, poljski logik, matematik, filozof († 1956) Smrti 20. marec – Julius Robert von Mayer, nemški zdravnik, fizik (* 1814) 25. maj – Andreas von Ettingshausen, nemški matematik, fizik (* 1796) 28. november – George Henry Lewes, angleški filozof in literarni kritik (* 1817)


Pri načrtovanju in zagotavljanju odvzema pitne vode iz vodovodov je treba upoštevati, da ima oskrba s pitno vodo prednost pred rabo voda za druge namene.


source: CulturaX

text: Mladinski svet Slovenije | Podeljene nagrade za Naj prostovoljce 2020 Domov Podeljene nagrade za Naj prostovoljce 2020 Podeljene nagrade za Naj prostovoljce 2020 Podeljena priznanja na zaključni prireditvi PROSTOVOLJEC LETA 2020 Danes, 26. avgusta 2021, je Mladinski svet Slovenije (MSS) že devetnajsto leto zapored podelil priznanja za natečaj Prostovoljec leta 2020, ki je postal praznik prostovoljstva v Sloveniji, zasnovan za njegovo nadgradnjo in promocijo. Zaključna prireditev je potekala v Kongresnem centru Brdo, gostil pa jo je dolgoletni častni pokrovitelj natečaja, predsednik Republike Slovenije Borut Pahor ter prejemniku naziva Naj prostovoljski projekt izročil plaketo. Za koledarsko leto 2020 so bili nazivi Naj prostovoljka in Naj prostovoljec v treh starostnih skupinah, Naj mladinski voditelj, Naj mladinski projekt in Naj prostovoljski projekt. Poleg predsednika RS, prijavljenih prostovoljcev in predstavnikov prijavljenih organizacij, so se prireditve udeležili predsednik MSS Miha Zupančič, direktorica Urada RS za mladino mag. Dolores Kores. Podelitev sta vodila Toni Cahunek in Urška Skube. Naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let je postala Viktoria Krusharova, ki jo je predlagala Gimnazija Novo Mesto je v projektu Telefonsko družabništvo s tedenskimi telefonskimi klici krajšala čas starejšim in jim pomagala premagovati osamljenost. Prav tako je bila koordinatorka projekta Dijaki za osnovnošolce. Naj prostovoljec v isti starostni skupini je na predlog Mladinskega sveta Ajdovščine postal Luka Štrukelj. Luka je v letu 2020 v okviru Škofijske Karitas Koper v programu Popoldan na cesti pomagal otrokom pri učenju in razumevanju učne snovi ter jih spodbujal k odgovornemu opravljanju šolskih obveznosti. Kristina Stražišar je na predlog Društva Center za pomoč mladim (CPM) postala Naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 29 let. Kristina nudi mentorstvo novim prostovoljcem. S pomočjo drugih članic CPM se je lotila pisanja priročnika z zbirko vaj, ki jih člani in članice društva uporabljajo pri svojem delu z mladimi. Naziv Naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 29 let je prejel Luka Mehle, predlagalo pa ga je Združenje slovenskih katoliških skavtinj in skavtov. Na Združenju slovenskih katoliških skavtinj in skavtov opravlja vlogo poverjenika za voditelje, nudi podporo lokalnim enotam in organizira usposabljanja skavtskih voditeljev. V skavtski organizaciji je član strokovne skupine za prvo pomoč, hkrati je član ekipe prve pomoči Rdečega križa. V letu 2020 je med epidemijo Covid-19 prostovoljno delal z bolniki v Univerzitetnem kliničnem centru. Prav tako je v okviru nacionalne katoliške skavtske organizacije v času epidemije vodil skupino, ki je koordinirala skavtske prostovoljce. Naj prostovoljka v starostni skupini 30 ali več let je postala Marija Radkovič, predlagalo jo je Društvo upokojencev Domžale. Marija je v društvu ter odgovorna za delo s prostovoljci. Aktivno je vključena v ustanavljanje Dnevnega centra za starejše v Občini Domžale, projekt Brezplačne vožnje za starejše v občini, starejšim pomaga pri pridobivanju socialne pomoči. V letu 2020 je opravila kar 1590 prostovoljskih ur. Za Naj prostovoljca v isti starostni skupini je bil izbran Mladen Sedlar, ki ga je predlagala Slovenska filantropija. Mladen je ključen v projekt Viški hrane – hrano ljudem, ne smetem. V letu 2020 je v času epidemije s svojim kolesom pričel z dostavljanjem hrane na dom uporabnikom, ki niso bili mobilni ali pa so zaradi strahu pred okužbo kot rizične osebe raje ostajali doma. Opravljal je nakupe, dostavljal zdravila iz lekarne ali pa se odpravil na opravke na pošto. Med mladinskimi voditelji je bila za Naj mladinsko voditeljico, na predlog Zveze tabornikov Slovenije izbrana Eva Bolha. Eva je od leta 2018 prva načelnica Zveze tabornikov Slovenije, kar vključuje vodenje 200 prostovoljcev na nacionalni ravni, skrb za delo strokovne službe, nemoteno delovanje velike mladinske organizacije s 7000 člani, od tega 2000 prostovoljci, taborniške zadruge in centra ter podporo projektom na nacionalni ravni. V letu 2020 je opravila kar 1000 ur prostovoljskega dela. Dan ZaMe je na predlog Gimnazije Kranj bil izbran kot Naj mladinski projekt 2020. Namen projekta Dan ZaMe, ki je vključil 900 mladih, je bil ozavestiti dijake o pomenu mentalnega zdravja in zmanjšati družbeno stigmo, ki je okoli te tematike močno prisotna. V okviru projekta so se izvajala številna predavanja strokovnjakov z najrazličnejših področij psihologije in duševnega zdravja ter mnoge zanimive interaktivne delavnice, namenjene sprostitvi in skrbi zase. Med vsemi prijavljenimi prostovoljskimi projekti je bil za Naj prostovoljski projekt izbran projekt Mala pozornost za veliko veselje, ki ga je predlagal DEOS d.o.o., PE Center starejših Notranje Gorice. Projekt je v času epidemije prinesel nasmeh na lica starostnikov in tako povezal celotno Slovenijo. Organizatorji so uredili vse glede pošiljanja in preverjanja prejetih voščilnic, da so res v redu, da ni kakšne neprimerne ter jih razposlali po Sloveniji. Dogodek se je zaključil s podelitvijo priznanj vsem prijavljenim prostovoljcem in prostovoljkam ter organizacijam, ki so dobili tudi praktične nagrade.


Pravilnik o zasebnosti - Pomposa - Italija Ta izjava o zasebnosti se nanaša na www.locandapassopomposa.it, ki jo ima v lasti in upravlja nastanitev Locanda Del Passo Pomposa. Ta izjava o zasebnosti opisuje, kako zbiramo in uporabljamo osebne informacije, ki jih posredujete na naši spletni strani: www.locandapassopomposa.it. Razlaga tudi možno rabo vaših osebnih podatkov in kako lahko dostopate in spreminjate te informacije. To izjavo o zasebnosti občasno osvežujemo, zato vam svetujemo, da stran pogosto obiskujete in ste na tekočem s spremembami. Imate pravico do pregledovanja osebnih podatkov, ki jih hranimo o vas. Zaprosite lahko za pregled vaših osebnih podatkov in sicer tako, da nam pošljete e-sporočilo na: locandapassopomposa@gmail.com. Prosimo vas, da v naslovno vrstico vašega e-sporočila vpišete 'Request personal information'. Prosimo vas, da skrbite za pravilnost in aktualnost vaših osebnih podatkov. Če so osebni podatki, ki jih hranimo o vas, nepravilni, zastareli ali niso relevantni za namen zbiranja, jih bomo na vašo zahtevo osvežili ali pa jih odstranili. Kontaktirajte: locandapassopomposa@gmail.com. Na vašo zahtevo bomo odgovorili v 30 dneh. Kljub temu bomo nekatere informacije morali obdržati, na primer za administrativne ali pravne namene, kot je vodenje evidence ali zaznavanje goljufivih aktivnosti. Nastanitev Locanda Del Passo Pomposa nadzoruje procesiranje osebnih informacij, ki so zbrana iz spletnih strani in prek piškotkov. Nastanitev Locanda Del Passo Pomposa, Via Provinciale per Volano 13. Če imate kašne predloge, prošnje ali komentarje glede zasebnosti, osebnih informacij, piškotkih ali kako upravljamo z osebnimi informacijami, nam lahko pišete na locandapassopomposa@gmail.com. Via Provinciale na Volano 13Pomposa, Emilia-Romagna


Omar Naber Dokler se ne zbudim Lyrics In naenkrat več ne vem kje se vse ustavi Bo res misel brez besed nov urok za prazen svet Zdi se da sem sam ostal da obraz sem svoj prodal... Če bom smeh narisat znal jok v zrcalu bo ostal A kje bom žalost zakopal ko bo plamen podivjal? Iskal bom le ljubi dom In pobegnil tja kjer bom Le sanjal, le sanjal naprej Dokler se ne zbudim Ko me znova dan zbudi spet moj svet bo lačen Prazen strel bo v nebo zbrisal zame vse lepo Vem da vidi se le sij A jaz brez čiste sem vesti... Če bom smeh narisat znal jok v zrcalu bo ostal A kje bom jezo zakopal ko bo ogenj podivjal Iskal bom le ljubi dom In pobegnil tja ker bom Le sanjal, le sanjal naprej Dokler sonce me ne prebudi a jaz bom še naprej le sanjal... glasba: Omar Naber Besedilo Katja Štok, Omar Naber See also: JustSomeLyrics 119 119.20 Omar Stop Lyrics Omar Naber It's all up to you Lyrics


text: Prav nepredstavljivo je, kakšna darila prejmejo zvezdniki, če se pojavijo na podelitvi nagrad. Ne le paket izdelkov za nego obraza ali nekaj ličil – med darili so celo brezplačni lepotni posegi. Trenerji, maserji, medicinske sestre, psihologi, vzgojitelji, učitelji glasbe ... To so samo nekateri od poklicev, ki so čedalje bolj iskani. Gre pa za poklice, kjer je potrebna velika mera empatije. A le če imate na računu skromnih 50 milijonov dolarjev, oziroma 38 milijonov evrov. Terasa se nahaja na vrhu ta trenutek najbolj luskuzne stavbe v Miamiju in velja za eno najbolj vročih luskuznih nepremičnin na svetu. Angležinja Laura Fernee trdi, da je prelepa, da bi delala. Zaradi njenega videza naj bi jo moški sodelavci nadlegovali in ji onemogočali normalno kariero. Če veste, da bo čez nekaj dni konec sveta, lahko mirno pozabite na vse dolgove, zberete čim več gotovine in si uresničite katero od skritih želja. Če ne veste, kaj bi storili, imamo za vas nekaj predlogov tudi mi. Nekateri delojemalci skrbijo za moralo in počutje svojih zaposlenih tudi z zanimivi oziroma neobičajnimi metodami ali norčijami z namenom, da obdržijo svoje najboljše delavce. Novinar Kevin Roos je uspel redakcijo New York Timesa prepričati, da mu je plačala en dan milijarderskega življenja. Vas zanima, kaj si je privoščil in zakaj užitek ni bil tak, kot je pričakoval? V časih visoke brezposlenosti in nizkih dohodkov pazite, da ne boste zapravljali svojega težko prigaranega denarja za stvari, ki jih ne potrebujete. Ponudba nepremičnin na trgu je velika, prav tako se kupcem skoraj ni treba bati, da bi jim konkurent ogledano nepremičnino 'speljal' tik pred nosom, saj oglasi za nekatere nepremičnine na svojem mestu ostajajo tudi po več let! Kaj si od svojega delodajalca želite v decembru? Anketa je pokazala, da si Američani zagotovo ne želijo božične zabave.


Sladki poletni mix - Moje potovanjeMoje potovanje Sladki poletni mix 21. junija 2012 / 7 let ago Za prvi poletni dan smo vam pripravili sladek, sočen in osvežujoč poletni mix...njamii:-) Sladki poletni mix 1 / 16 Ne glede na to, ali prvi dan težko pričakovanega poletja preživljate doma, v službi ali na dopustu, si privoščite sočno in sladko osvežitev. Ob tem mixu se vam bodo zagotovo pocedile sline:-) hrana, malo za hec


Kako izvedeti procesor toplotne disipacije? - Tehnološke novice in visoka tehnologija flipperworld.org Računalniki » Kako izvedeti procesor toplotne disipacije? Procesor v računalniku ima vodilno vlogo, saj je njegova naloga upravljanje sistema. Pri nakupu in obratovanju je pomembno upoštevati vse parametre, vključno z odvajanjem toplote procesorja. Ta članek bo podan. Načelo delovanja CPE Obstaja določeno zaporedje dejanj, po katerih procesor opravlja svoje funkcije. Blok, ki nadzoruje procesor, prenese podatke iz RAM-a, ki se nato uporabi. Po tem navodilu je v predpomnilniku procesorja. Ko se podatki naložijo v medpomnilnik pomnilnika, jih ponovno napišejo v navodilih in jih nato prenesejo v register. Ko logična naprava prebere prejete registre, izvrši ukaze, zapisane v njih. Po izvedbi ukazov je potrebno nekje shraniti rezultate in jih procesor shraniti v predpomnilnik za nadaljnjo uporabo. Če so informacije ponovno potrebne, jih bo procesor dobil dvakrat hitreje, saj je že shranjen v medpomnilniku. Če informacije, shranjene v medpomnilniku, niso več v povpraševanju, jih procesor premakne v pomnilnik, saj lahko v njem shrani več informacij, prosti predpomnilnik pa za nove podatke. Ta parameter, kot odvajanje toplote procesorja, je eden glavnih, saj ta izračun pomaga ugotoviti, kateri hladilnik je najbolje umeščen. Osnovna značilnost pri izbiri procesorja je jedro. To pomeni, da bolj ko so, več tokov, to pa se povečujeZmogljivost CPU. Tehnološki proces je prav tako pomemben kot odvajanje toplote procesorja. Dejstvo je, da ta parameter vsako leto postane manj in se meri v nanometrih. Pri tem je na milijone tranzistorjev, ki so odgovorni za oddajanje enosmernih in izmeničnih napetosti. Pogostost procesorja kaže na njeno hitrost prenosa podatkov in obdelavo podatkov. To pomeni, da je višja frekvenca, bolj produktivna je procesorja. Nekateri od njih lahko vidijo dodatno pismo, ki pojasnjuje, da je naprava zasnovana za overclock. V vsakodnevni uporabi ni smisla, toda v igrah igra pomembno vlogo procesor, saj je treba prebrati ogromen tok podatkov. Procesor je treba razstaviti le, če je resnično potreben in omogoča hlajenje. Podobni postopki se izvajajo preko menija BIOS-a. TDP ali odvajanje toplote kaže, koliko toplote se sprosti, ko procesor deluje. Na podlagi teh podatkov uporabnik izbere hladilnik, ki ga lahko ohladi in napajanje. Maksimalno odvajanje toplote procesorja je določeno v parametrih naprave. Predpomnilnik procesorja je lahko večnivojski in vsaka raven ima edinstven pomnilnik in hitrost prenosa podatkov. Višji kot je vmesni pomnilnik, počasneje deluje, vendar ima veliko pomnilnika. Torej, predpomnilnik prve stopnje hitreje izmenjuje podatke s procesorjem, ker je bližje, vendar je spominska banka zelo majhna. Intu ima tretja raven lahko 8 megabajtov pomnilnika, vendar mora biti oddaljena od procesorskega čipa, zato ga mora kontaktirati skozi prva dva predpomnilnika. Pri nakupu predelovalca je seveda treba upoštevati njegovo proizvodnjo in serijo. Te nastavitve so na prvem mestu, ker je od njih odvisno, katero vtičnico je treba vzeti pod procesorjem, pa tudi matično ploščo. To so bili vsi pomembni parametri. In maksimalno odvajanje toplote procesorja vam omogoča, da veste o njegovi porabi energije. Veliko uporabnikov po postopku pospeševanja se zanima, kako pravilno izračunati toploto procesorja. V tem primeru gre za procesor s toplotno močjo 65 vatov. Skoraj vsi procesorji po pospešku povečajo frekvenco za približno trideset odstotkov. Tako morate vzeti začetno številko 65 in jo pomnožiti s 30. Po tem se številka razdeli na 100. 195. Izkazalo se je, da je 195. Lahko zaokrožite na dvajset. Zdaj se izkaže, da je odvajanje toplote procesorja 85 vatov. Frekvenco lahko povečate na večji odstotek odstotkov, le v izračunih morate nadomestiti število, ki pomnoži začetno toploto procesorja. Programski kazalniki Iz prejšnjega odstavka smo ugotovili, kako najti toploto procesorja. Še naprej razpravljamo o tej temi. Programi za spremljanje temperature CPE ne morejo prikazati, koliko procesor dejansko ogreva. Na primer, "Aida" ali BIOS lahko prikaže samo prisotno temperaturov trenutku, toda z aktivnim delom je procesor močno segret, kar je težko izslediti. Zato je najbolj zanesljiva možnost, da ugotovite največjo toplotno disipacijo procesorja, da naredite izračune. Intelovi procesorji Pri nakupu procesorja tega proizvajalca je treba upoštevati generacije in serije. V procesorjih Intel je odvajanje toplote odvisno od tega, kaj naprava lahko vzdrži. S temi podatki lahko izberete ustrezen hladilni sistem. Procesorji tega proizvajalca, ki so namenjeni za mobilne računalnike, imajo toplotno moč 35 vatov. Takšnih čipov ne bo težko ohladiti, če uporabljate najpreprostejši hladilnik z bakrenimi cevmi in radiatorjem. Pogostost takih procesorjev je od dveh do treh Hz. Termična razgradnja procesorjev za stacionarne računalnike te linije doseže 50 vatov. To bo zahtevalo bolj resno hlajenje, toda pri delu temperatura ne bo dosegla visokih ocen. Tako lahko hladilni sistem predstavimo v obliki aluminijastega radiatorja brez cevi, z ventilatorjem. Zmanjšan tehnološki proces omogoča porabo manj energije, poleg inovacij pa je treba omeniti tudi povečanje števila jeder na štiri in povečanje obratovalnih frekvenc. Ti parametri povečujejo porabo energije CPU-ja. Termična razgradnja procesorja i5 ne doseže 75 W, vendar proizvajalci priporočajo vgradnjo hladilnika s 95 W. Vse v pospeševalnem potencialu, to jestandardna frekvenca je približno 35 Hz, procesor pa se lahko poveča do 42 Hz. S povečevanjem frekvence se povečuje tudi odvajanje toplote procesorja. Termična razgradnja procesorja i7 se praktično ne razlikuje od prejšnje generacije, to je 65-75 vatov. Za takšne procesorje bo potrebno bolj kakovostno hlajenje v obliki stolpnega hladilnika. Ker ima ta generacija še en priključek za povezljivost, mora biti hladilnik velikosti. Zanimiva primerjava je možna na dveh modelih 7700 in 7700K. Črka na koncu pomeni, da je procesor namenjen za overclocking, vendar je povečanje produktivnosti le deset odstotkov. Najpomembneje je, da s tako minimalno povečanje toplotne izgube procesor povečal za 30 vatov. Naslednji modeli imajo odvajanje toplote, ki doseže drog 200 vatov, njihova frekvenca pa je 5 Hz. Tukaj je, kaj je to - odvajanje toplote procesorjev Intel. Termična razgradnja procesorja iz originalne serije AMD FX doseže 95 W pri delovni frekvenci 35 Hz. Edinstvenost procesorja tega proizvajalca je, da se razmerje med ceno in kakovostjo razlikuje od konkurenčnega modela. Torej, procesor zadnjega modela lahko stane 25-30 odstotkov ceneje kot analogni konkurent. Pri tem AMD uporablja svoj edinstven vtičnik AM3 +. Če se vrnemo na proizvodnjo toplote, je mogoče razlikovati modele s TDP 125 W, njihova frekvenca pa komaj doseže 4 Hz. Centralni procesorji, ki so prečkali 220 W, lahko delujejo pri začetni frekvenci 47 Hz. Vendar pa ni znano, kako bo hladilnik ohladil procesor, če ga boste poskusili overclockati.Seveda se lahko sklicujete na izračune, ki so predstavljeni zgoraj, vendar je odstotek overclocking procesorja tega proizvajalca nepredvidljiv. Izbira in namestitev hladilnika za Intel i5 in i7 Zato je izbira hladilnika odvisna od nekaterih parametrov. Toplotni procesor. Možnost overclock. Priključek (vtičnica). Če odvajanje toplote začetnega stanja procesorja omogoča uporabo hladilnika, ni treba skrbeti za hlajenje. Ko TDP premaga oznako 95 W, potem morate kupiti stolpni hladilnik z bakrenimi cevmi, radiatorjem in ventilatorjem. Trenutni trg lahko ponudi različne variacije teh hladilnikov, vendar njihova namestitev na procesor ostaja nespremenjena. Za začetek je potrebno odstraniti pokrov sistemske enote in odklopiti vse komponente matične plošče, da ga postavimo v vodoravni položaj. Nato pritrdilni trak pritrdimo na zadnjo ploščo, tako da hladilnik ne deformira matične plošče. Na procesorju je treba dati kapljico termopasta in enakomerno porazdeliti po površini. Sedaj je radiator nameščen pred luknjami za zobnike, ki so opremljeni s hladilnikom. Po tem je ventilator priključen in matična plošča skupaj s hladilnikom se lahko vrne nazaj v ohišje sistemske enote. Hlajenje za AMD FX Možnosti nakupa hladilnika so enake kot v prejšnjem primeru, vendar je namestitev nekoliko drugačna. Namestitev matične plošče v vodoravni položaj, je potrebno nanesti termopast na procesor in ga razmazati, nato pa montirati.radiator s cevmi in ventilatorjem. Dejstvo je, da so hladilniki za procesor tega proizvajalca popolnoma drugačni. V spodnjem levem kotu je ročica, ki je dušena, da se omogoči nastavitev hlajenja. Nato se ročica spusti, kar daje značilno klike, kar pomeni, da je hladilnik pritrjen. Pomembno je vedeti, da so izkrivljanja in neenakosti nesprejemljive, saj to lahko povzroči, da se toplota, ki se sprosti, ne odbija pravilno od cevi, in da bo procesor zgoreval. Načelo hladilnika je preprosto - procesor se pri delu segreje, termopasta zagotavlja popoln trk procesorja in hladilnika, cevi se ukvarjajo s prenosom toplote na radiator in hladijo ventilator, izločajo vroč zrak. Nizki toplotni deflektorji imajo hladilnike s hladilnikom brez cevi ali brez ventilatorja in z vsemi lastnostmi procesorja ni nevarnosti pregrevanja. Vsi hladilniki so kupljeni glede na vtičnico, saj se ne razlikujejo le po lokaciji "nog", temveč tudi po velikosti. Če je premer ventilatorja napačno izbran, potem se procesor ne bo mogel ohladiti, kot je potrebno, sicer se hladilnik ne prilega. Hladilniki s kablom za tri in štiri kontakte se med seboj nekoliko razlikujejo. Hlajenje s tremi kontakti deluje pri polni moči, tudi če procesor ni izpostavljen aktivni obremenitvi. Druga stvar so štirje stiki. Dodatni kontakt omogoča hladilniku nadzor hitrosti ventilatorja glede na obremenitev procesorja. Tako zprocesor se v pasivnem delu ne segreje - ventilatorji se počasi zavrtijo, vendar pa v igrah ali programih, kjer se izračuni aktivno izvajajo, ventilatorji delajo s polno zmogljivostjo. Kako uporabljati toplotno napravo: navodila. Naprava in princip toplotne kamere Kako izvedeti frekvenco RAM-a in ga overclockati? Podrobnosti o tem, kako izvedeti prijavo v VC Kje ste poklicali - kako izvedeti? Vse poti Kje ste poklicali - kako izvedeti? Vse poti Kako izvedeti preostanek MTS prometa?


text: Anadir (reka) |Anadir Анадырь |Izvir||Stanovojski hrbet| |Izliv||Anadirski zaliv, Beringovo morje| |Države porečja||Rusija| |Dolžina||1146 km| |Nadmorska višina izvira||- m| |Povprečni pretok||1000 m3/s| |Površina porečja||191.000 km2| Anadir izvira v osrednjem delu Anadirske planote na Stanovojskem hrbtu kot Ivaški ali Ivačno približno 67° severno in 171° vzhodno. Najprej teče v jugozahodni smeri, nato pa proti vzhodu. V zalivu Onemen Anadirskega zaliva se izliva v Beringovo morje. V zgornjem toku je njena dolina ozka, v srednjem in spodnjem toku pa je ravna in na nekaterih delih ni posebej izrazita. V ustju doseže njena širina do 7 km. Glavni desni pritoki so: Jablon, Jeropol, Travka in Majn, levi pa: Činejvejem, Belaja in Tanjurer. Reka je plovna do naselja Markovo 570 km od ustja. Področje, kjer teče Anadir, je redko naseljeno in prevladuje tundra, bogata z različnim rastlinskim svetom. Območje obkrožajo gore. Devet mesecev so tla pokrita s snegom, zmrznjene reke pa predstavljajo vozne poti. Na tem območju je živelo ogromno severnih jelenov. Število domačih jelenov se je po letu 1992 močno zmanjšalo zaradi reorganizacije in privatizacije državno vodenih kolhozov. Ker se je zmanjšalo število domačih severnih jelenov, se je povečala populacija divjih karibujev.


text: 690. je deseto desetletje v 7. stoletju med letoma 690 in 699. D-0690.


CTM Berlin 2020 CTM Berlin 2020: Liminal; različne lokacije, Berlin, 27. 30. 1. 2020 Berlinski CTM je zdaj že dolga leta ustaljena institucija tako na razvejani berlinski sceni kot v polju sodobnih festivalov, ki krojijo smernice v vmesnih prostorih med sodobno umetnostjo, multimedijo, sodobno glasbo, zvočno umetnostjo, avdiovizualnim poljem in klubsko kulturo. Sam sem se ga udeležil po nekaj letih suše, na pol kot obiskovalec, na pol kot del stranske veje CTM-ja prek povezave z domačim festivalom Sonica kot članom mednarodne festivalske platforme Shape, del katere je tudi CTM ob denimo še poljskem Unsoundu in številnih drugih. CTM je bil v tovrstnih festivalskih mrežah vedno gonilna sila, velikan med manjšimi, ki je krojil smernice, distribuiral vsebine, narekoval trende, pristope in nenazadnje prek ekskluzivno iniciiranih projektov krojil vsebine, ki so nato krožile po festivalski mreži in se v zadnjem desetletju lepo umestile tudi v polje muzejev in galerij sodobne umetnosti. Pri tem ne pozabimo, da organizacija DISK, ki stoji za CTM-jem, deluje tudi kot DISK Agency, agencija, ki lastne iniciirane projekte in produkcije zastopa na trgu. Z vidika tovrstnih mrež je participacija CTM-ja, Unsounda in Muteka v mrežah, kot sta ICAS in Shape, seveda dobrodošla pri zbiranju evropskih sredstev in zastopanju interesov tovrstne produkcije v polju evropske kulturne politike in birokracije. Po drugi strani pa to povzroča nujna neravnovesja na ravni distribucije vsebin in vodenja skupne programske politike. To pomeni, da denimo tukajšnji domači ustvarjalci in ustvarjalke, izbrani v mrežo, težko po njej tudi dejansko krožijo. In to pomeni seveda neravnovesje v budžetni zasnovi, v kateri veliki pojejo male in hkrati narekujejo trende, ki si jih mali preprosto ne morejo privoščiti. Zato Sonica in sorodni festivali tem trendom nikoli ne bodo mogli parirati. V tej luči so mi zato občasna negodovanja na domači sceni povsem nelogična in odvečna, posledica nepoznavanja globljih mehanizmov, ki so v ozadju, in nepoznavanja razmer na trgu. Če je CTM slednjega poganjal vrsto let, se po letošnji ediciji zdi, da je izgubil primat napram poljskemu Unsoundu, ki zadnja leta prednjači v iniciiranju ekskluzivnih projektov. Tako sta bili koncertna izvedba glasbe za serijo Chernobyl islandske čelistke in elektrofoničarke Hildur Gudnadottir in novi avdiovizualni projekt Roberta Henkeja tam že predstavljena. Po drugi strani pa očitno CTM išče nove smernice in izzive v polju sodobnih uprizoritvenih praks, v polju sodobnega plesa in performansa, kar ni tako nelogično, če vemo, da del programa festivala že vrsto let domuje v prostorih HAU-a, ene od osrednjih berlinskih institucij za tovrstne umetniške prakse. Letošnje programsko vodilo se glasi liminal, ambivalenten, nestanoviten prostor liminalnega, prostor prehajanja med sodobno fluidnostjo digitalnega miljeja in multikulturno hibridizacijo, vstopanje v polje ritualnega, v prostor nedefinirane porajajoče se prihodnosti in zamegljene, dekonstruirane preteklosti. V tej spet široki programski zasnovi so ta načela odmevala v kar nekaj videnih nastopih. Ti so se odvijali v utečenih prostorih CTM-ja, v tehno trdnjavi Berghain, ki jo CTM predrugači, naseli z drugimi vsebinami in obiskovalci, ki se z običajno klientelo Berghaina pomešajo zgolj v četrtek in petek, ko se odpre tudi Panorama bar in ko program v večji meri sestavljajo tudi didžej seti oziroma live acti, med katerimi sta letos nastopila tudi denimo Andy Stott in Squarepusher. Glavnina vsebin v Berghainu se kljub žanrski raznolikosti napaja v sodobni elektroniki, v že malo utrujajočem in enoličnem polju tresoče prisotnosti brnečih nizkih frekvenc, idealnih za tamkajšnji sound system, a že kar klišejskih. Slišali smo jih denimo v surovih dromljanjih grškega dvojca MMMD, včasih Mohammad, ki skozi predelan bas, elektroniko, posnetke in surov, hrapav zven električnega violončela ustvarja sodoben ritual, ki se zvensko napaja v preteklosti ljudskih godb iz regije in v sodobnih zvenskih fenomenih intermodulacije, svojstvene distorzije frekvenčnega spektra. Dvojec, oblečen v črne halje, sledi liniji sorodnih zasedb kakršna je Sunn O))), vendar namesto kontinuiranega zamaknjenega, zvočno omniprezentnega drona raje kroji krajše pesemske forme, skozi katere raziskuje subbasovske frekvence. Žal pa je to tudi malce preveč prekinjalo sam tok koncerta, da bi te zares posrkalo vase. Sodobna ritualnost je močno resonirala tudi v glasbi indonezijskega dvojca Raja Kirik, ki v konfiguracijo elektronske glasbe vpenja tolkalske tradicije iz regije in jih pelje v opojen, hrupen ritual, v katerem odzvanjata mladost in vitalnost sodobnih regionalnih hrupnih in eksperimentalnih scen v aziji, ki jih v zadnjih letih festival intenzivneje prezentira. Dvojec vstopa v hrapavo, mestoma surovo zvočnost, ki je svojstveno značilna za tamkajšnjo sceno. V polju med sodobno elektroniko, dark waveom in industrialom se pozicionira izvajalka Dis Fig, performerka, didžejka in producentka Felicia Chan, ki v svojem nastopu ustvari kontrastno emocionalno polje, ki niha med eteriko, skrajno zvočno nasičenostjo in ekspresivnim vokalom, ki vedno kulminira v klimaksu skrajno emotivnega krika. Če za trenutek ostanemo v polju krika, omenimo enega najbolj zanimivih aktov festivala, nastop nigerijskega dvojca Duma, dvojca, ki je tik pred izdajo plošče pri znani založbi in festivalu Nyege Nyege iz Ugande, s katerim CTM že nekaj let tvori plodno navezo. Dvojec posega po razsekanih, distorziranih, hrupnih in agresivnih elektronskih zvokih, ki jih vpne v skrajno agresiven in energičen nastop, zabeljen z grindcore mona vokalizacijo. Jap, elektronski grindcore nojzič iz Nigerije, suverena obratna apropriacija, ki buta in bo nedvomno v naslednjih mesecih zatresla neodvisno sceno. CTM je znan po tem, da stoji za svojimi izvajalci, in eden takih je tudi ameriško-britanski dvojec Emptyset, ki je tokrat predstavil svoj zadnji projekt Blossoms, projekt, v katerem je dvojec svojo značilno zvočno resonanco šuma, različnih frekvenc in basovskih tresenj še intenzivneje izpel iz polja lastne kontrole. Če sta Purgas in Ginzberg to v preteklosti počela prek resonance in zvočenja prostora ter prek pošiljanja in lovljenja signala iz atmosfere, sta tokrat svojo glasbo kot plaz informacij vpela v programsko okolje umetne inteligence in s tem konceptualno močno razprla svoje ustvarjanje, po lastnih besedah vstopila v faustovski pakt in potešila svojo lastno hudičevo radovednost, obenem pa izpostavila ustvarjalna, estetska ter etična vprašanja. V živo AI razplasti, razgradi in dekonstruira znane elemente njune glasbe in jih spusti v fluiden, spreminjajoč se tok, ki oscilira med amorfno gmoto, nedefinirano zvočno župo ter bolj izrazitimi kosi. Kakšna sta v živo proces in ravnovesje med AI-jem in njunim doprinosom k celostni zvočni podobi, pa je v oblaku dima, stroboskopskih trzljajev in berghainovske temine ostala skrivnost. Eno izmed novejših prizorišč festivala je prostor muzeja za sodobno umetnost Hamburger Bahnhof Museum, ki od lani v svoji osrednji hali, gromozanski bivši železniški postaji, gosti zvočno instalacijo turškega glasbenika in zvočnega umetnika Cevdeta Ereka, svojevrstno zvočno-prostorsko skulpturo, ki 2000 v obliki posnema oltar, v osnovi pa gre za gromozanski in impresiven sound system, ki prši zvok po prostoru. V ta zvočni prostor so vstopili berlinski elektroakustični trio Contagious, trobentačica in elektrofoničarka Sabine Ercklentz, Andrea Neumann iz notranjosti klavirja, s predmeti in elektroniko ter Mieko Suzuki z gramofoni in elektroniko. Trio je sicer lani nastopil tudi pod okriljem festivala Mesto žensk v Ljubljani. Ercklentz in Neumann sta veteranki berlinske elektroakustične improvizatorske scene, Suzuki pa je prisotna na posttehno in postklubski sceni kot didžejka in elektrofoničarka, ki se v zadnjih letih povezuje z ekipo Raster, torej z bivšo ekipo zdaj razpadlega kolektiva in založbe Raster-Noton. Trio v svojem izrazu polje improvizacije veže skupaj z elementi dekonstruirane klubske glasbe in hrupnejših elektronskih praks. Ponudile so nam formacije dueta, solo nastopa in tria, ki so se z različno zvočno gostoto, okleščeno ritmičnostjo ter slojevitimi zvočnimi barvami na različne načine vpenjali in odzvanjali v prostor. Ta je ponujal večplastno, nestatično izkušnjo, ki pa kljub temu ni zazvenela in zašumela v povsem optimalnih okoliščinah. V tradicionalnem AV programu je letos izstopil novi projekt festivalskega veterana Roberta Henkeja, ki je s CBM 8032 AV ustvaril konceptualno močan geekovsko-programersko-artističen avdiovizualni performans, ki prek omejene tehnologije preteklosti, starih Commodorjevih računalnikov, suvereno vstopi v sodobno avdiovizualno polje. Projekt je razdeljen na bazične slikovne elemente v monokromatskem in low-res črno-zelenem vizualnem planu, ki nato skozi ustaljene korelacije med zvokom in sliko vstopa v prav tako ustaljene zvočno-vizualne podobe abstrakcij, linij in likov, generiranih prek raztelešenega pulza, zvočnih barv, dromljanj in občasnih melodij. Zvok se odslikava v polju sodobnosti in vintage digitalne preteklosti, kot celota pa v primerjavi z že rahlo upehano sodobno digitalno AV produkcijo ravno zato deluje sveže. Avdiovizualna zgodba se je delno skušala raztelesiti v prostorih Rundfunka, kjer domuje Monom Sound, organizacija, ki je zasnovala impresiven in svojstven 4D sound system, sistem na sledi tradiciji elektroakustične glasbe ter konkretne glasbe v polju akuzmatičnosti zvoka, v katerega je letos umestila program, poimenovan Sonic Cinema in 4D Sound. V njem so skozi impresivno prostorjenje zvoka skušali na različne načine pronicati v filmsko narativo brez vizualne komponente ter razpirati okoljevarstvena vprašanja. V enem programskem sklopu je sodelovala tudi domača multimedijska in zvočna umetnica Robertina Šebjanič, ki je skupaj z Williamom Russllom zasnovala skladbo Lost Space: Oceans. V njej je uporabila svoje podmorske posnetke iz projekta Aquatocene in jih efektivno razprostrla v večdimenzionalen zvočni prostor, v katerem zvok dobi globino, višino, različne notranje relacije in s tem povsem novo narativo. Slednjo na podlagi poslušanja dela Lost Space: Rainforest, posnetega v tropskem pragozdu, mojim ušesom malce skvari doprinos tandema FLORA in LUM, ki v polje terenskih posnetkov vtre melodijo, glasbene momente, ki preveč sledijo ustaljeni narativi filmske glasbe. S tem namesto, da bi skušal tvoriti novo formo, prej pristane na svojstveno zvočno ponovitev ustaljenih avdiovizualnih pripovedi ter njihovih ustaljenih narativ in postopkov. Ustaljene narative so navkljub spoju svežih ustvarjalcev in ustvarjalk ob kopici starih znancev in znank tiste, ki so rahlo pestile letošnji CTM, ki tem očem in ušesom ni zares ponudil nobenega presežnega momenta. Navkljub temu pa odmeva CTM-ja ne gre zanemariti, saj se je njegova logika delovanja tudi na sami razvejani berlinski sceni vpela v marsikak drug festival ali siceršnje polje sodobne umetnosti, ki ponuja drugačne, le deloma sorodne vsebine. Naj pri tem omenimo zgolj festival sodobne glasbe MaerzMusik, ki se bliža v mesecu marcu. Obenem se vtiskuje tudi v vzporedno berlinsko produkcijo, nevezano na sam festival, ki šumi in pulzira ob njem. In vmes ponuja občasne otoke normalnosti izven vzburjenja in hajpa, ki vlada na samem festivalu. Tja sem občasno pobegnil, a o tem kdaj drugič in drugje ...


- založniki.


text: Če iščete dobro pozicioniran hotel v Surabaya, potem bo pravšnji za vas Sandra Homestay. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Veleposlaništvo Kitajske, Nakupovalni center Golden City Mall, Muzej 45. Sandra Homestay nudi gostom brezhibne storitve z vsem udobjem za prijeten in poživljajoč dopust. Med najboljšo dodatno ponudbo hotela sodi: pralnica, parkirišče, hotelski/letališki prevoz, Wi-Fi na javnih mestih. Deležni boste najboljše sobne strežbe, vključno z sobe za nekadilce, klimatska naprava, televizor LCD/plazma, sprejemni pult, tuš, kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. Hotel ponuja obsežne možnosti za rekreacijo, med drugimi tudi park. Zaradi svoje idealne lege je hotel Sandra Homestay kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje.


Vstop in prebivanje | Ministrstvo za zunanje zadeve WWW.MZZ.GOV.SI/VSTOP IN PREBIVANJE Vstop v SlovenijoVizumski režim in vizumiNajpogostejša vprašanjaObrazciDovoljenje za prebivanjeZakonodajaSkupni zajemni center LjubljanaVizumski informacijski sistemUporabne povezaveObvestila z vizumskega področja Na spletni strani so predstavljeni osnovni podatki o vstopnih pogojih, vizumskih postopkih in vizumskem režimu. Vstop in prebivanje v Republiki Sloveniji je regulirano s schengensko in nacionalno zakonodajo. Dovoljenje za prebivanje pomeni dovoljenje za vstop v Republiko Slovenijo in prebivanje za določen čas in določen namen, ki je predpisan v Zakonu o tujcih. Dovoljenje za prebivanje morajo pridobiti vsi tujci, ki bodo v Sloveniji zaposleni... Na podstrani obrazci najdete vlogo za kratkoročni (schengenski) vizum, vlogo za dolgoročni (nacionalni) vizum, garantno pismo, obrazec za zahtevo za seznanitev s podatki v Vizumskem informacijskem sistemu (VIS)... Državljani tretjih držav, ki potrebujejo schengenski vizum (letališki tranzitni vizum – vizum A in vizum za kratkoročno bivanje – vizum C) za vstop v Francijo, Latvijo, Madžarsko ali Nizozemsko, lahko zanj od 1. 5. 2008 dalje zaprosijo v Skupnem zajemnem centru v Ljubljani. Na podstrani Uporabne povezave najdete različne povezave na strani z informacijami, povezanimi z vstopom in prebivanjem v Sloveniji. Vizumski režim, ki ga uporablja Slovenija je del pravnega reda Evropske unije. Deli se na vizumsko obvezne države, ki za vstop potrebujejo dovoljenje (vizum) in vizumsko neobvezne države, ki za vstop ne potrebujejo dodatnega vizuma. Področje vstopa in bivanja v Sloveniji urejajo različni zakoni, uredbe, sklepi in drugi akti, med drugim Zakon o tujcih, Vizumski zakonik, Zakonik o schengenskih mejah, Schengenska izvedbena konvencija... Tukaj najdete odgovore na vprašanja kot so: kdo potrebuje vizum za vstop v Republiko Slovenijo; kako zaprositi za izdajo vizuma; kje je mogoče dobiti obrazce za vlogo za izdajo vizuma; kje je mogoče oddati vlogo za izdajo vizuma;... VIS je skupni vizumski informacisjki sistem držav članic schengenskega sporazuma, ki je pričel delovati 11. oktobra 2011. Sistem je namenjen hitrejšemu, preglednejšemu in varnejšemu vizumskemu postopku. VIS se uvaja regionalno... E-vizum Slovenija se na ravni EU zavzema za posodobitev sistema izdaje vizumov. V več fazah želi poenostaviti vizumske postopke in jih približati... VIZUMSKA OBVESTILA Uvedba sodelovanja z zunanjim ponudnikom storitev pri obravnavi vizumskih vlog na Kitajskem Sodelovanje z zunanjim ponudnikom storitev pri urejanju vizumov v Turčiji Vlada RS začasno prekinila izvajanje Sporazuma med Slovenijo in Libijo o odpravi vizumske obveznosti za imetnike diplomatskih in službenih potnih listov Prešernova cesta 25, SI - 1001 Ljubljana, P.P. 481 F: +386 1 478 2316 E: konzularne-zadeve.mzz(at)gov.si Uradne ure za stranke: Šubičeva 10, SI - 1001 Ljubljana pon: 9h - 12h sre: 9h - 12h in 14h - 16h pet: 9h - 12h T: +386 1 478 2219


Število obolelih za novim koronavirusom v Sloveniji kaže, da se okuženost ljudi širi z eksponentno rastjo, število okuženih se podvoji na dva dneva, to pa moramo jemati resno. Kot pravi profesor na ljubljanski Fakulteti za matematiko in fiziko dr. Andrej Bauer, bi lahko imeli pri podobnem trendu rasti in brez upoštevanja strogih ukrepov čez tri tedne čez 80 tisoč okuženih, zato je izjemno pomembno, da se držimo strogih ukrepov in kar se da zmanjšamo število interakcij. “Če bi z ukrepi lahko zmanjšali osnovo eksponentne rasti za 20 odstotkov, bi imeli čez tri tedne 5000 obolelih. Brez ukrepov bo to število 80 000. To pa so številke, ki pomenijo razliko med tem, ali se začne družbeni sistem rušiti oziroma še lahko deluje.”


Napišite pismo, podpišite peticijo, objavite na Facebooku ali Twitterju .... kakor koli sodelujete na Pišem za pravice - vaše besede imajo moč. Uporabite jo. Novembra in decembra se pridružite stotisočim ljudem s celega sveta, ki bomo spet napisali na milijone pisem, tvitov, e-sporočil, solidarnostnih sporočil in peticij za ljudi, ki so jim kršene človekove pravice. Tako bomo vršili pritisk na oblast in od njih zahtevali pravico za žrtve kršitev, njim pa pokazali, da jih podpirajo ljudje s celega sveta. Maratonu pisanja apelov Pišem za pravice se lahko pridružite kadarkoli novembra in decembra, tako da pisanje apelov organizirate na vaši šoli oz. v organizaciji, nato nam napisana pisma pošljete, mi pa jih posredujemo končnim prejemnikom. Kako organizirati Pišem za pravice? Preprosto! Na tej strani bodo do konca oktobra na voljo vsa gradiva, ki vam bodo pomagala pri izvedbi aktivnosti (delavnica, opisi primerov, videogradiva, plakati, ...). IZPOLNITE PRIJAVNICO za brezplačna tiskana gradiva, za vsa vprašanja pa smo vam na voljo na maraton@amnesty.si. Na tej strani najdete: (gradiva bomo dopolnjevali do konca oktobra) - Opise primerov posameznikov in skupin, za katere pišemo - Dobre novice z minulih Pišem za pravice - Podporna pedagoška gradiva Letos bomo pisali za: - Tanerja Kilica in 10 zagovornikov in zagovornic človekovih pravic, ki jim sodijo v Turčiji. - Mahadina, ki mu v Čadu zaradi objave na Facebooku grozi dosmrtna ječa. - Clovisa Razafimalalo, ki se na Madagarskarju bori za zaščito deževnega gozda. - Shackelio Jackson, ki se na Jamajki bori za pravico za svojega brata Nakieo. - Farida in Isso, ki se borita proti nelegalnim naselbinam, ki jih izraelske oblasti gradijo na zasedenih palestinskih ozemljih. - Staroselsko gibanje MILPAH, ki se v Hondurasu bori proti uničenju svoje zemlje zaradi gradnje ogromne hidroelektrarne in rudarjenja. - Ni Yulan, ki se bori proti prisilnim izselitvam na Kitajskem. (Na strani so opisi primerov v slovenščini in angleščini, če jih želite v španščini ali francoščini, nam, prosimo, pišite na maraton@amnesty.si.) Lani smo napisali skoraj 4,7 milijona pisem ... in dosegli neverjetne stvari! Lanski Pišem za pravice je bil po številu pisem, napisanih po vsem svetu, (spet) rekorden. S pozivi ljudi s celega sveta smo vršili pritisk na oblasti in dosegli spremembe - Chelsea Manning je bila izpuščena, kmetovalko Maximo Acuno so nehali preganjati ... Vse dobre novice si lahko preberete na tej strani, vabljeni pa tudi k ogledu utrinkov z več kot 50 šol, kjer so lani pisali pisma - in reševali življenja! Pedagoška in podporna gradiva za izvedbo aktivnosti Poleg plakatov (splošni, s portreti in infografika - izpolnite prijavnico za brezplačne tiskane izvode!) in opisov posameznih primerov smo vam pripravili tudi podporna gradiva, ki vam bodo pomagala pri organizaciji maratona pisanja apelov: - Kaj je maraton pisanja apelov Pišem za pravice? - Kaj je Pišem za pravice? (toolkit v angleščini) - Zbir primerov dobrih praks slovenskih šol iz minulih let - Uspehi Pišem za pravice 2016 - 15 največjih uspehov v 15 letih Pišem za pravice - Predstavitev Pišem za pravice 2017 (ppt) - Delavnica o maratonu pisanja apelov Pišem za pravice - Priloga revije Akcija - predstavitev Pišem za pravice 2017 - Primer apela - slovenski - Primer apela - angleški - Že pripravljeni apeli in peticije, ki jih zgolj natisnete in podpišete VIDEOGRADIVA (v angleščini, za slovenske podnapise v desnem spodnjem kotu posnetka kliknite na "CC") - Kaj je maraton pisanja apelov Pišem za pravice? - Kako delujejo in potujejo pisma, ki jih napišete in pošljete? - Uspehi Pišem za pravice - Človekove pravice, razložene v dveh minutah - Predstavitev Amnesty International - Edward Snowden o tem, zakaj je pomembno pisati pisma - Edward Snowden prejme solidarnostna sporočila, napisana na Pišem za pravice 2016 - Staroselci iz Kanade prejmejo solidarnostna sporočila, napisana na Pišem za pravice 2016 Videoposnetki za posamezne primere: - Farid & Issa, Izrael / OPT (krajša verzija) - Farid & Issa, Izrael / OPT (daljša verzija) - Shackelia Jackson, Jamajka (krajša verzija) - Shackelia Jackson, Jamajka (daljša verzija) - Clovis Razafaimalala, Madagaskar (krajša verzija) - Clovis Razafaimalala, Madagaskar (daljša verzija) - Ni Yulan, Kitajska (krajša verzija)


Panorama 60: Bolgarija in Romunija praznujeta 10. obletnico pridružitve EU5E5 Naša prva izdaja za leto 2017 napoveduje dvojno praznovanje – mineva 10 let, odkar sta se Bolgarija in Romunija pridružili Evropski uniji, in v tem času se je mnogo spremenilo. V Panorami so pod drobnogledom koristi, ki jih je članstvo v Uniji prineslo državama in njunim državljanom. Naš poglobljeni prispevek je osredotočen na zahodno Grčijo, ki ima ogromno možnosti in ki jo kohezijska politika podpira z izvajanjem strategije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Najnovejše poročilo razkriva, da morajo države sodelovati pri reševanju svetovnih izzivov, ki ne poznajo meja. Štiri makroregionalne strategije v praksi pomagajo državam članicam EU in državam, ki niso članice EU, pri povezovanju prizadevanj v zvezi z medsektorskimi vprašanji.593 V intervjuju z dr. Ianom Borgom, malteškim parlamentarnim sekretarjem za predsedovanje EU leta 2017 in sklade EU, se pogovarjamo o tem, kako država vodi predsedstvo in kakšne koristi ima od podpore iz kohezijske politike. Drugi članek nas seznanja z novo izboljšano oceno za velike projekte s podrobnostmi o tem, kako Poljska kar najbolje izkorišča naložbene priložnosti, ki jih zagotavljajo finančna sredstva EU. Rubrika „Z vašimi besedami“ vključuje prispevke iz Danske, Estonije in Latvije, v objektiv pa smo ujeli projekte v treh belgijskih regijah.


jype :: 18. okt 2015, 11:59 Gaius> Se strinjam, izobrazba je pomembna za reševanje konfliktov in prišlekom te izobrazbe manjka kar precej. Pomagaj jim, da jo pridobijo. Itak je to zate dobro. World peace :: 18. okt 2015, 11:59 jype je 18. okt 2015 ob 11:59 izjavil: Ti jo plačaj jype :: 18. okt 2015, 12:00 World peace> Ti jo plačaj World peace :: 18. okt 2015, 12:07 jype je 18. okt 2015 ob 12:00 izjavil: Se nisi hvalil da si nek blazno uspešen poslovnik. Plačaj še za ostale migrante Menda ne boš sedaj škrtaril WarpedOne :: 18. okt 2015, 12:12 Kaj je takšnega pri 80 ali 90ih da smrt ni več problem? Trenutno se dogaja tako množičen masaker človeških življenj, kot še v nobeni vojni v naši zgodovini. In ta masaker se bo le še večal dokler bomo delal samo flikanju biološke mašine, ki je zdizajnirana da dobro deluje ~30 let, pol pa bo kar pač bo. Vsak dan umre 2 milijona ljudi. Pri ~90% je izgovor rak ali kap, v bistvu je pa kriv defekten design telesa. Tistih nekaj 'srečnežev' ki so fasali še bol defektno telo od povprečja (vključno z mano) so v celi zgodbi le sol na rano. Prej ko se iz ogljika spokamo na silicij, bolje bo. Naš princip telesa je morda primeren za rastline in kakšne črve. Za karkoli, ki se vsaj bežno zaveda lastnega obstoja, je pa narhujši možni zločin. spremenil: WarpedOne ( 18. okt 2015 ob 12:14 ) WarpedOne :: 18. okt 2015, 12:30 Nihče noče živet večno, vsak pa hoče živet še vsaj en dan. Okapi :: 18. okt 2015, 12:31 WarpedOne je 18. okt 2015 ob 12:12 izjavil: Saj je. Bom kar Boro Čorbo citiral: "Ovaj život ima krupan nedostatak, koliko god da traje, uvijek bude kratak." Ampak zanemariti medicino na račun nečesa, kar bomo mogoče izumili čez 200 let, je neumnost. S tem da bo IMHO medicina prej poskrbela za praktično nesmrtnost, kot računalništvo. Treba bo pogruntati, kako obnavljati živčne celice v možganih, in smo praktično tam. WarpedOne :: 18. okt 2015, 12:52 Seveda je neumnost. Še večja neumnost pa je ne pogledat čez njene meje. Medicina samo flika luknje in odlaga zaenkrat neizbežen rezultat. Ko pride zadnji dan, je povsem vseeno al maš za sabo 10 ali 100 let. Jutrišnjega dne ne bo več. Medicina v vsej svoji zgodovini ni rešila še ***nobenega*** življenja. Gaius :: 18. okt 2015, 13:02 Clovek je potrosni material korporacij. pirat :: 18. okt 2015, 13:54 Jype, na tele tvoje, kako si 'ti ze plačal' , priznam, sem alergičen. Znam uporabljati AJPES in Supervizor. Precej tega, kar misliš, da si plačal ti, smo ze plačali ostali davkoplačevalci. vostok_1 :: 18. okt 2015, 15:36 Okapi je 18. okt 2015 ob 11:50 izjavil: True, širjenje v vesolje ima svoje mejnike. Jz mislim, da za naslednjih 150 let...kaj več kot do roba notranjega osončja ne bomo rabili. Tu mamo placa, surovin in energije za dolgo časa. Zunaj tega kroga, bi bilo zgolj za znanstvenike, vojsko in bolj obskurne stvari. Dude, would be so awesome vidt ta razcvet. Mal več Elonov rabimo. Saj jih je naredil 5, sam ne kažejo ista zanimanja. Tk da. jype :: 18. okt 2015, 16:50 pirat> Znam uporabljati AJPES in Supervizor. Precej tega, kar misliš, da si plačal ti, smo ze plačali ostali davkoplačevalci. Ja, saj nisem rekel, da vi pa niste ničesar. Komot si alergičen, ampak jaz ne nosim političnih funkcij, da bi moral komurkoli podrobno razložit, kaj so moji viri dohodkov. vostok_1> vojsko Ti nisi čist gladek. Kaj pa naj vojska počne tam? Zakaj bi sploh potrebovali vojsko? Okapi> S tem da bo IMHO medicina prej poskrbela za praktično nesmrtnost, kot računalništvo. Treba bo pogruntati, kako obnavljati živčne celice v možganih, in smo praktično tam. Ja, tako nekako. Tisti upload se marsikomu zdi trivialen, v resnici je pa praktično nemogoč. predlagal izbris: connel ( 18. okt 2015 ob 18:13 ) vostok_1 :: 18. okt 2015, 16:56 jype je 18. okt 2015 ob 16:50 izjavil: A ne govorimo že celo temo o zunajsemeljskih bitjih? Ampak ne...določen vojaški element bo v naši družbi še dolgo časa prisoten. Mogoče ne bo vojska kot jo danes pojmujemo, ampak bolj neka skupna "force respond group" al neki. jype :: 18. okt 2015, 17:09 vostok_1> A ne govorimo že celo temo o zunajsemeljskih bitjih? Ja? In z vojsko boš kaj? vostok_1> Ampak ne...določen vojaški element bo v naši družbi še dolgo časa prisoten. Mogoče ne bo vojska kot jo danes pojmujemo, ampak bolj neka skupna "force respond group" al neki. Ki bo počela kaj, natanko? Dokler ne razumeš, s čim imaš opravka, je vsaka oblika vojske popolnoma neuporabna. Če se pogovarjamo o neznanih oblikah življenja nam kakršnokoli početje, ki naj bi nas zaščitilo, z enako verjetnostjo lahko koristi ali pa škoduje. predlagal izbris: connel ( 18. okt 2015 ob 18:14 ) vostok_1 :: 18. okt 2015, 17:23 jype je 18. okt 2015 ob 17:09 izjavil: Kaj pa rabi kdorkoli na zahodu vojsko. Point being je, da pač en segment družbe bo do neke mere se vedno ukvarjal z določeno mero nasilja. Nenazadnje, bi to enostavno lahko bila neka oblika policije (specialcev), ki bi če ne drugega lovila space pirate (arrr) ali zadušila kak upor or something. Represivni organi bodo kvečjemu močnejši v prihodnosti kot sedaj. jype :: 18. okt 2015, 18:02 vostok_1> Kaj pa rabi kdorkoli na zahodu vojsko. Ziher je nimamo zato, da bi se borila proti marsovski eboli. vostok_1> Represivni organi bodo kvečjemu močnejši v prihodnosti kot sedaj. To je verjetno res, ampak temu ne moreš rečt vojska, sploh glede na to da bodo primarno usposobljeni pretepat sami sebe. vostok_1 :: 18. okt 2015, 18:11 jype je 18. okt 2015 ob 18:02 izjavil: Marsovski ne, ampak zadnji zahodno afriški najbrž ja. Glede na to, da vedno več pretepajo lastno civilno prebivalstvo...ne vem točno kaj misliš. jype :: 18. okt 2015, 18:14 vostok_1> Marsovski ne, ampak zadnji zahodno afriški najbrž ja. Težko. Proti zadnji zahodno-afriški eboli so se borili (in zmagali) zdravniki in farmacevti. vostok_1> Glede na to, da vedno več pretepajo lastno civilno prebivalstvo...ne vem točno kaj misliš. Da v globalni družbi ne bo več potrebe po vojski - bo lahko policija vse pretepla. spremenilo: jype ( 18. okt 2015 ob 18:15 ) vostok_1 :: 18. okt 2015, 18:16 jype je 18. okt 2015 ob 18:14 izjavil: True. Je pa vojska, če ne drugega pazila meje sosednjih držav. Ampak dobr, ebolo se res ne kontrira z M16. .:joco:. :: 18. okt 2015, 20:23 Od kod ti ta (napačna) ideja? No. W1 ima prav v tem, da je medicina v teh zadnjih 200 letih uglavnem opravila z low hanging fruitom. Cepiva, higiena in antibiotiki so kakih 90% tega. Ko pride do bolezni, ki so dizajnirane v nas (rak, kardiovaskularne težave ipd) pa so zadeve z vsakim novim pozdravljenim eksponentno bolj zakomplicirane. jype :: 18. okt 2015, 20:42 .:joco:.> Ko pride do bolezni, ki so dizajnirane v nas (rak, kardiovaskularne težave ipd) pa so zadeve z vsakim novim pozdravljenim eksponentno bolj zakomplicirane. Ja, to drži, ampak smo tudi vedno bližje tehničnim rešitvam, ki bodo (v nekaterih primerih pa že) biokemične mehanizme uporabljali za zdravljenje, recimo Virotherapy @ Wikipedia pri rakavih obolenjih. Tak inženiring predstavlja bistven skok naprej. WarpedOne :: 18. okt 2015, 20:48 Rak je 'lulek' v primerjavi z demenco. Prvega v nekaterih primerih celo pozdravimo, tko al drugače. Pri drugem je le vprašanje časa kdaj useka, a usekalo bo. Brez konstantega obnavljanja in krpanja centralnega živčnega sistema (brez napak!, napakam se reče rak) je vse ostalo blažev žegen. Zdrava rastlinca na postelji, ki ne pozna nikogar več, niti samega sebe. BigWhale :: 18. okt 2015, 21:26 Glede na situacijo, bi jest prej stavil na medicino kot na upload. Ampak, kljub vsemu, precej off-topic debata. Ce je tam na oni strani delujoca dysonova sfera, potem so ze na poti do nas ali pa smo jim nezanimivi, ker nas planet ni primeren. Isotropic :: 18. okt 2015, 21:30 za demenco so tudi zdravila BigWhale :: 18. okt 2015, 21:39 Isotropic je 18. okt 2015 ob 21:30 izjavil: No ja, na konc vsi umremo. Sooner or later. WarpedOne :: 18. okt 2015, 22:06 Debata je povsem on-topic.... kaj je za pričakovat tam? ČE je dejansko inteligenca, ki je zgradila objekte, ki so sposobni zakrit petino izseva zvezde, pomeni, da je daleč pred nami. Daleč pred nami je lahko edino, če je že zdavnaj rešila osnovne probleme ki pestijo nas: "natural design" je prvi tak problem. Ne pričakovat, da so dysonov sfero zgradili posamezni zeleni osebki, ki hodijo v šolo, mal delajo, pol grejo pa v penzijo. Za pričakovat je borg-like uploadan sistem. Nikec3 :: 18. okt 2015, 22:12 Gremo na malo bolj on-topic temo. Prej je bila debata, kaj pride skozi Dysonovo sfero. Če verjamemo, da je zadeva narejena iz silicija, potem ta uspešno pobere valovne dolžine do 1100 nm, potem pa se sposobnost silicija konča. Ampak ni nujno, da mora bit ravno silicij. Okapi :: 19. okt 2015, 00:33 Ko se enkrat uploadaš, ne potrebuješ nobene Dysonove sfere več. jype :: 19. okt 2015, 00:34 WarpedOne> ČE je dejansko inteligenca, ki je zgradila objekte, ki so sposobni zakrit petino izseva zvezde, pomeni, da je daleč pred nami. Daleč pred nami je bila pred tisoč leti, al tam nekje. WarpedOne :: 19. okt 2015, 07:58 Mašina, ki te izvaja, laufa na prdce samorogov? Energija je edina resna omejitev v tem vesolju. Več kot jo imaš, več lepega lako izkusiš. Pri celi stvari je še nekaj: civilizacija, ki je że zajezila petino izseva zvezde, bo zelo hitro zajezila cel izsev al pa se že odpravila nad okolišnje zvezde. tekom let bi moral izsevte zvezde še bol upadat, če so še tam. Slej ko prej, če že niso, pa bodo na potri proti nam. Kaj lahko storimo? Resistance is futile, edina šansa je lasten razvoj, da na koncu mi pomalcamo njih in ne obratno. Opazovanje tej zvezdi najbližnjih drugih zvezd je nujno! predlagal izbris: Zelnick ( 19. okt 2015 ob 20:54 ) Valentin :: 19. okt 2015, 08:55 WarpedOne je 19. okt 2015 ob 07:58 izjavil: Na sončne celice pa verjetno tudi ne. Dysonova sfera je vmesna stopnja. Transhumanisti bodo razgradili svoj sončni sistem in uporabili vsak atom za pretvorbo v energijo... c3p0 :: 19. okt 2015, 09:06 >> Resistance is futile, edina šansa je lasten razvoj, da na koncu mi pomalcamo njih in ne obratno. A misliš, da bi jih lahko ujeli? IMO, če obstaja taka civilizacija, ni več šans, da jih ujamemo, kaj šele prehitimo. Sicer sem pa proti temu Thomas-style preplašenem razumevanju vesolja na ravni ameb, v stilu: moramo jih mi pojest, če ne, bodo oni nas. Če je tako, smo že zdaj hrana, pa dober tek. WarpedOne :: 19. okt 2015, 09:16 A misliš, da bi jih lahko ujeli? Ni nemogoče. Slej ko prej se odkrije vse kar je možno odkrit, vrstni red pa ni fiksen oz. možen. Mnogo stvari nazaj drži politika in podobni "mehki" mehanizmi, pri nas in pri njih. Če je tako, smo že zdaj hrana, pa dober tek. Ammm, you think you ain't food. Vse kar mamo je nekaj časa. Tekma je le o tem, kolk bo ta 'nekaj' dolg. Tle ne gre za preplašeno razumevanje ampak razumevanje mehnazimov ki nas (in njih) poganjajo. imagodei :: 19. okt 2015, 11:11 Pri celi stvari je še nekaj: civilizacija, ki je że zajezila petino izseva zvezde, bo zelo hitro zajezila cel izsev al pa se že odpravila nad okolišnje zvezde. Ja. V časovnem merilu vesolja, je možnost, da smo naleteli ravno na takšno civilizacijo, ki po naključju ravno sredi gradnje DS, precej precej majhna. Kot je ubesedil Okapi: veliko večja šansa je, da je to nekoč bila delujoča DS, sedaj pa že eone dolgo razpada. Če seveda zanemarimo še kakšne druge možne razloge. Ne dvomim, da si na vse to pomislil, samo povedat je treba. tekom let bi moral izsevte zvezde še bol upadat, če so še tam. Slej ko prej, če že niso, pa bodo na potri proti nam. Kaj lahko storimo? Resistance is futile, edina šansa je lasten razvoj, da na koncu mi pomalcamo njih in ne obratno. Še enkrat: čemu bi jim bila zanimiva točno naša zvezda, ki je od njih oddaljena 1500 let? Četudi v obzir vzamemo to, da je bila ta civilizacija že pred 1500 leti očitno nekaj 100 let pred našo civilizacijo danes, je Milky Way ogromen prostor. Ocenjujejo, da je v naši galaksiji med 100.000.000.000 in 400.000.000.000 zvezd. OK, valjda so ti, če se kaniš širit, najprej najbolj interesantne okoliške zvezde. Pa vseeno - resda so naše raziskave exoplanetarnih sistemov šele v povojih, ampak kaže, da ima planete praktično vsaka zvezda, ki jo pogledamo. Vsaj nekateri od teh so potencialno primerni za življenje, skoraj zagotovo pa za izkoriščanje resursov. Res je tudi, da v 1500 letih lahko pride do ogromnega napredka v znanosti in da je možno, da so v tem času že iznašli alternativne načine potovanja (Warp drive, etc.), s čimer bi bilo možno v relativno hitrem času v svojo okolico poslati samoreplicirajoče se sonde. Ampak, za to potrebuješ energijo. Ne malo energije. In po drugi strani tvegaš, da boš s svojim obnašanjem nase opozoril še kakšno drugo, še naprednejšo civilizacijo. Tako da, jaz se nagibam k mišljenju, da bi napredna civilizacija poskušala delovati čimbolj v stealth mode in se ne razširjat kot kobilice. Zato se res sprašujem, čemu bi jih zanimalo 1500 ly oddaljeno osončje, ki je z njihovega stališča v marsičem enak deset ali celo sto tisočim drugim svetovom, ki so jih našli v svoji bližini? Ne glede na vse prej povedano, se pa v tej točki strinjam s tabo. Najsi bo možnost še tako majhna, ne smemo tvegat. Naslednja stvar, ki bi bila pametna je ta, da bi omejili oddajanje signalov izven našega osončja, ampak tehnološko smo še precej oddaljeni od trenutka, ko bo to možno narest - razen seveda, če bi popolnoma vso komunikacijo preselili na optiko. WarpedOne :: 19. okt 2015, 11:24 Še enkrat: čemu bi jim bila zanimiva točno naša zvezda, ki je od njih oddaljena 1500 let? a) je ena izmed zvezd od njih oddaljena 1500 s.l. V krogli s takšnim polmerom jih imajo koliko? 10,100,1000? b) ker prej ko nas aneksirajo, manjša bo verjetnost da bomo mi aneksiral njih. Več časa kot nam dajo, bol ogrožajo sami sebe. "We come in peace" je hollywood bulshit. Borg je žal bliže realnim možnostim. ki je z njihovega stališča v marsičem enak deset ali celo sto tisočim Sto tisoč je mnogo le dokler še z eno samo ne veš kaj bi. Pri 'zmerni' 10% letni rasti iz 1 na 100.000 zrasteš v 120 letih. Pri skromni 5% letni rasti, potrebuješ 230 let. Zelo zelo hitro v okolici začne primanjkovati zvezd/energije. Tako zelo, da spustiš standarde kakšen kamen boš pustil obstajat, samo zato ker je lep. Je pa verjetneje da se jim je zgodil veliki filter in je tisto le še ogorek nekdanjega ognja. imagodei :: 19. okt 2015, 12:30 WarpedOne je 19. okt 2015 ob 11:24 izjavil: Hm, no, hm... V krogli z radijem dobrih 16 ly ima Sonce 56 sosed, according to Wikipedia. Ne vem, a si upam postavit trditev, da imamo v 100x večjem radiju (1.600 ly ~= oddaljenost od omenjene zvezde) mal več kot 100x več sosed? True - ampak za kaj takega morajo zaznat neko dejavnost. Če so še vedno omejeni na svetlobno hitrost, bodo za našo dejavnost tukaj zvedeli šele čez kakih 1400 let, ko jih bodo dosegli naši man-made EM signali. Brez teh signalov in brez atmosferskega prstnega odtisa, ki bi nakazoval znatno dejavnost človeka, pač ne moremo biti bistveno bolj zanimivi od tisočev in tisočev drugih svetov, ki so na prvi pogled pač enaki kot naš, razen (inteligentnega) življenja. Tudi če niso omejeni s svetlobno hitrostjo to ne pomeni, da smo neposredno "na njihovem jedilniku". Mogoče so že kje srečali kakšno drugo, podobno agresivno raso, pa resurse rabijo tam. Mogoče so energetske potrebe za FTL potovanje enostavno previsoke, tudi z zgrajeno DS, da bi si lahko privoščili masovno raziskovanje vesolja. Da kar nadaljujem zgornjo misel. Čeprav se načelno strinjam s tabo - če je FTL potovanje na neki stopnji razvoja preveč energetsko zahtevno, je druga najboljša strategija ta, da se pritajiš. Živiš v skladu z energetskimi možnostmi. Zgradiš Dysonovo sfero in prosperiraš na svojem vrtičku, dokler znanost ne pogrunta bolj energetsko učinkovitega načina potovanja. To je vsekakor boljše, kot da se razkazuješ po vesolju in tvegaš, da boš srečal še 100x bolj razvito civilizacijo, ki nima energetskih težav in ima Borg mentaliteto. S tvojo matematiko se sicer strinjam, ne vem pa, če imaš prav glede stalne rasti energetskih potreb. Na Zemlji imamo še mnogo "rezerve" preden pridemo do plafona. Če pogledamo v neko prihodnost, ko bo tudi 3. svet razvit, se ti ne zdi, da bo trend porabe precej padel? Ko bo vsak Zemljan imel svoj laptop, tablico, pametni telefon, v lobanjo vgrajen interface; ko bomo robotizirali in avtomatizirali vse, kar se bo dalo - oziroma ko bo vsak Zemljan potreboval 10.000 W moči vsak trenutek... A res mislimo, da bo čez 10 let potreboval 12.000 W moči? Čez 50 let pa 20.000 W? c3p0 :: 19. okt 2015, 12:35 > Vse kar mamo je nekaj časa. Tekma je le o tem, kolk bo ta 'nekaj' dolg. Ko imaš enkrat singularnost, se lahko 10^n let biološke evolucije zgodi v sekundi, zato vsaka sekunda šteje, leto je pa že nepredstavljivo dolg čas, kaj šele stoletje ali milijon let. IMO imamo potem šanso le, če smo v večji galaksiji kot konkurenca, ker imamo več bližnjega materiala za asimilirat, lahko hitreje rastemo. > Ammm, you think you ain't food. Slej ali prej je vsak hrana, to je res. Tarzan :: 19. okt 2015, 12:36 Zakaj bi sploh razvijali cepiva, itak se potem noben noče cepit. ;) Gaius :: 19. okt 2015, 13:03 Glih za malo sanjarjenja. Zamislite si, da bi dejansko srecali neko civilizacijo, ki je za nekaj tisoc let naprednejsa od nas. :D Upostevajoc film Jupiter ascending najdragocenejsa dobrina v vesolju ni energija, ampak cas. Pithlit :: 19. okt 2015, 13:11 imagodei je 19. okt 2015 ob 12:30 izjavil: Tko, iz firbca... a ne bi moral mi že zdavnaj kaj zanimivega fasat iz njihove strani? Meni je mal čudno da je prva stvar ki jo tam najdemo kar DS... kot da pred tem tam ni bilo nič. Gaius :: 19. okt 2015, 13:16 Ce se tiste DS vrtijo okoli zvezde ze vsaj par sto let, potem seveda tudi ce bi prislo kaj zanimivega prej od tam tega ne bi vedeli. Pithlit :: 19. okt 2015, 13:23 Res je. Ampak glede na to da nam je ta DS v napoto le enkrat na 750 dni (od oka)... mora marsikaj 'skoz' (oz, mimo) prit. *edit* sem hud laik, pa si verjetno zelo preprosto to predstavljam... zato pa sprašujem. spremenila: Pithlit ( 19. okt 2015 ob 13:24 ) jype :: 19. okt 2015, 13:28 Vse kar lahko vidimo, se je zgodilo pred več kot tisoč leti. V tem času jim očitno ni uspelo prehiteti relativnosti pri hitrosti širjenja, zanimivi jim pa nismo, ker tudi oni nas gledajo nekam v kolaps rimskega imperija, mi smo pa začeli kričat po vesolju šele leta 1936, če je verjet filmu Contact. harmony :: 19. okt 2015, 13:29 Kako si predstavljate to civilizacijo? Recimo v taksni obliki, kot je krokodil na zemlji, le da ta hodi na 2 nogah? Gaius :: 19. okt 2015, 13:41 Tezko si predstavljam inteligentno bitje, ki bi bilo drugacne oblike kot clovesko telo. Noge in roke rabis, ce hoces kaj naredit. Matthai :: 19. okt 2015, 13:45 cleanac :: 19. okt 2015, 13:59 cca. 10^6 več sosed. Velja za "manjše" radije. Ker pa galaksija ni okrogla in se nekje konča ("debelina" naše je nekje 2 kly), je ta izračun verjetno dokaj nenatančen. Tarzan :: 19. okt 2015, 14:07 Gaius je 19. okt 2015 ob 13:41 izjavil: Phja, lahko imaš lovke, krila, lahko imaš klešče, bodala, plavuti, ... Če se omejim samo na neke uveljavljene zemeljske oblike, ki so mogoče lažje za predstavo. Ne se omejit na ozko predstavo in ne primerjaj s sabo (s človekom), človek in inteligenca nimata nič skupnega, pač smo mi trenutno zastopnik inteligence na našem planetu. Prej, v času dinosov, so bili verjetno najpametnejši kaki hrčki ali ptiči. Sicer niso znali izdelovat orožja, ni pa izključeno, da ne bi kdaj kakemu ood njih padlo na pamet in bi začel vihteti krepelo. Od tam do priklopa na net je pa samo še relativno majhen korak. WarpedOne :: 19. okt 2015, 14:34 Od tam do priklopa na net je pa samo še relativno majhen korak. Slej ko prej oblika telesa postane stvar kaprice. Superinteligentni odtenki modre barve se slišijo kot absurd ampak ... A res mislimo, da bo čez 10 let potreboval 12.000 W moči? Čez 50 let pa 20.000 W? imagodei :: 19. okt 2015, 14:57 cleanac je 19. okt 2015 ob 13:59 izjavil: Right, tam v formuli za volumen krogle je en kub. Niti nisem razmišljal, samo po občutku sem mal provokativno napisal, ker sem bil prepričan, da W1 iz povedanega razume, da je na taki razdalji lahko našim "sosedom" zanimivih kar krepko število zvezd in da (oni ta hip gledajo v čas propada rimskega imperija) ravno do Sonca ne morejo imeti kakšnih posebnih preferenc. Ravno dejstvo, da smo še vedno tu, je najboljši dokaz, da v naši "bližini" ni nobene alien civilizacije, ki bi že premagala težave FTL potovanja. Oddelek: Znanost in tehnologija 29 3497 (2433) noraguta 24. jul 2015 09:13:16 Oddelek: Znanost in tehnologija 165 21725 (15385) Jst 14. maj 2012 00:40:07 Oddelek: Loža 242 26121 (19725) Gandalfar 11. sep 2011 19:51:36 Oddelek: Znanost in tehnologija 346 26279 (22114) Thomas 31. dec 2010 11:01:33 Oddelek: Znanost in tehnologija 249 23043 (18164) sprasujem 19. sep 2010 20:22:07