Nepremagljivi - TV spored - seznam predvajanj in vsebina Nepremagljivi, FOX movies, 25.12.2018, ob 01:25 Igrajo: Mark Wahlberg, Greg Kinnear, Elizabeth Banks, Kevin Conway, Michael Rispoli, Kirk Acevedo Resnična zgodba o predanem navijaču, ki je tvegal vse, da bi izživel največje sanje ljubiteljev športa: igrati za svojo najljubšo profesionalno ekipo. Ko je trener (Greg Kinnear) Papalove najljubše domače ekipe ameriškega nogometa priredil preizkušnjo odprte narave brez primere, je javnost menila, da je vse skupaj le izguba časa, saj na tak način ne bodo našli nikogar, ki bi bil dovolj dober, da bi lahko igral profesionalni nogomet. Prav gotovo to ne bo nekdo kot Papale, 30-letni nadomestni učitelj in honorarni natakar, ki se ga drži smola in ni igral nogometa niti v srednješolski ligi. Toda kljub vsemu je Papalu uspelo priti v ekipo in kmalu je začel živeti sanjsko življenje vsakega navijača – iz cenenih sedežev na zgornji tribuni se je preselil na igrišče kot profesionalni igralec ameriškega nogometa. Iz studia, ki vam je predstavil filma Nikoli ni prepozno in Ne pozabite velikanov, prihaja film Nepremagljivi. Posnet je po resnični zgodbi o Vincu Papalu (Mark Wahlberg), človeku, ki je šel na vse ali nič in uresničil svoje sanje. Nepremagljivi, FOX movies, 27.11.2018, ob 02:15 Nepremagljivi, Cinestar action, 16.11.2018, ob 08:00 Igrajo: Wesley Snipes, Ving Rhames, Peter Falk, Michael Rooker, Jon Seda, Wes Studi George Chambers v zaporu na dvoboj izzove tamkajšnjega boksarskega prvaka Monroeja Hutchena. Monroe Hutchens je že deset let nepremagan boksarski prvak v zaporu, kjer prestaja kazen zaradi umora. Toda njegova vladavina se bo morda kmalu končala. V istem zaporu se znajde tudi svetovni boksarski prvak George Iceman Chambers, ki ga je neko dekle obtožilo posilstva. Porota ji je na sojenju verjela in tako bo Chambers naslednjih nekaj let preživel za zapahi. Med zaporniki se kmalu začne šušljati o morebitnem dvoboju med obema prvakoma. Nepremagljivi, Cinestar action, 15.11.2018, ob 16:15 Nepremagljivi, FOX, 10.11.2018, ob 14:45 Ko je trener (Greg Kinnear) Papalove najljubše domače ekipe ameriškega nogometa priredil preizkušnjo za bodoče talente brez primere, je javnost menila, da je vse skupaj le izguba časa, saj na tak način ne bodo našli nikogar, ki bi bil dovolj dober, da bi lahko igral profesionalni nogomet. Prav gotovo to ne bo nekdo kot Papale (Mark Wahlberg), 30-letni nadomestni učitelj in honorarni natakar, ki se ga drži smola in ni igral nogometa niti v srednješolski ligi. Toda kljub vsemu je Papalu uspelo priti v ekipo in kmalu je začel živeti sanjsko življenje vsakega navijača – iz cenenih sedežev na zgornji tribuni se je preselil na igrišče kot profesionalni igralec ameriškega nogometa. Iz studia, ki vam je predstavil filma Nikoli ni prepozno in Ne pozabite velikanov, prihaja film Nepremagljivi. Posnet je po resnični zgodbi o Vinceu Papalu, človeku, ki je šel na vse ali nič in uresničil svoje sanje. Nepremagljivi, FOX movies, 17.10.2018, ob 00:30 Nepremagljivi, FOX movies, 17.10.2018, ob 14:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 13.10.2018, ob 09:50 Nepremagljivi, FOX movies, 29.09.2018, ob 12:45 Nepremagljivi, FOX movies, 28.09.2018, ob 20:00 Nepremagljivi, FOX movies, 26.09.2018, ob 12:45 Nepremagljivi, FOX movies, 25.09.2018, ob 20:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 15.09.2018, ob 08:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 11.08.2018, ob 08:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 10.07.2018, ob 10:10 Nepremagljivi, Cinestar action, 09.07.2018, ob 15:45 Nepremagljivi, FOX movies, 26.06.2018, ob 10:00 Nepremagljivi, FOX movies, 24.06.2018, ob 18:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 05.06.2018, ob 08:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 04.06.2018, ob 16:25 Nepremagljivi, Cinestar action, 28.04.2018, ob 08:00 Nepremagljivi, FOX movies, 19.04.2018, ob 02:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 28.03.2018, ob 08:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 27.03.2018, ob 16:15 Nepremagljivi, HBO, 10.03.2018, ob 10:05 Ko je trener (Greg Kinnear) Papalove najljubše domače ekipe ameriškega nogometa priredil preizkušnjo odprte narave brez primere, je javnost menila, da je vse skupaj le izguba časa, saj na tak način ne bodo našli nikogar, ki bi bil dovolj dober, da bi lahko igral profesionalni nogomet. Prav gotovo to ne bo nekdo kot Papale, 30-letni nadomestni učitelj in honorarni natakar, ki se ga drži smola in ni igral nogometa niti v srednješolski ligi. Toda kljub vsemu je Papalu uspelo priti v ekipo in kmalu je začel živeti sanjsko življenje vsakega navijača - iz cenenih sedežev na zgornji tribuni se je preselil na igrišče kot profesionalni igralec ameriškega nogometa. Nepremagljivi, FOX movies, 08.03.2018, ob 12:00 Nepremagljivi, FOX movies, 07.03.2018, ob 20:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 20.02.2018, ob 09:50 Nepremagljivi, Cinestar action, 19.02.2018, ob 16:10 Nepremagljivi, Cinestar action, 11.01.2018, ob 08:00 Nepremagljivi, Cinestar action, 10.01.2018, ob 16:30 Nepremagljivi, HBO, 14.12.2017, ob 09:00 Nepremagljivi, HBO, 09.12.2017, ob 12:10 Nepremagljivi, Cinestar action, 07.12.2017, ob 13:50 Nepremagljivi, Cinestar action, 06.12.2017, ob 20:15 Nepremagljivi, FOX movies, 02.12.2017, ob 14:00 Nepremagljivi, FOX movies, 01.12.2017, ob 22:00 Nepremagljivi, HBO, 11.10.2017, ob 06:00 Nepremagljivi, HBO, 10.10.2017, ob 16:20 Nepremagljivi, Planet TV, 09.07.2017, ob 22:25 V kalifornijskem državnem zaporu se izvaja program rehabilitacije zapornikov skozi boksarske dvoboje. Njihov nepremagljivi zvezdnik je Monroe Hutchen (Wesley Snipes), ki je zaradi umora obsojen na doživljenjski zapor. Vendar njegova nepremagljivost postane vprašljiva, ko v zapor prispe aktualni prvak v težki kategoriji, George Chambers, imenovan Iceman (Ving Rhames). Obeta se spektakularna tekma, po kateri bo Hutchen zadržal zmagovalno lento ali pa bo Iceman postal novi prvak za rešetkami ... Nepremagljivi, Planet TV, 03.10.2016, ob 01:15


Evropska komisija se je odločila Slovenijo napotiti na Sodišče EU, ker v svoj pravni red še ni v celoti prenesla evropske zakonodaje, ki ureja trge vrednostnih papirjev. Konkretno gre za The post Slovenija na Sodišče...


source: fineweb

text: Na spletni strani Zavoda za zaposlovanje je bil v soboto zjutraj objavljen podatek, da je na trgu dela 129.486 iskalcev zaposlitve in 805 prostih delovnih mest. Ni kaj, bitka za delo je huda in zdi se, kot da je vsak razlog zadosten, zakaj je nekdo brezposeln. Prestar, premlad, preveč izobražen, premalo izkušenj, previsok strošek dela. A kazanje s prstom, da je nekdo brezposeln, ker se starejši bojijo mlajših, ali pa, da nekoga silijo v predčasno upokojitev, čeprav se ta še vedno počuti sposobnega za delo, je hoja po tankem ledu. “Mladi zelo težko dobimo službo, ker se nas starejši bojijo. Oni so na nekem položaju, imajo svojo službo, se držijo svojega stolčka in se bojijo, da če notri pridejo mladi, bodo ta svoj stolček izgubili.” (Luka, brezposeln tri leta) Težave ene in druge generacije na trgu dela so še kako znane Bojanu Popoviču iz pravne službe Fidesa. Pojasnil nam je, da se vedno pogosteje dogaja, da jih najprej pokliče zdravnik, ki je tik pred administrativno upokojitvijo, nato pa mladi brezposelni specializant: “Zdravnik, ki ga je doletel ukrep po zakonu o uravnoteženju javnih financ (Zujf) pravzaprav ne more razumeti, zakaj se ga zdaj delodajalec hoče znebiti, saj se čuti, in tudi še vedno je, sposoben delati. Kot razlog pa najpogosteje navaja, da je najel kredit, zato da lahko vzdržujejo svojega otroka, ki je polnoleten in brez službe. In zadeva gre celo tako daleč, da je ta otrok, ki je polnoleten in brez službe, dejansko diplomant medicine. Po drugi strani pa nas čez deset minut pokliče drugi zdravnik, ki je ravnokar končal specializacijo in opravil specialistični izpit, in ne dobi službe in takšni se praviloma zanimajo o možnosti za zaposlitev v tujini.” Krivi so starejši?! Še ena izmed realnosti v Sloveniji, kako pri tridesetih pristaneš na Zavodu za zaposlovanje, je zgodba Luke iz Maribora: “Delodajalec me je pri 27 letih prisilil, da sem, zaradi večjega davka na študentsko napotnico, odprl s. p.. Je pa tako, da sem zdaj starejši od 30 let in sem izvzet iz vseh teh jamstvenih shem, ki jih ponuja država za mlade. Mladi zelo težko dobimo službo, ker se nas starejši bojijo.” “Oni so na nekem položaju, imajo svojo službo, se držijo svojega stolčka in se bojijo, da če notri pridejo mladi, bodo ta svoj stolček izgubili.” Profesorica na Fakulteti za družbene vede Mirjana Ule pojasnjuje, da ima medgeneracijski konflikt več oblik in pomenov. Pojavil se je v moderni družbi, in sicer s tem, ko odraščanje ni bilo več povezano s prevzemanjem tradicij starejših, ampak so se mladi kot družbena skupina začeli identificirati drug z drugim. Medgeneracijski konflikt Ob tem spomni, da so bila študentska gibanja v 70. letih prejšnjega stoletja zadnji velik medgeneracijski spor. Po tem so se začela oblikovati projektna družbena gibanja, (ekološka, mirovna ipd.), spremenila so se tudi družbena razmerja. “Tipičen primer so družinska razmerja – otroci so se vrnili v družino, kjer se je vzpostavil medgeneracijski mir.” “Če je bil v 70. letih moto, ne zaupaj nikomur nad 30, je danes moto, mama je moja največja zaupnica. To kar se danes kaže kot medgeneracijski konflikt ima bolj razsežnosti razrednega konflikta, torej konflikta različnih družbenih skupin za omejena delovna mesta, vire zaposlitve. Zato je tu vprašanje, ali ima sploh značilnosti medgeneracijskega konfliktov, čeprav se zdi, da se mladi borijo z odraslimi za omejene vire preživljanja.”


9. monitoring količine iz vodnih virov pitne vode odvzete vode zaradi obratovanja javnega vodovoda v skladu s pogoji iz vodnega dovoljenja za rabo vode iz vodnih virov;


source: wikipedia

text: Leonhard Paul Euler [léonhart pául ôjler], švicarski matematik, fizik in astronom, * 15. april 1707, Basel, Stara švicarska konfederacija (sedaj Švica), † 18. september (7. september, ruski koledar) 1783, Sankt Peterburg, Ruski imperij (sedaj Rusija). Euler je objavil kar približno 530 knjig, razprav in člankov. Po njegovi smrti je naraslo število objav njegovih del na skoraj 900. Njegova izbrana dela obsegajo od 60 do 80 zvezkov v četverkah. Velja za enega najpomembnejših matematikov 18. stoletja kot tudi vseh časov. Njegova odkritja sežejo na različna področja matematike, na primer v infinitezimalni račun, teorijo števil in teorijo grafov. Poleg tega je uvedel veliko sodobnih matematičnih pojmov in oznak, še posebej v matematični analizi, na primer pojem funkcije. Zelo pomembna so tudi njegova dela iz mehanike, dinamike tekočin, optike in astronomije. Življenje Mladost in šolanje Bil je sin protestantskega duhovnika Paula Eulerja, ki je tudi sam negoval precejšnjo naklonjenost do matematike. Njegova mati je bila Marguerite Brucker, duhovnikova hči. Imel je dve mlajši sestri, Anno Mario in Mario Magdaleno. Kmalu po njegovem rojstvu se je družina iz Basla preselila v Riehen, kjer je preživel večino svoje mladosti. Njegov oče je bil prijatelj družine Bernoullijev. Euler je imel srečo, da je v Baslu tedaj živel Johann Bernoulli I., tedaj eden najpomembnejših evropskih matematikov. Euler se je začel šolati v Baslu, kamor so ga poslali živeti k babici po materini strani. S trinajstimi leti se je leta 1720 vpisal na Univerzo v Baslu in tam leta 1723 prejel naziv magistra filozofije z dizertacijo o primerjavi Descartesove in Newtonove filozofije. V tem času ga je ob sobotah popoldan poučeval Johann Bernoulli, ki je hitro opazil mladeničevo izredno nadarjenost in ni mu bilo težko bdeti nad trojico izredno obetavnih mladeničev, nad svojima sinovoma Nicholasom in Danielom ter Eulerjem. Vsi trije so kmalu postali vodilni matematiki tedanjega časa. Euler je tedaj na očetovo prigovarjanje, da bi postal duhovnik, študiral teologijo, grščino in hebrejščino, vendar je Bernoulli prepričal očeta, da je njegovemu sinu usojeno postati velik matematik. V letu 1726 je Euler končal svojo doktorsko dizertacijo o širjenju zvoka z naslovom O zvoku (De Sono). Leta 1727 se je udeležil tekmovanja Francoske akademije znanosti o problemu optimalne postavitve jambora na ladji. Zasedel je drugo mesto za Bouguerom. Euler je kasneje dvanajstkrat osvojil to ugledno letno nagrado. Sankt Peterburg Euler je 17. maja 1727 pripotoval v Rusijo na Univerzo v Sankt Peterburgu. Takrat sta na njej od leta 1725 predavala Daniel in Nicholas Bernoulli, ki sta Eulerja tudi priporočila vodstvu novoustanovljene Akademije. Julija 1726 je umrl Nicholas, njegovo mesto pa je zasedel Daniel. Novembra je Euler sprejel ponudbo, da bi zasedel Danielovo mesto predavatelja fiziologije. Pot v Rusijo je odložil, medtem pa so mu zavrnili mesto profesorja fizike na Univerzi v Baslu. Eulerjevo namero je tedaj preprečila smrt carice Katarine I., ki je po moževi smrti naprej podpirala delo na akademiji. V Rusijo je Euler prispel na dan njene smrti. Od začetnega mesta na medicinskem oddelku akademije je prešel na matematični oddelek. Nastanil se je pri Danielu in z njim pogosto skupaj delal. Obvladal je ruščino in začel živeti življenje v Sankt Peterburgu. Poleg službe na akademiji je sprejel tudi službo kot zdravnik v Ruski mornarici. Sanktpeterburška akademija, ki jo je ustanovil Peter Veliki, naj bi izboljšala izobraževanje v Rusiji in zmanjšala prepad v znanosti z Zahodno Evropo. Zaradi tega je postala zelo zanimiva za tuje znanstvenike, kot je bil Euler. Imela je veliko denarnih sredstev in obsežno knjižnico, zbrano iz zasebnih knjižnic Petra Velikega in plemstva. Da bi zmanjšali breme profesorjem, se je vpisalo zelo malo študentov, akademija pa je poudarjala raziskovanje in učnemu osebju ponudila čas in svobodo za reševanje znanstvenih problemov. Rusko plemstvo je tedaj pridobilo moč nad dvanajstletnim Petrom II. Do tujih znanstvenikov je bilo sumničavo in je prekinilo z denarno podporo, Eulerju in njegovim tovarišem pa je povzročilo več težav. Razmere so se malo popravile po smrti Petra II. leta 1730. Euler je na akademiji kmalu napredoval in je leta 1731 postal profesor fizike. Ko se je kasneje Daniel Bernoulli, naveličan tamkajšnjih nevzdržnih razmer, cenzure in sovražnosti, leta 1733 vrnil v Basel, je Euler istega leta postal na univerzi glavni predavatelj matematike. 7. januarja 1734 se je Euler poročil s Katharino Gsell (1707–1773), hčerjo Georga Gsella, slikarja z Akademske gimnazije, ki ga je Peter Veliki povabil iz Holandije. Mladi par je kupil hišo ob Nevi. Od njunih trinajstih otrok je otroštvo preživelo le pet. Akademija znanosti v Parizu je leta 1735 razpisala nagrado za izdelavo metode določanja natančnega časa s pomočjo opazovanja višine Sonca. Eulerju je uspelo izračunati potrebne tabele po svoji novi metodi v vsega treh dneh. Žal je pri tem zaradi pretiranega dela zbolel za hudo živčno mrzlico in skoraj oslepel na desno oko. To pa ni prekinilo njegovega raziskovalnega dela in silovitega toka izdajanja matematičnih del. Za slabo stanje je sam krivil skrbno kartografsko delo, ki ga je opravljal za sanktpeterburško akademijo. Berlin 19. junija 1741 je na povabilo Friderika II. Velikega odšel v Berlin in na pruski univerzi prevzel vodstvo matematičnega oddelka. Čeprav je tam preživel kar četrt stoletja in v tem obdobju napisal precej svojih pomembnejših del (več kot 380 člankov), se na Friderikovem dvoru ni nikoli popolnoma vživel. Dvorni blišč mu je bil tuj. Friderik ga je sicer podpiral in mu dajal v izvedbo številna pomembna javna dela, a so osebna nasprotja med njima kljub temu naraščala iz leta v leto. Tu je objavil dve deli, po katerih je najbolj znan: Uvod v neskončno analizo (Introductio in analysin infinitorum), besedilo o funkcijah, objavljeno leta 1748, in Osnove diferencialnega računa (Institutiones calculi differentialis), o diferencialnem računu, objavljeno leta 1755. Leta 1755 so ga izbrali za zunanjega člana Švedske kraljeve akademije znanosti. Poleg obveznosti na univerzi so ga prosili, naj poučuje anhalt-dessausko princeso, Friderikovo nečakinjo. Napisal ji je več kot 200 pisem in so jih kasneje zbrali v dobro prodajani knjigi Eulerjeva pisma o različnih temah iz naravoslovja naslovljena nemški princesi. To delo vsebuje Eulerjevo razlago različnih tem iz fizike in matematike, ter ponuja tudi pomemben vpogled v njegovo osebnost in religijska prepričanja. Knjigo so več brali kot katerokoli drugo njegovo matematično delo, objavljena pa je bila večkrat v Evropi in ZDA. Priljubljenost Pisem priča o Eulerjevi zmožnosti podajanja znanstvene snovi nepoznavalcem, redki zmožnosti predanega raziskovalnega znanstvenika. Navkljub Eulerjevemu ogromnemu prispevku k ugledu Akademije je moral nazadnje zapustiti Berlin. Friderik ga je imel za preprostega človeka, še posebej glede na krog filozofov, ki jih je pruski kralj pripeljal na Akademijo. Med njimi je bil Voltaire, ki je v kraljevem družbenem okolju užival odličen položaj. Euler je bil kot preprost pobožen in priden mož, zelo običajen v svojih prepričanjih in nagnjenjih. V mnogočem je bil pravo nasprotje Voltairu. Ni imel kakšne posebne izobrazbe v retoriki, rad pa je razpravljal o stvareh, ki jih je slabo poznal, tako da je bil pogosta tarča Voltairove duhovitosti. Friderik je tudi izrazil nezadovoljstvo z Eulerjevimi praktičnimi tehniškimi zmožnostmi: »Na svojem vrtu sem želel imeti vodni curek: Euler je izračunal potrebno silo koles za dvig vode do zbiralnika, od koder naj bi skozi kanale padla nazaj in na koncu brizgnila ven v Sanssouciju. Ko so geometrično izdelali moj mlin, ni mogel dvigniti niti kančka vode bližje od petdeset korakov od zbiralnika. Ničevost vseh ničevosti! Ničevost geometrije!« V Berlinu se mu je vid na desnem očesu še poslabšal, tako da ga je Friderik klical »Kiklop«. Vrnitev v Rusijo Euler se je tako leta 1766 na povabilo Katarine II. Velike vrnil v priljubljeni Sankt Peterburg in ostal tam do smrti. Po Katarinini zasedbi prestola se je stanje v Rusiji zelo izboljšalo. Dobri dve leti po prihodu v Rusijo je zaradi sive mrene oslepel še na levo oko. Kljub popolni slepoti pa je v teh zadnjih letih s pomočjo pisarja še povečal svoje delo pri izdajanju matematičnih del. Njegov dober fotografski spomin mu je omogočal, da je svoja odkritja zasnoval kar v mislih in članke narekoval na pamet. Poleg tega je tudi računal na pamet. »Računal je, kot dihamo ljudje, kot orli sebe ohranjajo v zraku.« —François Arago Lahko je na primer ponovil Vergilijevo Eneido od začetka do konca brez prestanka, ter za vsako stran v izdaji lahko povedal katera vrstica je bila prva in katera zadnja. Leta 1775 je v povprečju napisal en matematični članek na teden. Leta 1771 je njegovo hišo zajel požar, mu uničil večji del rokopisov in ga skoraj stal življenja. Kasneje mu jih je večina uspelo obnoviti in celo izboljšati. Dve leti zatem mu je leta 1773 umrla žena, na katero je bil zelo navezan in srečno poročen z njo 39 let. Tri leta po ženini smrti se je poročil z njeno polsestro Salome Abigail Gsell (1723-1794). Z njo je bil poročen do smrti. Zadnji problem, s katerim se je ukvarjal, je bil povezan s tirom tedaj novo odkritega planeta Urana. Umrl je sredi dela zaradi možganske krvavitve. Pokopali so ga ob prvi ženi na luteranskem pokopališču na Otoku Vasiljevski. V času Sovjetske zveze so pokopališče uničili in prenesli njegove ostanke v Samostan Aleksandra Nevskega. Ob njegovi smrti je matematik in filozof de Condorcet izjavil: »...et il cessa de calculer et de vivre« (»in prenehal je računati in živeti«). Delo Matematika Nekateri največji Eulerjevi dosežki se nanašajo na analitične rešitve resničnih problemov in opise številnih uporab Bernoullijevih števil, Fourierovih vrst, Eulerjevih števil, konstant e in π, verižnih ulomkov in integralov. Integriral je Leibnizev diferencialni račun z Newtonovo metodo fluksij in razvil orodja, ki so olajšala rabo infinitezimalnega računa pri fizikalnih problemih. Naredil je velike korake pri izboljšanju numeričnih približkov integralov in izumil, kar je danes znano kot Eulerjeve aproksimacije. Najbolj znani od teh sta Eulerjeva metoda in Euler-Maclaurinova formula. Poenostavil je tudi rabo diferencialnih enačb, še posebej je uvedel Euler-Mascheronijevo konstanto γ. Leta 1911, skoraj 130 let po Eulerjevi smrti, je Lotka uporabil Eulerjevo delo iz leta 1760 pri izpeljavi Euler-Lotkove enačbe za izračunavanje hitrosti rasti populacije za zastarane populacije v matematični demografiji, osnovno metodo, ki se pogosto rabi v populacijski biologiji in ekologiji. Euler je leta 1741 odkril prvo minimalno ploskev za ravnino katenoid. Leta 1744 je objavil svoje najpomembnejše delo Teorija o gibanju planetov in kometov (Theoria motuum planetarum et cometarum). Leta 1748 je objavil delo Uvod v neskončno analizo (Introductio in analysin infinitorum). To delo imajo za eno najvplivnejših del sodobnega časa. V njem se prvič pojavi funkcija v vlogi temeljnega pojma matematične analize in hkrati univerzalnega povezovalca različnih matematičnih poglavij. Obsega 2 knjigi in obravnava več matematičnih področij. 1. knjiga je zbirka besedil, ki jih danes uvrščamo v algebro, teorijo enačb in trigonometrijo. V algebri je obravnaval neskončne vrste in razvoj funkcij v vrste. Tako srečamo v tem delu vrste za , , in podobno. Tudi poglavje, namenjeno verižnim ulomkom, je v tesni povezavi z razvoji v vrste. V poglavjih iz trigonometrije mu je uspelo prenesti trigonometrijo s področja astronomije in geometrije v domeno matematične analize. Kotne funkcije je kot prvi prenehal opisovati le s številskimi razmerji. V poglavjih o trigonometriji srečamo njegovo znamenito enačbo, ki jo je našel že leta 1740. Enačba povezuje med drugim dve do tedaj nevede znani transcendentni števili; osnovo naravnih logaritmov e in Ludolfovo število : ali: Z enačbo je bilo mogoče povezati eksponentno funkcijo s trigonometričnimi funkcijami. To povezavo izražata Eulerjevi enačbi: Velja še na primer: 2. knjiga je namenjena analitični geometriji. Že v uvodu je med krivulje uvedel razdelitev na algebrske in transcendentne. Potem je podrobneje obravnaval algebrske krivulje 2. stopnje s splošno enačbo: Izdelal je še razporeditev algebrskih krivulj višjih stopenj. Tudi ploskve je podobno obravnaval in pri tem uvedel pomembno novost, pojem ukrivljenosti ploskve. Zaradi tega ga štejemo za začetnika diferencialne geometrije. Leta 1755 je objavil svojo drugo veliko knjigo Osnove diferencialnega računa. Predhodni Uvod si je zamislil le kot uvod za to delo. To je sploh prvi obsežnejši učbenik diferencialnega računa. Sledili so mu trije deli Osnove integralnega računa (Institutionum calculi integralis), ki so izhajali od leta 1768 do 1770. V poglavjih o diferencialnem in integralnem računu je podal mnogo novih integracijskih metod. Podobno je tudi v teoriji diferencialnih enačb, kjer je prispeval nove tehnike za reševanje enačb. Večina poglavij je bogato opremljena s slikami in s praktičnimi primeri iz matematike in fizike. Uvedel je posplošitev pojma fakultete s funkcijo Γ: kjer se zgornji integral imenuje po njem. Nepopolna funkcija je določena z: posplošena nepopolna funkcija pa z: Osnovne značilnosti funkcije so: Znane so njegove funkcije β, definirane kot: in še nepopolna funkcija ; ter posplošena nepopolna funkcija : Leta 1735 je določil Euler-Mascheronijevo konstanto γ kot: kjer je n-to harmonično število. Ni znano ali spada v množico transcendentnih števil ali v množico iracionalnih števil. Danes se jo lahko izračuna na približno števk točno. Z veliko manjšo točnostjo pa se lahko izračuna Meissel-Mertensovo konstanto M1 ali Brunovo konstanto za praštevilske dvojčke ali Brunovo konstanto za praštevilske bratrance (četvorčke) . Tega leta je rešil baselski problem, ki ga je leta 1644 postavil Mengoli, in našel točno vrednost vsote obratnih vrednosti kvadratov naravnih števil: Leta 1741 je zanj podal strogi dokaz. Znani so njegovi Eulerjevi polinomi, določeni z: kjer so Eulerjeva števila. V teoriji števil je uvedel aritmetično Eulerjevo funkcijo φ(n), ki pove koliko je naravnih števil, ki so manjša od n in so številu n tuja, ali drugače, ki so manjša od n in so n relativno praštevila. Na primer , ker sta števili 1 in 5 številu 6 tuji; ; in Če je n sámo praštevilo p, velja . Če je potenca kakega praštevila, je . Če sta si a in b tuji števili, za funkcijo velja: Leta 1732 je Euler ovgel de Fermatovo domnevo iz leta 1640, da so vsa števila oblike Fermatova praštevila. Z razcepom: je dokazal, da je sestavljeno. Razcep je našel šele leta 1880 F. Landry, razcep sta našla leta 1971 Brillhart in Morrison z računalnikom IBM 360-91, razcep sta našla leta 1981 Brent in Pollard z računalnikom Univac. Leta 1990 pa sta A. Lenstra iz družbe DEC iz New Jerseyja in M. Menejs iz Kalifornije razcepila , po nekaj tednih dela na mreži 1000 računalnikov s pomočjo 200 matematikov. Euler je prišel do svoje ugotovitve preko testa z deljenjem. Posebna ironija se skriva v dejstvu, da sam mali Fermatov izrek pokaže, da ni praštevilo. To se preveri takole: če je p praštevilo, je . Za se dobi , in tako ne more biti praštevilo. Evklid je v 9. knjigi Elementov dokazal, če je Evklid-Mersennovo število praštevilo, je število popolno. Euler je leta 1770 v svojem delu Algebra naprej pokazal, da je takšne oblike vsako sodo popolno število. S tem je odkril tesno povezavo med Mersennovimi praštevili in popolnimi števili. Iz nje takoj izhaja, da je sedaj poznano točno 48 sodih popolnih števil. Niso pa našli še nobenega lihega popolnega števila. Domnevajo, da so vsa popolna števila le soda. (Mersenne, Nikomah). Ve se, da mora biti vsako liho popolno število, če obstaja, večje od in mora vsebovati najmanj 11 različnih prafaktorjev. Leta 1747 je Euler objavil seznam 30 parov prijateljskih števil. (glej al-Baghdadi, Pitagora, Tabit ibn Kora). Par največjih dveh prijateljskih števil v seznamu je bil: Od leta 1747 do 1750 je prijateljskim številom namenil 3 članke. S svojo novo metodo mu je uspelo poiskati kar 66 novih parov prijateljskih števil. Ob vsem svojem trudu in sistematičnem iskanju je spregledal 2. najmanjši par prijateljskih števil 1184 in 1210, ki ga je kasneje leta 1866 našel Paganini. Euler je posplošil mali Fermatov izrek: za vsak modul n in poljuben cel a, ki je tuj n (n in a nimata skupnega faktorja), velja , kjer je Eulerjeva aritmetična funkcija. Na ta izrek se lahko gleda kot posledico Lagrangeovega izreka, uporabljenega na multiplikativno grupo, ki vsebuje vse razrede ostankov pri deljenju po modulu n, ki so n tuji. Lahko se ga dokaže tudi neposredno: množenje z a permutira razrede ostankov pri deljenju po modulu n, ki so n tuji. Ali z drugimi besedami, če se označi z R množico vseh takšnih razredov, sta množici in enaki. Zatorej sta tudi njuna produkta enaka. Tako je . Leta 1749 je Euler po 7. letih trdega dela dokazal Fermatovo trditev, da je vsako praštevilo oblike vsota dveh kvadratov kot na primer: , , , ali . Če število oblike ni praštevilo, to seveda ne velja kot na primer ali . Kot osnova naravnih logaritmov in eksponentne funkcije je znano Eulerjevo število, določeno z: Prvič se je konstanta pojavila leta 1736 v njegovem delu Mechanica, kjer je določil kot: Leta 1737 je Euler dokazal, da je e iracionalno število. V manj kot 80. urah je izračunal 128 decimalk -ja in je prvi uporabil grško črko za oznako razmerja obsega in premera krožnice, oziroma razmerja površine in kvadrata polmera kroga, kot začetno črko grške besede periferia, kar pomeni obseg ali tudi kot začetno črko besede perimeter kot polmer. Pred njim so to stalnico označevali s kot začetni črki besed perimetros in diametros - premer. Leta 1748 je trdil, da je logaritem števila b z osnovo a (a in b sta racionalna) ali racionalno število ali ni koren, ker: ne more veljati. Lambert je, opirajoč se na Eulerjevo delo, leta 1761 dokazal, da za racionalni x, števili in ne moreta biti racionalni. S tem je pokazal, da sta posebej e in iracionalni števili. V topologiji je znan njegov izrek o pravilnih poliedrih izleta 1750, kjer za vsak pravilen konveksni polieder ali po zvezni deformaciji konveksni polieder, če je e število oglišč, k število robov in f število mejnih ploskev poliedra, velja: Postavil je trditev, da ne obstajajo rešitve enačbe: v pozitivnih celih številih. Trivialna rešitev je, ko so vsaj štirje členi enaki 0. Leta 1769 je postavil trditev, da nobena od enačb oblike: nima nobene trivialne rešitve za . Trditev sta ovrgla leta 1966 Leon J. Lander in Thomas R. Parkin s protiprimerom z : Vpeljal je oznake e za osnovo naravnih logaritmov, i za , za funkcijo spremenljivke x, a, b, c za stranice trikotnika, r, R za polmera trikotniku včrtanega in očrtanega kroga, sin, cos, tg, ctg za kotne funkcije, za vsoto. Euler se je zanimal tudi za uporabo matematičnih zamisli in orodij v glasbi. Leta 1739 je napisal delo Tentamen novae theoriae musicae, z namenom, da bo nekoč teorija glasbe postala del matematike. Delo ni bilo deležno kakšne posebne pozornosti, in so ga celo opisali kot preveč matematično za glasbenike, in preveč glasbeno za matematike. Logika Euler je s pomočjo sklenjenih krivulj prikazal silogistično sklepanje. (1768). Takšni prikazi so postali znani kot Eulerjevi diagrami. Fizika Mehanika Leta 1744 je zasledoval podobno načelo najmanjše akcije, ki ga je razvil tudi de Maupertuis, in imel težave zaradi nerazumevanja nekaterih matematikov in Voltairovega posmeha. Euler je sodil, da izhaja načelo iz zakona gibanja in v njem ni iskal globljega pomena. Iz zakona o gibanju je pri metu ugotovil, da je najmanjše , pri centralnem gibanju pa . Tako je dobil uporabno načelo: Načelo je zapisal še z živo silo, ki jo je izrazil z naporom: Tedaj dela in potencialne energije še niso poznali. V zadnji enačbi vidimo danes izrek o ohranitvi kinetične in potencialne energije in v konstanti polno energijo. Tako je mogoče dati načelu tudi obliko: Velja namreč: Če ima kinetična energija maksimum, ima potencialna energija minimum. Euler je uvidel, da je mogoče iz druge oblike načela ugotoviti tudi ravnovesne lege telesa. V ravnovesni legi ima potencialna energija minimum. Obstaja tudi ravnovesna lega, v kateri ima potencialna energija maksimum. Ta ustreza stožcu, ki stoji na konici, če ustreza prva stožcu, ki stoji na osnovni ploskvi. Prva je stabilna, druga labilna. Če pa je stožec zvrnjen vzdolž roba plašča je v indiferentni legi. Euler se je zavzel za de Maupertuisa, ko se je znašel v težavah. Leta 1753 je potrdil, da je on odkril načelo najmanjše akcije. De Maupertuis pa mu je priznal zasluge za njegovo obliko načela. Začetke variacijskega računa je Euler podal leta 1744 v delu Methodus inveniendi lineas curvas maximi minimive proprietate gaudentes. V njem je podal posplošene rešitve nekaterih že znanih in rešenih problemov, povezanih z iskanjem izoperimetričnih krivulj, in našel še veliko primerov njihove uporabe. Euler se je na splošno zavzel za raziskovanje variacijske naloge. To ime je dobilo s časom iskanje funkcije , za katero integral doseže ekstrem, če so funkcija in spodnja in zgornja meja integrala in dane. Za izbrane primere, na primer za brahistokrono, so nalogo rešili Jakob Bernoulli in drugi. Splošno nalogo za brahistokrono je rešil Euler leta 1774. Leta 1757 je objavil pomembne enačbe za neviskozni tok tekočine, sedaj znane kot Eulerjeve enačbe. V diferencialni obliki so zapisane kot: kjer je: ρ masna gostota tekočine, vektor hitrosti tekočine s komponentami u, v in w, W = ρ Wn + 1⁄2 ρ ( u2 + v2 + w2 ) polna energija na enoto prostornine, kjer je Wn notranja energija na enoto mase tekočine, p tlak tekočine, tenzorski produkt, in ničelni vektor. Teorija elastičnosti Skupaj z Danielom Bernoullijem je leta 1750 pomagal razviti poenostavitev linearne teorije elastičnosti, ki je omogočila računanje obremenitev in značilnosti uklona prečnih nosilcev. V njej ima osrednjo vlogo Euler-Bernoullijeva enačba: ki opisuje zvezo med uklonom (enorazsežnega) nosilca in porazdeljeno obremenitvijo w (silo na enoto dolžine). V Eulerjevem času sta bili znanost in tehnika precej vsaka sebi, saj so menili, da matematična dognanja v akademijah niso varna za praktično rabo. Optika Euler je pomembno prispeval tudi na področje optike. Ni se strinjal z Newtonovo korpuskularno teorijo svetlobe v njegovem delu Optika, ki je bila tedaj prevladujoča teorija. Njegovi članki iz 1740-ih so pomagali razvoju valovne teorije svetlobe, ki jo je predlagal Christian Huygens. Valovna teorija svetlobe je kasneje postala glavna teorija svetlobe, vsaj do razvoja kvantne teorije svetlobe. Astronomija Poleg uspešne rabe svojih analitičnih orodij pri problemih iz klasične mehanike je z njimi raziskoval tudi probleme v nebesni mehaniki. Njegovo delo v astronomiji je večkrat nagradila Francoska akademija znanosti. Z veliko točnostjo je določil tire kometov in drugih nebesnih teles. Razumel je naravo kometov in računal Sončevo paralakso. Njegovi izračuni so prispevali k razvoju točnih tablic za dolžino, uporabnih v navigaciji. Leta 1772 je pri raziskovanju problema treh teles uvedel sinodski vrteči koordinatni sistem, še posebej za Luno. Če bi tu nadaljeval z delom, bi verjetno odkril konstanto gibanja, ki jo je kasneje leta 1836 v drugačni obliki za siderični nepomični koordinatni sistem odkril Jacobi, in je znana kot Jacobijev integral. Osebna filozofija in verska prepričanja Euler in Daniel sta bila nasprotnika Leibnizevega monadizma in filozofije Christiana Wolffa. Euler je vztrajal, da je temelj znanja med drugim v natančnih kvantitativnih zakonih, kar monadizem in wolffovska znanost nista mogla potrditi. Morda so se Eulerjeva verska nagnenja naslanjala tudi na njegovo preziranje doktrine. Šel je celo tako daleč, da je označil Wolffove ideje kot »poganske in ateistične.« Veliko, kar je znanega o Eulerjevih verskih prepričanjih, lahko razberemo iz njegovih Pisem nemški princesi, in njegovega zgodnejšega dela Obramba božjega razodetja pred ugovori svobodomislecev (Rettung der Göttlichen Offenbahrung Gegen die Einwürfe der Freygeister). Ti deli kažeta Eulerja kot vdanega kristjana, ki je verjel, da je Sveto pismo vir navdiha. Obramba je bila v prvi vrsti zagovor božjega svetopisemskega navdiha. Obstaja znana anekdota, ki so jo navdihnile Eulerjeve debate s posvetnimi filozofi o veri v času njegovega drugega službovanja na sanktpeterburški akademiji. Diderot je na povabilo Katarine Velike obiskal ruski dvor. Ker so Diderotovi argumenti za ateizem močno vplivali na Katarinine dvorjane, so zaprosili Eulerja, naj se sooči s francoskim filozofom. Diderota so kasneje obvestili, da je učeni matematik razdelal algebrski dokaz o obstoju boga. Pristal je na izvajanje dokaza pred celotnim dvorom. Euler se je pojavil in pred Diderotom samozavestno dejal: »Gospod, , kar pomeni, da bog obstaja. Odgovorite!« Diderot glede na anekdoto ni dobro znal matematike in je ob Eulerjevi izjavi onemel, množica pa se je začela krohotati. Eulerjeva trditev je delovala resnično in je Diderot ni mogel pobiti. Moč Eulerjeve izjave lahko bolj razumemo, če upoštevamo, da današnje matematične pisave tedaj še niso poznali, enačbe pa so bile izražene z besedami, verjetno v latinščini. Diderot je bil v zadregi in je Katarino zaprosil, če lahko takoj odpotuje iz Rusije, kar mu je ljubeznivo tudi odobrila. Čeprav je anekdota zabavna, verjetno ni resnična, saj je Diderot precej dobro znal matematiko in je celo objavil več matematičnih razprav. Zgodbo je prvi zapisal Dieudonné Thiébaut (1733-1807) in jo objavil leta 1804 v svojem delu Souvenirs de vingt ans de séjour à Berlin. Thiébaut je dobro poznal Eulerja iz Berlina, vendar zgodbi sam ni bil priča. Kasneje jo je leta 1872 z nekaj dodatki povzel De Morgan v svojem delu Zaloga paradoksov (A Budget of paradoxes). Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid glavnega pasu 2002 Euler, krater Euler na Luni in Eulerjeva medalja. Izbrana dela Eulerjeva najbolj znana izdana dela so: Novodilo za algebro (Anleitung zur Algebra; 1770), Uvod v neskončno analizo (Introductio in analysin infinitorum; 1748), Osnove diferencialnega računa (Institutiones calculi differentialis; 1755), Osnova integralnega računa (Institutionum calculi integralis; 1768–1770), Pisma nemški princesi (Lettres à une Princesse d'Allemagne; 1768–1772), Metoda iskanja krivulj s pomočjo maksimuma ali minimuma, oziroma rešitev izoperimetričnih problemov v najširšem sprejetem pomenu (Methodus inveniendi lineas curvas maximi minimive proprietate gaudentes, sive solutio problematis isoperimetrici latissimo sensu accepti; 1744). Glej tudi Euler-Booleova vsota Euler-Darbouxjeva enačba Euler-Lotkova enačba (1760) Euler-Maclaurinova formula (okoli 1735) Euler-Poisson-Darbouxjeva enačba Eulerjev disk Eulerjev izrek (geometrija) Eulerjev izrek o poliedrih (1750) Eulerjev izrek za vrtenje (Eulerjev rotacijski izrek) Eulerjev kriterij Eulerjev kvader Eulerjev obhod Eulerjev produkt Eulerjev sistem Eulerjeva enačba Eulerjeva enačba četrte stopnje (1772) Eulerjeva enakost štirih kvadratov (1750) Eulerjeva karakteristika Eulerjeva premica Eulerjeva sila Eulerjeva transformacija Eulerjeva vsota (Eulerjeva sumacijska metoda) Eulerjeve enačbe (dinamika tekočin, 1757) Eulerjevi koti Evklid-Eulerjev izrek Goldbach-Eulerjev izrek krog devetih točk (Eulerjev krog, Feuerbachova krožnica) Newton-Eulerjeve enačbe Sklici Viri Zunanje povezave Stran o Leonhardu Eulerju Univerze svetega Andreja Eulerjeva dela na spletu Švicarski astronomi Švicarski fiziki Švicarski matematiki Švicarski akademiki Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Člani Švicarske akademije znanosti Člani Ruske akademije znanosti Člani Pruske akademije znanosti Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Balistiki Ljudje, po katerih so poimenovali nagrado


text: Koncert za violončelo in orkester (Elgar) Koncert za violončelo in orkester v e-molu, op. 85 je zadnje delo angleškega skladatelja Edwarda Elgarja (1857–1934). Avtorju znamenitih Variacij enigma, cikla uvertur Pomp and Circumstance, dveh simfonij, štirih oratorijev in številnih drugih skladb so leta 1918 v Londonu odstranili vneto bezgavko. To je bil v tistem času resen poseg. Ko se je zbudil iz narkoze, je prosil za svinčnik in papir. Zapisal je melodijo, ki je pozneje postala prva tema Koncerta za violončelo. Vrnil se je okrevat v svojo podeželsko hišico na obali v Sussexu, v kateri je štiri leta poslušal bobnenje topov, ki se je z zahodne fronte razlegalo čez Rokavski preliv. Koncert za violončelo in orkester je začel pisati spomladi 1919. Delo je bilo prvič izvedeno 27. oktobra 1919. Izvedel ga je violončelist Felix Salmond z londonskim simfoničnim orkestrom pod vodstvom skladatelja. Elgarju je nekaj mesecev kasneje umrla žena in z njeno smrtjo se je njegovo skladateljsko ustvarjanje končalo. Koncert za violončelo se močno razlikuje od skladateljevih dotedanjih del, saj so vsa po vrsti izražala optimizem in zaupanje v angleški način življenja. Z njim je izrazil strah, obup in razočaranje, ki ga je občutil ob koncu velike vojne, pa tudi občutje bližajoče se starosti in minljivosti. Koncert se začne z dramatičnim solističnim recitativom čela, sledi pa mu kratka kadenca. Nato viole kot iz daljave odigrajo glavno temo. To povzame solist in jo spremeni v močnejšo, bolj bolečo izpoved. Zopet se oglasi orkester, nato pa solist zadnjič odigra glavno temo. Glasbeno dogajanje se razvedri v liričnem srednjem delu stavka. Glavna tema se ponovno oglasi, tokrat hladno in odmaknjeno, kot odmev, nato pa brez premora sledi hitri in lahkotni drugi stavek. Ljubeznivi otožni tretji stavek začne in konča celoten orkester, na koncu pa ostane solist sam. Četrti stavek se nadaljuje brez premora; glasba preide iz svetlega B-dura v resnobni b-mol, slovesna melodija pa ob grozečih podtonih v spremljavi nenehno preskakuje iz tonalitete v tonaliteto. Proti koncu stavka se tempo upočasni in spet zaslišmo temo iz tretjega stavka. Nato glasba povsem zastane in orkester se zadrži v dolgem akordu. Sledi predelana tema iz prvega stavka, koncert pa sklene ponovni nastop glavne melodije četrtega stavka. Malo pred smrtjo je Elgar na bolniški postelji zabrundal prvo temo koncerta prijatelju, ki ga je obiskal, in mu dejal: »Če boš po moji smrti na pokopališču na Malvernskih gričih slišal, da nekdo žvižga to melodijo, se ne prestraši. Samo jaz bom.« Stavki[uredi | uredi kodo] - Adagio — Moderato - Lento — Allegro molto - Adagio - Allegro — Moderato — Allegro, ma non troppo — Poco più lento — Adagio.


text: Znani so nesporni zmagovalci natečaja »Fotkaj Poli, kjer koli« Prijavi se na Poli e-novice Maribor, pripravljen? Mi smo že, od ranega jutra! S slastnimi brezplačnimi Poli to go sendviči, ki bodo podprli mlade študentske potenciale. 40 Poli torkov za 40 Poli let! Poli - prva piščančja klobasa na tržišču Zgodovina Polija v besedi in sliki - Poli muzej Poli sendvič 15 min.


Uživajte poletne dneve na vodi, z različnimi artikli Intex. Navoljo so različni otroški bazeni in napihljive igrače. Število izdelkov v kategoriji : 8 Napihljiv Čoln Explorer Pro 200 Set Mirna reka, morje ali jezero vas kličejo, da v dvoje zaveslate v vašem napihljivem čolnu.Napihljv čoln Explor... Spletna cena: 398,90 € Intex bazen Easy Set 549 × 122 cm, s kartušno črpalko, lestev, podloga, prevleka (28176NP) Hitro se ohladite kar na vašem vrtu. Bazen Intex omogoča ohaditev vseh družini. V vročih poletnih dneh ... Zložljiva napihljiva blazina Intex Počitek na soncu ali posedanje v senci je možen v kolikor imate Intex zložljivo napihljivo blazino. Blazina Intex se... Intex napihljiv družinski bazen Frozen Intex napihljiv otroški bazen z motivi iz priljubljenega animiranega filma Ledeno kraljestvo. Sevylor Vesla KB Hobby 250, teleskopska Univerzalno aluminijasto dvojno veslo, z možnimi nastavitvami velikosti. Spletna cena: 25,99 € Bazen družinski napihljivi Mandarina| Intex Zabava za celo družino v Intex napihljivem prostornem bazenu Mandarina.Prostoren družinski napihljivi bazen Intex je ... Redna cena: 184,99 € Spletna cena: 119,90 € Kajak Explorer K2 | Intex Za blage brzice ali mirno jezero vam predlagamo Kajak Explorer K2 Intex je s poenostavljeno zasnovo enostaven za ... Napihljiv Čoln Explorer Pro 300 Set 360,00 € in nad


Glede izbrisa žal še vedno ostajajo nekatere osnovne nejasnosti, še vedno kdaj slišimo, da 'so si sami krivi'. Osebno se mi to zdi kot vtiranje soli na rano: vsi so namreč zakonito živeli v Sloveniji in imeli tukaj prebivališče, potem jih je pa država nezakonito izbrisala iz registra stalnega prebivalstva. Kako so lahko tega krivi sami? Drugo temeljno nerazumevanje je povezano z velikokrat namernim mešanjem državljanstva in dovoljenja za bivanje. To sta različni zadevi. Naj ponazorim s primerom: v tujini živijo številni delavci-migranti, ki so si po zakonih teh tujih držav pridobili pravico do bivanja, nimajo pa njihovega državljanstva. Tudi vsi izbrisani so pred razpadom Jugoslavije v Sloveniji živeli zakonito kot stalni prebivalci. Ob razpadu nekdanje skupne države bi lahko zaprosili za slovensko državljanstvo. Lahko torej, to je bila njihova pravica, ne pa dolžnost. Izbris je sicer prizadel le ljudi, ki so izvirali iz republik nekdanje Jugoslavije; to se npr. ni zgodilo Nemcem ali Francozom, ki so imeli pravico stalno prebivati v Jugoslaviji. Njim se je status v novi državi avtomatično prilagodil: postali so tujci z dovoljenjem za prebivanje v Sloveniji. Marsikdo bi želel izbris prikazati kot bolj zapleten, kot je. Pa je pravzaprav preprosto: ljudje, ki so v Sloveniji zakonito prebivali, nekateri cela desetletja, nekateri so bili celo rojeni tu, so bili nezakonito izbrisani iz registra stalnih prebivalcev. Zato so številni izgubili službe. Tisti izbrisani, ki so ostali v Sloveniji, so se morali pretvarjati, da so begunci ali celo prosilci za azil. Nekatere so izgnali iz države, razbile so se družine... Prizadetih je bilo in je še tudi zelo veliko otrok, tako izbrisanih otrok kot otrok izbrisanih staršev. Otroci so doslej večinoma ostajali nevidni in neslišni. Na četrtkovem simpoziju na filozofski fakulteti pa bo govora zlasti o njih, med drugim boste lahko prisluhnili tudi njihovim pričevanjem (več informacij o programu simpozija). Naj ne gre sramotna obletnica povsem mimo vas - vabljeni na predstavo in simpozij. Do naslednjič! Metka Naglič, namestnica direktorice za področje kampanj in komunikacij Foto: Tanja Ristič


text: 1730 (MDCCXXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 10. oktober - Anton Wilhelm Amo je kot prvi temnopolti Afričan na evropski univerzi uspešno ubranil doktorsko tezo in promoviral iz filozofije Rojstva 6. januar - Thomas Chittenden, ameriški politik († 1797) 7. marec - Gregor Jožef Plohel, slovenski katoliški duhovnik in pisatelj († 1800) 2. maj - Sigismund Anton von Hohenwart, avstrijski rimskokatoliški nadškof in plemič († 1820) 21. junij - Motoori Norinaga, japonski šintoistični učenjak († 1801) 26. junij - Charles Messier, francoski astronom († 1817) 27. avgust - Johann Georg Hamann, nemški filozof in pisatelj († 1788) - Abas III., perzijski knez iz dinastije Safavidov († 1740) - Nakai Cikuzan, japonski trgovec in konfucijanski zgodovinar († 1804) Smrti 23. februar - Benedikt XIII., papež (* 1649) 20. marec - Adrienne Lecouvreur, francoska igralka (* 1692)


petkovnik Glasba Duo Aritmija @ Ckšp Izola, ob 20.00 Spletni koncert v sklopu Pomladi v Izoli. Duo Aritmija je nadaljevanje skupine Aritmija, ki je pri Celinki objavila že dve plošči 'Gonilna sila' (2007) in 'Aritmija Live' (2010). Poleg skupine Aritmija pa dvojec sestavlja tudi instrumentalno in aranžersko jedro skupine Sedef, s katero sta prav tako do sedaj izdala dva CD-ja.Zvrst glasbe, ki nam jo pričarata njuni kitari, bi lahko opisali kot "world music", saj je fuzija različnih stilov, najbolj pa se naslanja na melodiko in ritmiko etno balkanskega izročila, z načinom ritmiziranja pa vpletata tudi flamenko glasbo, čutiti pa je tudi elemente jazz ter country glasbe. Tokratni CD prinaša največji delež avtorskih skladb, poleg obeh kitaristov sta skladbi prispevala tudi Ernest Fejzić (»Taira«) in Hajredin Dino Murtezani (»Ples lastovk«). https://www.facebook.com/kulturnicenter.izola Jazz Club: Blues Experience, ob 20.00 Blues Experience združuje slovenske jazz in blues glasbenike različnih generacij, ki ljubijo blues. Zasedba: Julijan Erič, električna kitara, glas Zlatko Đogič, bobni, glas Marko Črnčec, hammond orgle Igor Leonardi, električna midi kitara Tadej Kampl, bas Vstopnina 7 evrov. BOB 2021 livestream: HOGMINISTER / MANIFEST, ob 20.00 Letos bo glasbeni natečaj potekal preko livestreama. Med nastopi boste lahko na spletu glasovali za svojega favorita. Zmagovalec prejme nagrado - videospot s profesionalno ekipo. Prvi del BOB 2021: HARD DIVISION / THE FLIPSIDE Drugi del BOB 2021: HOGMINISTER / MANIFEST https://www.youtube.com/watch?v=1IjC8-ImvjI&fbclid=IwAR15vtPUiyHmT9p2BB4ZSVSnxwPwWVhBpqdrXIToSg0m8BMxh5hv0dWRgOA&ab_channel=KlubJedroMedvode Uprizoritev SNG Nova Gorica, ob19.00 Hristo Bojčev: Orkester Titanik Zgodba govori o štirih brezdomcih, ki so se vselili v zapuščeno železniško postajo in tam obupano čakajo vlak, ki bi jih iz bede odpeljal v nova obzorja ... Nekega dne se vlak res ustavi, a izvrže novega izgubljenca Harryja Houdinija, iluzionista, ki je v zameno za dnevne doze alkohola druščino pripravljen učiti velikih magični 1ff8 h trikov. V življenje na postaji se tako začno vrivati čudni dogodki, iluzije postanejo realne in absurdni dogodki malega sveta brezdomcev preraščajo v metaforo beckettovske izgubljenosti sodobnega človeka. Predstava traja 1 uro in 27 minut in nima odmora. Branje Angleški bralno-debatni krožek, ob 17.00 Lungs (Pljuča) so sodobna dramska igra Duncana Macmillana. Mlad par se sooča z vprašanjem, s katerim se slej ko prej po nekaj letih skupne zveze sooči vsak mlad par: ali imeti otroka ali ne. Kdaj je pravi čas zanj, v obdobju terorističnih napadov, vedno bolj grozečih posledic klimatskih sprememb in politične nestabilnosti? Je sploh kdaj pravi čas ali je to preveč sebična odločitev, glede na ogljični odtis, ki ga pusti za seboj en sam človek? Skupina je odprta za vsakogar, srečuje se zadnji petek v mesecu, pogovori so namenjeni spoznavanju literarnih del in hkrati vadbi angleškega jezika, saj potekajo izključno v angleščini. Udeleženci se po vnaprejšnjem dogovoru izmenjujejo pri vodenju posameznega srečanja. Srečanje bo potekalo prek spletne konference z aplikacijo Zoom: ID: 282 778 5462 Geslo: 0rVXP9 https://upr-si.zoom.us/j/2827785462?pwd=QlFCTG5LNkloU1ZrYlU1R1JFeUVEUT09#success 23. festival dokumentarnega filma Dokumentarci 2021, od 24. 3 do 31. 3 Dvajset celovečernih dokumentarcev ter peščica kratkih bo skušalo aktualne stvari doma in po svetu postaviti v kontekst. Prvi kontekst bo dal Matjaž Ivanišin, slovenski nacionalni zaklad, ki mu je bila letos podeljena »mala« Prešernova nagrada in čigar filmi so majhne, iskrene, brezčasne mojstrovine o dinamiki med ljudmi, različnih folklorah, kulturah in običajih. Drugi kontekst plete trmoglava pandemija, ki ji bo mero vzel kitajski zorni kot; tretjega, četrtega in tako naprej pa teme preostalih filmov, ki se gibljejo med filozofskimi razmišljanji, igrivimi in deloma insceniranimi dokudramami, nikoli bolj aktualno #JazTudi problematiko, fenomenom spletnih zavajanj in prevar, do vprašanj spolne identitete ali nikoli premaganega političnega nadzora in represije. Marina Abramovič v filmu o svojem življenju in delu ter vrnitvi v domovino poudari, da je v mladosti iz strahu pred ustvarjalno blokado trikrat splavila; tisti otroci iz naslova da so njeni mladi somišljeniki in sledilci. Festivalski otrok je tukaj in zdaj. Morda je zaradi spletne izdaje malce deformiran, ampak takšnega imamo radi. Do naslednje izdaje, ki bo, verjamem, znova potekala v normalnih okoliščinah. Cena na ogled je 6,50 evra.


Celjsko: Službena potovanja županov - Novice.si Celjsko: Službena potovanja županov Namen. Porajajo se nove zamisli, uresničujejo skupni projekti in sklepajo številna prijateljstva. Tujina. Letos je službeno v tujino največkrat odpotoval žalski župan Janko Kos. Preverili smo, kam v tujino najpogosteje potujejo celjski župan ter župani sosednjih občin, kakšni so stroški takšnih potovanj in kakšni so nameni potovanj oziroma njihovi učinki. Kot so nam pojasnili na Mestni občini Celje (MOC), je župan Bojan Šrot v novem mandatu sam ali v spremstvu sodelavcev odpotoval na štiri službena potovanja v tujino. Konec januarja se je udeležil srečanja s pobratenimi mesti in predstavniki komunalnih podjetij v Srbiji (Ćuprija), ob koncu februarja se je udeležil 33. Mednarodne konference županov v Izraelu (Jeruzalem in Tel Aviv), v začetku aprila Dneva mest v Švici, prvi četrtek v juniju pa je za dva dni odpotoval na EKO konferenco v Poreč na Hrvaškem. Celjsko spremstvo 4,5-krat dražje kot župan »Stroški nočitev, prevozov in prehrane za vse štiri službene poti in za vse udeležence so znašali 7.181 evrov. MOC je stroške pokrila iz občinskega proračuna, v katerem ima zagotovljena sredstva za službene poti. Pri tem posebej poudarjamo, da so samo za župana stroški na vseh štirih službenih poteh v tem mandatu znašali 1.262,64 evrov. Kot povabljeni gost je imel nekatere storitve brezplačne,« pojasnjujejo na celjski občini. Kot še poudarjajo, so bili vedno odprti za povezovanje in vzpostavljanje prijateljskih odnosov z drugimi mesti iz Slovenije in tujine, saj se na tak način porajajo nove zamisli, uresničujejo se skupni projekti in sklepajo številna prijateljstva. Zelo koristno je tudi sodelovanje na različnih konferencah, seminarjih in strokovnih srečanjih v tujini, ki so odlične priložnosti za izmenjavo dobrih idej in praks. Vojniški župan na Češko Župan Vojnika, Branko Petre, je v tujino potoval lani na Češko, v občino Česka skalica. Namen obiska je bil vzpostaviti sodelovanje med dvema lokalnima skupnostnima. »Sodelovanje se je letos že začelo med OŠ Česka skalica in OŠ Vojnik, tudi za naslednje leto je predvideno poglabljanje sodelovanja. Naslednje leto bo pri nas gostovala njihova delegacija. Stroški so bili tri dnevnice in potni stroški – kombi prevoz,« je povedal Petre. Štorski župan potuje v tujino le redko Župan Občine Štore, Miran Jurkošek, se službenih poti oziroma potovanj v tujino poslužuje zelo redko in po potrebi. Pred leti se je župan udeležil dveh strokovnih ekskurzij v Italijo in na Češko, ki jih je organizirala Skupnosti občin Slovenije za vse župane iz Slovenije. Namen teh ekskurzij je bila izmenjava izkušenj, znanj in praks, predvsem pa spoznavanje in iskanje skupnih interesov za sodelovanje pri različnih projektih. V preteklosti so bile njegove službene poti namenjene predvsem dogovarjanju, usklajevanju ali podpisovanju dokumentacije za kakšen evropski projekt, ki so ga pripravljali ali izvajali skupaj z občinami iz sosednjih držav, predvsem Hrvaško (Zagorska Sela, Višnjan). Edini strošek, ki je pri tem nastal, je bila kilometrina. »Trenutno ne izvajamo nobenega projekta, pri katerem bi bile potrebne službene poti oziroma potovanja v tujino, zato teh stroškov nimamo,« so jasni. Šentjurski župan v Srbijo Župan Občine Šentjur, mag. Marko Diaci, je letos na službeno pot v tujino odšel le v Srbijo, v Občino Požega, ki je pobratena z Občino Šentjur. Udeležil se je osrednje prireditve ob prazniku občine, posebni stroški pa niso nastali. »Uporabljal je službeno vozilo s potnim nalogom, nastanitev so krili gostitelji. Za čas službenega potovanja mu je bila obračunana dnevnica, od katere so bili odbiti stroški prehrane, ki so jo prav tako zagotovili gostitelji,« odgovarjajo na šentjurski občini. Župan je gostitelje obdaril s standardnimi protokolarnimi darili Občine Šentjur. Kolikokrat je na službeno pot odpotoval žalski župan Janko Kos, preberite v jutrišnji številki lokalnega časopisa Celjan.


Nahajate se tukajDomov › Seznam skladb za 26. 12. 2016, 11.00 - 15.00 (Nik Drozg) Seznam skladb za 26. 12. 2016, 11.00 - 15.00 (Nik Drozg) Prikaži Komentarje Komentarji Lahko kdo pove, kaj je vrtel Kaki ob 10:20? Zelo poetičen tekst v zvezi z vranami, ženski glas v srbščini. Mimogrede, zakaj ne deluje sporočanje, kaj se vrti zdaj, pred tem in za tem? Meni je to najlepši del RŠja, dopoldne brez otročarij, in ko končno pridejo prazniki in dopoldan prosto, vi utrujate z 11 urnim neposlušljivim projektom (včeraj), danes vam pa ne dela osnovni informator o predvajani glasbi. Zdravo, komad je bil "Tea Tulić - Vrane". Malce nam nagaja tehnologija zadnje dni, za vse željne Kaki raziskovanja je tu: u: guest, p: guest Veselo brskanje! Komentiraj Predvaja se Zadnje komentirano ja nč, čakamo jizo Ej, Študent, srsly, a s trapom filate slovenske kvote ali je nekdo to resno napisal? Mogoče bi se pa vseen veljalo še prašat, katere od svojih črk je dejansko uspel obdržat berlin oziroma a je Berlin še berlin? Kolk pa ta špiker solira ... Pa glih on, ki hejta soliste. Lol. Za špikerja in tonca ožmekana limonca. Dejte ufurat trillity DJe na eno seanso Kje so časi ko so delal te memphis Trillity evente...bring those back please!!! Pod hribom so že leta podrtije (vključno z odurnim Belvijem), oni pa bi zrušili lepo ohranjen stolp, ki je del kulturne dediščine. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu.


text: Mnóžica je v matematiki skupina abstraktnih ali stvarnih (konkretnih) reči. Te reči se imenujejo elementi in se jih med seboj loči (razlikuje - tj. dva elementa med sabo ne moreta biti enaka). Medsebojne odnose (relacije), strukture in medsebojne preslikave množic preučuje teorija množic. Glavni pojem teorije množic je pripadnost. Element x lahko pripada množici M () ali pa tudi ne (). Množica, ki ji ne pripada noben element, se imenuje prazna množica. Vse druge množice vsebujejo vsaj po en element. Množica vseh elementov, o katerih je smiselno govoriti, se imenuje univerzalna množica. Zapis množice Množico se lahko zapiše na različne načine: zapis z naštevanjem pomeni, da se našteje vse elemente, npr.: A = {1, 2, 3, 4, 5} zapis z značilnostjo pomeni, da se zapiše značilnost, ki jo imajo elementi množice, npr.: zapis s formulo pomeni, da se navede formulo, po kateri se izračuna elemente množice, npr.: Množico se lahko poda tudi slikovno - najbolj znan slikovni prikaz množice je Vennov diagram. Računanje z množicami Obstaja več računskih operacij z množicami: unija množic A in B je množica sestavljena iz elementov, ki pripadajo množici A ali množici B presek množic A in B je množica sestavljena iz elementov, ki pripadajo množici A in množici B razlika množic A in B je množica sestavljena iz elementov, ki pripadajo množici A in ne pripadajo množici B komplement množice A je množica sestavljena iz elementov, ki ne pripadajo množici A simetrična razlika množic A in B je množica sestavljena iz elementov, ki pripadajo natanko eni od množic A oziroma B kartezični produkt množic A in B je množica sestavljena iz urejenih parov, ki imajo za prvo komponento element množice A, za drugo komponento pa element množice B Množice so med sabo urejene z relacijo »podmnožica« – množica A je podmnožica množice B, če so vsi elementi množice A vključeni tudi v množico B. Vse podmnožice dane množice sestavljajo potenčno množico. Neskončne množice Glavni problem, ki je sploh sprožil nastanek teorije množic, je vprašanje neskončno velikih množic. Ali so vse neskončno velike množice med seboj enakovredne? Georg Ferdinand Cantor je na vprašanje odgovoril nikalno. Pri tem je uporabil pojem ekvipolentnost, ki opisuje, kdaj imata dve množici enako število elementov oziroma enako moč. Pri končnih množicah je opazil, da imata množici enako število elementov, če in samo če med njima obstaja bijektivna preslikava. To je potem posplošil na neskončne množice in definiral, da sta poljubni množici ekvipolentni, če med njima obstaja bijektivna preslikava. Najmanjša neskončna množica je množica naravnih števil . Izkaže se, da je ekvipolentna množici celih števil in tudi množici racionalnih števil . Elemente teh množic se lahko uredi po vrstnem redu in se jih oštevilči z naravnimi števili - te množice so števno neskončne. Zanimivo je, da množica realnih števil ni ekvipolentna zgoraj naštetim množicam. Cantor je v svojem znamenitem diagonalnem dokazu dokazal, da ima množica bistveno več elementov - ima moč kontinuuma. Moč kontinuuma ima tudi množica kompleksnih števil , pa tudi množica točk v ravnini ali množica točk v prostoru. Glej tudi večkratna množica seznam Matematika


source: CulturaX

text: Četrtek v Situli: Kronist Novega mesta | Izobraževanja | Regijski NVO center Četrtek v Situli: Kronist Novega mesta Datum in ura: četrtek, 22. 11. 2012, od 18. do 20. ure Lokacija: kavarna Situla, Novo mesto Namen projekta Kronist Novega mesta je večletno kontinuirano fotografsko dokumentiranje kulturnega, umetniškega, družbenopolitičnega, gospodarskega, športnega, družabnega, javnega in zasebnega življenja v Novem mestu in njegovi okolici. V vlogi kronista, pod okriljem Zgodovinskega arhiva Ljubljana, Enota za Dolenjsko in Belo krajino Novo mesto, deluje uveljavljeni novomeški dokumentarni fotograf Boštjan Pucelj. Novomeški kronist bo v daljšem časovnem obdobju ustvaril obsežno zbirko fotografij, ki bo postala osrednji prostor vizualnega spomina sodobne novomeške zgodovine in bo namenjena raziskovalcem lokalne in obče zgodovine ter zainteresirani javnosti nasploh. V pogovornem večeru, ki bo namenjen predstavitvi projekta, bodo gostje spregovorili o različnih vidikih ustvarjanja in urejanja zbirke, predstavili pa bodo tudi že obstoječe fotografske zbirke, ki so nastale v preteklosti in jih hranijo v različnih dolenjskih kulturnih ustanovah.


text: Metrska konvencija je diplomatski sporazum med 51 državami, ki poverja pristojnosti na področju metrologije generalni konferenci za uteži in mere (francosko Conférence Générale des Poids et Mesures, CGPM), srečanju predstavnikov držav članic, ki poteka vsake štiri do šest let; mednarodnemu uradu za uteži in mere (fr. Bureau International des Poids et Mesures, BIPM), mednarodnemu metrološkemu središču s sedežem v Sévresu v Franciji, in mednarodnemu komiteju za uteži in mere (fr. Comité International des Poids et Mesures, CIPM), administrativnem komiteju, ki se v uradu letno sestane. Konvencijo so leta 1875 podpisali v Parizu predstavniki 17 držav. Obenem z ustanovitvijo mednarodnega urada za uteži in mere ter ureditve njegovega upravljanja in financiranja je konvencija vzpostavila stalno organizacijsko strukturo, ki državam članicam omogoča usklajeno delovanje na vseh področjih, ki zadevajo merske enote. Skupaj z dopolnitvami, sprejetimi leta 1921 na 6. generalni konferenci za uteži in mere je konvencija sprejela sistem enot, za katerega je 11. generalna konferenca za uteži in mere leta 1960 predlagala ime mednarodni sistem enot (fr. Système International d'Unités). Države članice Pridružene članice generalne konference Belorusija Ekvador Filipini Hongkong Kenija Kuba Latvija Litva Malta Panama Slovenija Tajvan Ukrajina Ustanovni predstavniki konference 20. maja 1875 Zunanje povezave http://www.bipm.fr/enus/1_Convention/foreword.html Meroslovje Leto 1875 Mednarodni sporazumi


text: Ta rubrika je namenjena tudi vašim mnenjem glede programa Primorskega vala. Še vedno jih pričakujemo. Uredništvo. |Datum:||Oddaja:||Poslušaj:| |23.07.2014||Tema dneva - Kako varno ravnati v cestnem zastoju| |16.07.2014||Tema dneva - Projekt CAMIS obnova visečih mostov| |15.07.2014||Tema dneva - Nov parkirni režim pri Nadiži in Kozjaku| |07.07.2014||Tema dneva - Knjiga Črni Vrh med Avstro-Ogrsko| |04.07.2014||Tema dneva - Krajevni praznik Zavratec| Danes bo spremenljivo do pretežno oblačno. Dež z nevihtami se bo čez dan razširil nad vso državo. Krajevno bodo možni močni nalivi. Popoldne se bodo padavine od zahoda vse redkeje pojavljale. Najvišje dnevne temperature bodo od 19 do 25 stopinj Celzija, je zapisano na spletnih straneh Agencije RS za okolje.


Značilnosti Našega Izdelka Flexa Plus - znebite se bolnih sklepov Tablete za bolečine v sklepih Flexa Plus niso namenjeni samo starejšim ljudem, ki so doživeli degenerativne težave. To je predvsem prehranski dodatek za vse, ki se borijo s skupnimi bolečinami zaradi prevelike telesne mase, poškodb, sedentarnega načina življenja ali športa. Tablete Flexa Plus omogočajo rekreacijo deformiranega sklepnega hrustanca, dopolnijo skupne prostore s kolagenom in regenerirajo vse nepravilnosti, ki so posledica degenerativne bolezni. Je varen pripravek, ki ga redno uporabljate v skladu z navodili proizvajalca, vam omogoča ponovno polno telesno pripravljenost in normalno aktivno življenje. Flexa Plus odlično deluje, ker telesu zagotavlja manjkajoče minerale, vitamine in stimulira izločanje kolagena. Vitamin bomba v obliki vitaminov A, B, C in E, kot tudi celotna masa koristnih bioloških elementov, deluje takoj na telo, kar pomeni enako hiter učinek. Učinkovitost tablet je bila potrjena v številnih in neodvisnih testih, opravljenih na veliki skupini ljudi; tudi klinična preskušanja potrjujejo visoko učinkovitost pripravka, zlasti v prvih stopnjah opazovanega osteoartritisa in težav s sklepi. Priporočila Degenerativna bolezen sklepov je ena najpogostejših bolezni, s katerimi se borijo ljudje, starejši od petdeset let. Velika večina mojih bolnikov so ljudje, ki imajo težave s sklepi, kar učinkovito preprečuje normalno in neboleče delovanje. Poleg masaž in pravilno prehrano, bogato z vitamini, priporočam, da se odločite za poseben dodatek za bolečine v sklepih Flexa Plus. Je kombinacija regrat, koprive, vijolične in konjske hrove in s tem izjemno bogata z vitamini, bioelementi in minerali. Tablete Flexa Plus so zato bogati z vitamini A, B, C in E, poleg magnezija, cinka, kalija, selena, joda, številnih karotenoidov in silikatov. Takšno bogastvo hranil povzroča, da se oboleli sklepi hitro regenerirajo, proizvodnja kolagena v telesu pa se znatno pospešuje in pospešuje. Bolniki, ki redno uporabljajo zdravila Flexa Plus, priznajo, da po prvem tednu zdravljenja vidijo prve pozitivne spremembe. Bolečina se umirja in opravljanje najbolj rednih dejavnosti ne povzroča več neugodnega pritiska. Zakaj priporočam Flexa Plus so najboljše tablete za bolne sklepe, ki so mi znani, ki delujejo učinkovito in hitro brez povzročanja neželenih učinkov. Prav tako jih lahko kupite brez recepta, zato vam ni treba čakati več mesecev za medicinsko posvetovanje ali dodatne teste. Tablete so najlažji način za obnovo poškodovanih sklepov in njihovo popolno regeneracijo; pospešiti izločanje kolagena in zagotoviti popolno zaščito hrustanca skupaj z naslednjimi degenerativnimi procesi. Sama raziskava kaže tudi pozitivne učinke dodatka Flex Plus. Tablete za bolečine v sklepih so pomagale več kot 90% ljudi, ki jih uporabljajo, velika večina jih je opazila izboljšanje ne le v stanju sklepov, temveč tudi v smislu večje mobilnosti gibanja in svobode pri sprejemanju, teku ali celo športu . Ylja 43 starost Mengeš Te tablete sem dobil za bolečine v sklepih od svojih hčera. To je bilo najboljše darilo, ker se do danes ne počutim bolečine. Sigursteinn 56 starost Radovljica Preizkušal sem kreme, mazila, masaže - nič ni pomagalo. Nato sem jih priporočil in vse je v redu. Steinröður 60 starost Postojna Deluje tudi v težkih primerih, kot je moj. Priporočam to s čisto vestjo. Unnbjörg 25 starost Ptuj Tablete Flexa Plus Kupil sem očeta, ki se je pritoževal nad stalno bolečino. Po celotnem zdravljenju je povsem nov človek. Bjargar 32 starost Rogaška Slatina Športna poškodba mi je dolgo časa imobilizirala. Če ne bi bilo Flexa Plus, bi se verjetno boril s težavo s sklepi. Valur 48 starost Mengeš Čutim razliko po 2 tednih uporabe. Lažje je, da se premikam in upognem, hoda pa ne povzroča več bolečine. Komponente - Kopriva - Horsetail - Mantis


Google je bil zaradi svojega operacijskega sistema Andorid kaznovan z globo v višini 4,34 milijarde evrov. Evropska komisija je namreč dejala, da je podjetje svoj operacijski sistem za mobilne naprave The post Google...


text: ponedeljek, 19. junij 2006Matej Accetto, 6/19/2006 11:58:00 dop. (trajna stran objave) Besede, besede, besede Današnji primerek: idejčkanje kot možni prevod pojma "brainstorming". Se mi zdi, da kar dobro ponazarja vsebino tistega, za kar naj bi šlo pri pojmu "brainstorming": zbiranje še neprežvečenih idej, ki je skoraj bolj sproščeno igračkanje kot pa resna razprava. Beseda je nadalje dobra tudi zato, ker lahko iz nje tvorimo glagol idejčkati kot ustreznico glagolu "to brainstorm". (Med drugimi možnostmi bi bilo denimo tudi "viharjenje" z glagom "vihariti" - glagol je v slovenščini že znan in ima več pomenov, tudi "razvnemati, vznemirjati".) Seveda verjetno obstajajo tudi drugi odlični prevodi za isto besedo - če jih kdo pozna, jih bom vesel med komentarji (ta hip nimam niti dostopa do slovarja, ki bi morda znal ponuditi kakšno lepo možnost). Dobrodošle so tudi ideje o drugih tujih izrazih, ki bi si res zaslužili slovensko ustreznico; za najdrznejše pa postavljam še izziv, kako z eno besedo učinkovito prevesti besedo "irresistible". (In ne, "neodoljiv" ne šteje.) Oznake: jezik Če soočen s prevod "brainstorming" bi verjetno uporabil "vetrenje možganov". Strinjam se, da ni najboljša, zalsti ker ni enobesedna. Kaj čemo, angleščina je bolj bogata. Kratka poizvedba na spletnem SSKJ je dala sedemnajst slovenskih gesel, ki se končajo na -čkanje. Med njimi so tri do štiri taka, ki dišijo po majhnosti, čeprav tudi ta predvsem zato, ker so običajno povezana z majhnimi otro(č)ki: igračkanje, srčkanje, ujčkanje, zelo pogojno tudi čečkanje in žgečkanje. Druga gesla so v celoti brez tovrstnega pridiha. Zato še kar vztrajam pri svojem predlogu, ki se mi zaenkrat še vedno zdi boljši od alternativ, čeprav tudi ne povsem navdušujoč. Že kar vidim vnos v SSKJ: "idejčkanje - neformalno zbiranje in prevetritev idej o določeni temi ali projektu; začeli so z idejčkanjem, potem pa se lotili dela na izbrani ideji". Sem pa seveda še vedno odprt za nove predloge. Ob prevodu besede irresistible pa mi na misel pade le "neubranljiv", ampak se niti meni ne dopade preveč ... In kljub temu, da nimam nobenega konstruktivnega predloga, moram ostro oporekati prvemu komentarju, ki pravi, da je angleščina bogatejši jezik. Če je pojem nastal v drugem kulturnem okolju, to še ne pomeni, da so drugi jeziki manj "dobri". Ali je francoščina manj bogat jezik od angleščine, ker za konec tedna raje uporablja angleško različico week-end? In ali je manj bogata italijanščina, ki za računalnik uporablja (in hudo zmaliči, če lahko dodam) angleški computer? To, kateri jezik je bogatejši, je vsekakor razprava na spolzki strmini. Vsak jezik ima zmožnost, da razvija novo izrazje, čeravno je tudi besedotvorna sposobnost med jeziki različna. (Za mnoge je denimo ena od odrešilnih značilnosti nemškega jezika.) Vprašanje pa je, koliko tovrstnega dela je bilo v posameznem jeziku že storjenega. (In potem novo vprašanje, koliko tega dela je bilo tudi že pozabljenega - ko danes govorimo o sinonimih, ki so to zato, ker smo pozabili na njihova izvirna vsebinska razlikovanja.) "Neubranljiv" je vrl poskus, ki pa že vsebinsko ne ustreza povsem angleški ustreznici. Morda bi bilo vsebinsko še najbližje "neupirljiv", a se mi že zven te besede upira. Ob vseh dobrodošlih komentarjih sem dokončno opustil pojem "idejčkanje". Če ljudi ne prepriča, beseda že po definiciji ni dobra. Zato pa sem kar navdušen nad zadnjim predlogom, pri čemer bi ga zapisal kar s "š": moštrenje. V imenu znanosti ga trenutno v veliko radost svojega sopisarnika in drugih bližnjih poskusno uporabljam v svojih vsakdanjih pogovorih. Poskusite, bejžmo vkup moštret! *razlage so s spletnega SSKJ, povezavo nanj (http://bos.zrc-sazu.si/sskj.html) sem, kot še mnogo koristnega, našel na tem blogu. 2. Izraz brainstorm je bil skovan konec prejšnjega stoletja in je izvirno pomenil hudo duševno motnjo; v slovenščini bi bil temu izvirnemu pomenu blizu izbruh, napad - kot denimo epileptični napad. Današnji pomen je bil na brainstorm nalepljen kasneje. 3. Res je, preblisk je odličen prevod (celo vremenski pojav je ohranjen, heh); v slovenščini že imamo tudi glagol prebliskavati in glagolnik prebliskavanje. 4. Kresanje idej je zelo fajn, samo glagola ni. Kako bi kresanje idej uporabili pri prevajanju, denimo, navodila 'brainstorm potential solutions'? 5. Sicer pa tako ali tako v slovenščini, ki je bistveno bogatejši in zmogljivejši jezik, kot je danes razširjeno mnenje, in se da vanjo z malo truda prestaviti vse moderne izraze (samo malce brainstorminga je treba, hehe) - no, v slovenščini že ves čas obstaja zelo ustrezen sinonim glagolu brainstorm: mozgati (z izpeljankama premozgati in domozgati); celo koren ima v - kdo bi si mislil! - možganih... In ker se iz vsakega glagola lahko izpelje glagolnik, je torej že obstoječi sinonim za 'brainstorming' mozganje. Se pa vseeno ne morem strinjati, da naj bi iz prvotnega predloga "v oči bilo očitno pomanjanje jezikovnega znanja", oziroma vsaj ne iz navedenega razloga. Tovrstnega - in siceršnjega - znanja mi sicer brez dvoma manjka, a ta primer morda tega ne dokazuje ravno na očitani način. Če bi bil hudomušen (in, glej ga zlomka, sem!), bi rekel, da iz argumenta trine pod točko 1, če ga prav razumem, v oči celo bije očitno pomanjkanje znanja logičnega sklepanja: Če nekdo išče prevod za angleški izraz, ki se mu (še) ne zdi ustrezno preveden, in pri tem razmišlja o povsem novih skovankah, ga seveda ne bo motilo, če ta nova skovanka še ne bo imela že vnaprej obstoječe glagolske oblike. Ta se seveda lahko skuje hkrati s samostalniško. Tega smo se nemara zavedali vsi, od preživetega izvirnega predloga (idejčkanje - idejčkati) prek meni še danes všečnega predloga moštrenja (moštrenje - moštreti) do vašega zadnjega komentarja, trina, tudi ko vam je predlog "kresanje idej" zelo všeč, a se sprašujete, kako bi potemtakem tvorili glagolsko obliko. Da ne bo pomote - svoj prvotni predlog sem že zdavnaj opustil. A neodvisno od tega nemara velja, da nas ob tvorbi novih besed ne bi smelo preveč presenetiti, da so "nove". Drugo vprašanje je, ali nam je določena beseda všeč. A če naj bi bil vaš občutek, da je moj prvi predlog slab, sam po sebi dovolj tudi kot dokaz očitnega pomanjkanja jezikovnega znanja, pa nemara enako velja za Toporišiča, ko je pred leti predlagal uvedbo izraza "prihodnjik". To je baje tedaj nemudoma privedlo do cele Sobotne priloge člankov kritikov, ki se jim je zdel predlog grozen. S Toporišičevo prenovo jezika se morda mnogi ne bodo strinjali, a težko je trditi, da trpi - ali je ob predlogu prihodnjika trpel - za očitnim pomanjkanjem jezikovnega znanja. Mimogrede, zanima me še, kako je z izvirnim pomenom izraza brainstorm, ki ga navajate - v splošnem zanesljiv Online Etymology Dictionary navaja, naj bi se s pomenom "brilliant idea, mental excitement" izraz "brainstorm" pojavil leta 1849. Se tu moti? Prav sedaj ko se po Ljubljani pojavljajo veliki(jumbo) plakati z napisi "Brainstorming", se sprašujem kaj je narobe s Slovenci in slovenščino. Za obdobje z največ idej v nemški književnosti smo lahko brez pripomb izbrali pravo ime "Viharništo", pri viharjenju možgan se moramo pa udinjati angleškemu jezikovnemu imperializmu in to celo na javnih plakatih. Jezikoslovci manj se raje prepirajte in več pozitivno in ustvarjalno delajte. Lep pozdrav Štefan! Ne vem sicer, komu ste želeli s komentarjem naliti čistega vina, a ker nagovarjate jezikoslovce, naj za vsak slučaj še tu povem, da sam po izobrazbi nisem jezikoslovec, ampak pravnik, kar vsaj večinoma verjetno drži tudi za komentatorje. A saj menda, kolikor razumem vaš komentar, v bistvu ne želite kritizirati te objave in komentarjev nanjo, ampak jih - nasprotno - podpreti! Razprava je bila namenjena izključno temu, da bi za angleški izraz "brainstorming" oziroma tisto, kar naj bi izražal, našli najboljšo slovensko ustreznico - torej imamo isti cilj. Sam pomišljam le ob tem, ali je "viharjenje možgan" (ki se vam, če prav razumem, zdi samoumevna izbira) ta najboljša ustreznica. Vsaj deloma se namreč za moje uho tudi ta zveza udinja angleškemu jeziku, saj zgolj kalkira angleški izraz. Pa ko smo že pri čistem vinu in ljubezni do slovenščine: vaš komentar je obenem zapisan zelo lepo po besedni in dokaj okorno po stavčni strukturi. Po mojem štetju mu manjkajo vsaj štiri nujno potrebne vejice (tudi če ne štejem končnega pozdrava). (Sicer bi si človek lahko postavil tudi vprašanje, ali je, ko ima velika večina uporabnikov jezika težave s postavljanjem vejic, problem v ljudeh ali v sistemu, a to je že zgodba za kako drugo objavo.) Neodvisno od tega pa je, kot sem dejal že uvodoma, zelo dobrodošel. Lep pozdrav, Matej << Na glavno stran


Največ groženj se širi z USB ključki Že več mesecev zapored grožnje preko izmenljivih medijev predstavljajo najvišji odstotek vseh groženj in tudi mesec oktober ni bil nobena izjema. INF/Autorun še vedno vodi na globalni ravni s 5,21 odstotkov ter v Evropi s 4,30 odstotkov vseh groženj. V mesecu oktobru je ESETova ekipa raziskovalcev odkrila novo grožnjo, ki je bila ustvarjena za Linux platforme, sedaj pa lahko okuži tudi Mac OS X platforme. Ta škodljiva koda je modifikacija kode Linux/Tsunami in je trenutno znana pod imenom OSX/Tsunami.A. Med ostalimi grožnjami sta tako v Evropi kot globalno v vrhu dve starejši škodljivi kodi, in sicer INF/Autorun in Win32/Conficker. Na svetovni lestvici groženj pa se je Win32/Dorkbot povzpel na drugo mesto s 3,12 odstotka vseh groženj. Statistika nastaja na podlagi ESET Live Grid® tehnologije v oblaku, ki zbira podatke o škodljivih kodah in grožnjah. Podatke o teh grožnjah ESET Live Grid® pridobiva od uporabnikov ESET zaščitne tehnologije iz celega sveta. Trojanski konj, ki napada Mac OS X, poimenovan Tsunami, omogoča nadzor nad okuženimi računalniki preko IRC kanalov in strežnikov. Okuženi računalniki so nato uporabljeni v porazdeljenih napadih za zavrnitev storitev (Distributed Denial of Service). Avtorji lahko skozi stranska vrata, ki jih trojanski konj Tsunami odpre, namestijo tudi posodobitve za svojo škodljivo kodo ali druge zlonamerne programe. S tem pa lahko napadalci v celoti prevzamejo kontrolo nad okuženim računalnikom. “Dva vzorca enake škodljive kode, ki se razlikujeta v malenkostih, sta bila zaznana na različnih koncih sveta. ESETovi telemetrični podatki kažejo, da je zaenkrat število okuženih računalnikov nizko, kar nakazuje na to, da je trojanski konj še v fazi preizkušanja. Ta grožnja zaenkrat ni kompleksna ali sofisticirana, zato je možnost okužbe za Mac uporabnike omejena“, opozarja Pierre-Marc Bureau, višji raziskovalec na ESET-u. Že več mesecev zapored grožnje preko izmenljivih medijev predstavljajo najvišji odstotek vseh groženj in tudi mesec oktober ni bil nobena izjema. INF/Autorun še vedno vodi na globalni ravni s 5,21 odstotkov ter v Evropi s 4,30 odstotkov vseh groženj. INF/Autorun je ime, ki označuje vrsto škodljivih programov, ki izkoriščajo datoteko autorun.inf kot način okužbe računalnika. Win32/Conficker je bil globalno gledano na tretjem mestu z 2,63 odstotki in četrti v Evropi z 1,99 odstotki vseh groženj. Win32/Conficker je omrežni črv, ki prvenstveno izkorišča varnostne luknje v operacijskih sistemih Windows. Win32/Dorkbot se počasi vzpenja po lestvici škodljivih programov in je že globalna številka dve s 3,12 odstotka vseh groženj. Tudi Win32/Dorkbot se širi preko izmenljivih medijev, napadalcem pa omogoča nadzor nad okuženimi računalniki. Prav tako zbira uporabniška imena in gesla, ki jih uporabnik vpisuje na določene spletne strani, nato pa vse zbrane podatke pošlje na oddaljen računalnik. INF/Autorun še vedno ostaja najbolj razširjena grožnja v Evropi. Zaseda prvo mesto med grožnjami v Evropi, Bližnjem vzhodu in Afriki, v državah kot so Južna Afrika (8,33%), Izrael (4,92%) in Ukrajina (3,76%). Win32/Conficker je bil ponovno najhitreje rastoča grožnja v Bolgariji s 5,15 odstotki. Evropska številka dve je tokrat Win32/Autoit, še posebno v zadnjih mesecih je bil njegov porast viden v Turčiji, saj trenutno tam zaseda prvo mesto z neverjetnimi 14,57 odstotki. Na tretje mesto pa se je v uvrstil HTML/ScrInject.B.Gen, ki se je pojavil v vrhu številnih zahodnoevropskih državah, vključno s Švedsko 6,93 odstotka, Norveško 5,85, Finsko 5,42, Veliko Britanijo 4,63, Francijo 2,96 in Španjio z 1,82 odstotka vseh groženj. ESET prejel rekordno sedemdeseto nagrado VB100 Neodvisna organizacija Virus Bulletin je ESET-u podelila prestižno nagrado VB100. To je za ESET že sedemdeseta tovrstna nagrada, kar je med razvijalci protivirusnih rešitev absolutni rekord. Pri Virus Bulletin so zapisali: “ESET naša testiranja še naprej opravlja brez težav. Grafični vmesnik programa je atraktiven in preprost za uporabo, napredne možnosti programa pa ponujajo natančno nastavljanje vseh funkcij. Delovanje programa je gladko in stabilno, brez neprijetnih presenečenj ali težav.“ “Ponosni smo, da je protivirusna tehnologija ESET NOD32 osvojila več zaporednih Virus Bulletin nagrad VB100, kot katerakoli druga rešitev. Zahvaljujoč naši talentirani skupini razvijalcev in raziskovalcev, ESET ostaja pri neverjetnem rekordu, saj od začetka testiranj v maju 1998, še nikoli ni izpustil črva ali virusa »In-the-Wild“, je dodal ESET-ov varnostni analitik Jan Vrabec.


Kaj Je Novega V Različici


text: To soboto na Kaninu Red Bull Samo Gas s Filipom Flisarjem Bovec, 31. marec 2022 – To soboto, 2. aprila, se bo na Kaninu odvila dirka Red Bull Samo Gas. Gre za smučarsko in deskarsko tekmovanje s skupinskim štartom, katere glavni motiv je na smučeh ali deski čim dlje bežati pred »kosmatim« možem Filipom Flisarjem. Kot sporočajo organizatorji, naj bi vreme to soboto, kot vse kaže »sodelovalo«. Red Bull Samo Gas je tekmovanje s preprostim konceptom, ki pa poskrbi za divjo akcijo. Po ne pretežki kros progi z zavoji, grbinami, skoki, ki jo načrtuje Filip, se poženejo vsi tekmovalci hkrati. Pravzaprav najprej tečejo do svojih smuči ali desk, nato pa se na njih poženejo po hribu navzdol. Filip štarta malo kasneje in jih lovi, vsak, ki ga ujame pa izpade. No, nekateri se ne dajo tako zlahka in kosmatega moža konkretneje namučijo, gledalcem pa priskrbijo veliko zabave. Zmagovalec dirke je na koncu tisti ali tista, ki pred hitrimi smučmi drznega Flisarja dodaja gas najdlje, torej ga Filip prehiti zadnjega... ali pa do clija sploh ne. Leta 2018 je bil to Matej Bradaškja, 2019 pa Primož Zorč, oba doma pod kaninskim pogorjem. Da se vem »kosmati« mož je nekdanji vrhunski slovenski reprezentant v smučarskem krosu, skupni zmagovalec svetovnega pokala leta 2012 in svetovni prvak leta 2015 Filip Flisar, ki se je športno upokojil leta 2020, a hitrih smuči ni postavil v kot. Zagotavlja, da se bo na kaninski progi tudi letos potrudil, da mu kdo ne bi »ušel«. Tekmovalna proga bo tudi letos sestavljena iz dvignjenih zavojev, valov, skokov, potekala pa bo po smučarski progi Skripi z višinsko razliko nekaj čez 300 metrov. Snega je na Kaninu še dovolj, danes pa ga bo nekaj še zapadlo. Vremenska napoved za soboto obeta nekaj sonca in zimske razmere, torej bodo tekmovalni pogoji odlični. Prijave na tekmo so še odprte, vse informacije in prijavni obrazec pa čakajo na spletnem naslovu https://www.redbull.com/si-sl/events/samo-gas.


Kaj se dogaja? Objave uredništva portala mlad.si Tadej Kobal, študent, čigar opis je predolg za naslov Tadej Kobal, študent, čigar opis je predolg za naslov Tadej Kobal je pred kratkim dopolnil 19 let. In ravno zanj lahko rečemo, da velja rek: mladost je norost, čez jarek skače, kjer je most. Tadej je zapisano potrdil s pobudo o ustanovitvi knjižnice v svojem kraju Slap pri Vipavi. Preskočil je marsikateri most, povezal sokrajane in skupaj so ponovno vzpostavili delujočo knjižnico. Takrat še v okviru Karitasa, kjer je več let deloval kot prostovoljec. Poleg študija je dejaven pri Sindikatu Mladi plus, v Evropskem mladinskem parlamentu, v času evropskih volitev je sodeloval pri projektu Grem volit! evropske poslance, piše svoj blog. Lani je zanj glasovalo največ kandidatov za ime leta Val202. Po podelitvi Ime leta Val202 so zapisali, da si "znanilec nove dejavne generacije, v prihodnost zazrte in samozavestne množice." Kako bi se sam opisal? Res je, da sem aktiven na več različnih področjih, ki pa jim je vendarle skupno to, da skušam stvari v družbi spreminjati na bolje skozi več različnih projektov. Če je časovno in organizacijsko le mogoče, se vključujem v čim večje število projektov, za katere verjamem, da so dobri ter da imajo potencial. Res je, da to večinoma vključuje prostovoljsko delo, ni pa vedno tako, saj sem na primer na Sindikatu Mladi plus za svoje delo plačan, enako je veljalo za projekt Grem volit! evropske poslance. Prostovoljstvo vsem ponuja možnost, da naredimo nekaj dobrega, istočasno pa se še naučimo novih stvari, spoznamo nove ljudi, nove kraje in tako naprej. Prav preko prostovoljstva lahko pridobimo številne izkušnje ter kompetence in veščine, ki nam bodo v življenju večkrat prišle prav. Moram poudariti, da sem bil pri Karitas redni prostovoljec več kot šest let in v okviru svojega delovanja sem res pomagal tudi pri ustanovitvi Slapenske knjižnice, sedaj pa od oktobra tam nisem več prostovoljec, tudi uradno ne. Razlogi za moj odhod so različni; od študija v Ljubljani do različnih vizij glede razvoja programa, znotraj katerega je med drugim nastala knjižnica. Rad bi poudaril, da sem še del mladinske aktivistične skupine Start the Change Ajdovščina, ki deluje v okviru Amnesty International Slovenije. Decembra preteklo leto si prejel naziv Ime leta na Valu 202. Priznanje si si prislužil s tem, ko si v svojem kraju, Slapu pri Vipavi, pomagal ustanoviti knjižnico. Zakaj ravno knjižnica? Ideja za obuditev vaške knjižnice po več kot stotih letih ni moja ideja, temveč smo do te ideje spontano prišli na enem izmed družabnih dogodkov, ki je, zanimivo, potekal prav v tistem prostoru, kjer danes stoji knjižnica. Na Slapu smo skozi zgodovino nekaj knjižnic že imeli, zaradi požarov in fašizma pa knjižnice tu sto let ni bilo. Na Slapu ni nekega drugega prostora, kjer bi se mladi in ostali redno srečevali in tako praktično edini družabni prostor predstavlja nekdanja osnovna šola, kjer že več kot deset let v okviru Karitas deluje socialnovarstveni program Popoldan na cesti. Ta program poleg vinarskega društva ter Zavoda Slap, organizira veliko večino dogodkov na Slapu, od družabnih in športnih delavnic, pa do organizacije dneva staršev in Miklavževanja. Zdelo se nam je smiselno, da bi tudi knjižnico vzpostavila ista ekipa. Kar je bistvenega pri tej stavbi in knjižnici je, da je bilo oboje narejeno na prostovoljski bazi, kar daje knjižnici poseben pečat. Kako si se lotil vsega? Kje si dobil knjige, prostor? Knjižnica je bil res zahteven projekt, ki je zahteval veliko časa in energije, zato je bistveno, da se tega projekta nisem loteval sam, temveč da smo sodelovali v skupini približno dvajsetih posameznikov, med katerimi je bilo kar nekaj srednješolcev. Kmalu smo organizirali sestanek ter začeli z zbiranjem knjig, iskanjem finančnih sredstev za nakup omar in tako dalje. S prostorom in knjigami nismo imeli posebnih težav. Prostor, kjer se danes nahaja knjižnica, je bil že prej namenjen druženju, predvsem programu Popoldan na Slapu, v okviru katerega je pozneje nastala knjižnica. Knjige smo najprej zbirali na Slapu v smislu, da smo objavili plakate, da se odpira knjižnica ter da zbiramo knjige, pozneje pa smo jih prejeli v dar tudi od več slovenskih založb, kasneje pa so nas ljudje začeli sami kontaktirati ali še vedno sprejemamo knjige. Največjo oviro so nam, po mojem mnenju, predstavljali finančni stroški, povezani z nakupom omar za knjige. Nekaj smo jih kupili s prostovoljnimi prispevki, nekaj z denarjem Karitas, kar lep delež pa smo dobili, ko je neki družini umrl dedek in so denar namesto za sveče namenili knjižnici. Kako deluje knjižnica? Kolikor mi je znano, ni del nobene matične knjižnice. Kako je s članarino, načinom izposoje in vračanjem? Res je, knjižnica ni del nobene druge knjižnice. Knjižnico smo postavili prostovoljci ter prostovoljci v njej še vedno delajo in skrbijo zanjo. Knjižnica je odprta enkrat tedensko. Izjemoma je izposoja oziroma vračilo knjig mogoče tudi ob drugih družabnih dogodkih, ki jih organizirajo isti prostovoljci. Članarine v knjižnici ni, izposoja in vračilo pa temeljita na zaupanju. Prav tako ni nobenih omejenih rokov izposoje. Na Slapu se tako ali tako večinoma med seboj precej dobro poznamo in tako do sedaj večjih težav s tovrstnim sistemom ni bilo. Kaj tebi pomeni knjiga? Na svojem blogu pišeš tudi o pomenu branja, vrednosti knjige... Branje knjig je pomembno za vse generacije, saj nam ponuja določene specifične doživljaje, ki jih ne moremo pridobiti na noben drug način. Prepričan sem na primer, da imajo otroci, ki več berejo, bistveno manj težav pri pisanju spisov. V prihodnosti bodo zagotovo imeli prednosti pri zaposlovanju prav tisti delavci, ki bodo imeli znanja z najrazličnejših področij ter jih bodo znali povezovati med sabo. Knjiga nam to povezovanje veliko lažje omogoči kot, na primer, iskanje podatkov na internetu, saj je knjiga vendarle neko obsežno besedilo, povezano v celoto, medtem ko na internetu pogosteje iščemo zgolj določene podatke. Zdaj in v prihodnosti bomo potrebovali oboje, zato je prav, da po knjigah posegamo prav vsi, vsaj na dopustu, če drugače ne utegnemo. Pojdiva še malce nazaj: si še dejaven v Evropskem mladinskem parlamentu? Kaj konkretno počneš, kje si prisoten? Tako je, še vedno sem aktiven član Evropskega mladinskega parlamenta. Trenutno sem v slovenskem istoimenskem društvu član dveh delovnih skupin, in sicer delovne skupine za regionalni razvoj ter delovne skupine za zbiranje sredstev. Ne več sejah tako doma kot v tujini sem sodeloval kot delegat, na eni izmed regionalnih sej, ki je potekala v Ljubljani, pa opravljal vlogo organizatorja. Evropski mladinski parlament je odlično mesto za vse mlade, ki jih zanimajo trenutne problematike in njihovo reševanje na ravni Evropske unije. Velikokrat slišimo, da mladih težave odraslih ne zanimajo, sam pa prav preko članstva v tej organizaciji opažam prav nasprotno. Mladi si želimo, da bi odkrili pravi način, da bi nas odrasli in starejši bolj upoštevali. Deluješ tudi v sindikatu Mladi plus, sindikatu dijakov, študentov in mladih brezposelnih. Kaj počneš na tem področju? In kako si stopil v stik z njimi? Sindikatu Mladi plus sem se pridružil junija lani, tik po maturi. Takrat sem bil še dijak Srednje šole Veno Pilon Ajdovščina in na naši šoli smo imeli njihove letake. Rekel sem si; zakaj se ne bi včlanil? In sem se. Kmalu potem sem spoznal ekipo, postal sem aktivist ter član izvršnega odbora. Aktivnosti v okviru Sindikata Mladi plus so različne, na primer septembra smo zbirali podpise za predlog spremembe zakona, ki bi omogočal višja nadomestila za prehrano za delavce v komunalnih podjetij, ki so v občinski lasti, aktivni smo bili pri preprečevanju ukinitve dodatka na delovno aktivnost, potem smo imeli velik pomen pri dvigu minimalne študentske postavke in še bi lahko naštevali. Na kratko lahko zaključim, da se borim 4000 o za pravice delavcev, študentov, dijakov in mladih brezposelnih tako skozi konkretne ukrepe, kot skozi promocijo, izobraževanja, usposabljanja in podobno. Si v prvem letniku politologije na Fakulteti za družbene vede. Verjamem, da spremljaš tako svetovno kot domačo politiko. Česa je po tvojem mnenju preveč in česa premalo pri obeh? Tako pri svetovni kot tudi pri domači politiki je preveč poudarjanja osebnih zadev ljudi, ki kandidirajo za kakršnekoli položaje. Na primer: ko nekdo kandidira za predsednika države, se poglabljamo v njegovo osebno življenje, namesto da bi se bolj posvetili idejam, ki jih ima glede vodenja države. Če bi imel moč spremeniti zakone, v Sloveniji in na evropski ravni, kateri bi bil prvi, ki bi ga ali spremenil ali uvedel? Kaj bi pisalo v tem zakonu? V prvi vrsti bi morali bistveno izboljšati javni prevoz tako v Sloveniji kot na ravni Evropske unije. Javni prevozi med državami morajo biti med seboj povezani, na primer, da lahko nekdo od Pariza do Ljubljane potuje brez dolgega čakanja in visokih cen vozovnic. Javni prevoz bi morali še dodatno sofinancirati, da bi se uvedlo še več linij, ki niso donosne, recimo do posameznih vasi. Slovenske železnice so po toliko desetletjih zanemarjanja nujno potrebne finančnih vlaganj. Tako lahko razbremenimo okolje, zmanjšamo gnečo v večjih mestih, razvijamo vse slovenske pokrajine in tako dalje. Drug bistven poseg bi bil zagotovo decentralizacija države na več manjših regionalnih središč, ki bi prevzela določene funkcije, ki se trenutno vršijo na ravni države. Smo majhna država, vendar pa imamo ogromno lokalnih posebnosti, ki jih je smiselno urejati na lokalni ravni. Kje se vidiš čez recimo 10 let? Sam si zelo redko postavljam načrte, dolgoročne pa še redkeje. Vsekakor si želim, da bi tudi čez deset let še vedno ohranil pozitiven pogled na stvari okoli sebe. Za vse slabe stvari se slej ko prej najde rešitev, ki pa je nikoli ne najdemo, če na vse gledamo kot nujno zlo. Sicer pa verjamem, da bom tudi takrat ostal karseda aktiven član družbe. Za konec pa še: na koga ali kam se lahko obrnemo, če želimo podariti knjigo Slap'nski knjižnici? Kot omenjeno na začetku, žal nisem več prostovoljec na tem projektu, zato je najbolje, da se ljudje, ki želijo komunicirati glede Slapenske knjižnice, obrnejo na gospo Tatjano Rupnik, vodjo programa znotraj katerega deluje knjižnica na pnc.karitas@gmail.com ali 041 762 029. Vir: uredništvo mlad.si Foto: Tadej Kobal, osebni arhiv


Pred pisanjem je smiselno prebrati pravila foruma. Uredništvo Finance.si bo po svoji presoji sporna sporočila izbrisalo in po potrebi posameznim avtorjem odvzelo možnost pisanja. Opozorilo: po Kazenskem zakoniku KZ-1 je posameznik kazensko odgovoren za javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti ter za grožnjo, da bo napadel življenje ali telo druge osebe. Finance bodo pomagale pri ugotavljanju identitete avtorjev sporočil, če bodo k temu pozvane s strani pristojnih organov. Finance Live je za registrirane uporabnike brezplačen. Prijavite ali registrirate se lahko spodaj. Vaši podatki so na varnem. Časnik Finance se zavezuje, da bo vaše podatke skrbno hranil in uporabljal samo za pošiljanje biltena Poslovna akademija ter jih ne bo posredoval tretjim osebam. Odjavna povezava se nahaja na dnu vsakega biltena. S potrditvijo se strinjate s politiko zasebnosti Časnika Finance.


text: Van Allenovi sevalni pasovi Van Allenovi (sevalni) pasovi predstavljajo prostor okrog Zemlje v obliki svitka, ki vsebuje električno nabite delce; v glavnem protone in elektrone s precejšnjo energijo. Pasove so leta 1958 neodvisno odkrili ameriški fizik James Alfred Van Allen ter s satelitom Sputnik 2 na osnovi podobnih podatkov Sergej Nikolajevič Vernov in Aleksander Jevgenjevič Čudakov. Detektorji kozmičnih žarkov na krovu prvega ameriškega satelita Explorer 1 so zaznali tako močan signal, da ga niso mogli zabeležiti, ko je satelit prispel v pasove na višini 2000 km. Delci v pasovih izvirajo tako iz sončevega vetra, kakor tudi iz kozmičnih žarkov, in so ujeti v Zemljino magnetno polje. Van Allenove pasove so potrdili še decembra 1958 z balonom.


text: Višji inženir programske opreme frontend (m/ž) - ADECCO H.R. d.o.o. Domov > Višji inženir programske opreme frontend (m/ž) - Ljubljana, Koper Za mednarodno podjetje, ki so en izmed svetovnih ponudnikov na področju online kazinojev za platforme reguliranega trga iščemo »Višjega inženirja programske opreme frontend (m/ž)«. Podjetje je prisotno na Švicarskem trgu in drugih večjih reguliranih trgih, zaradi širitve pa v svoje vrste vabi motivirane in zagnane posameznike, ki bi s svojim znanjem in izkušnjami doprinesle k področju zagotavljanja kakovosti varne zabave. • Oblikovanje, razvijanje in izvajanje tehničnih in programskih rešitev v tehnološkem sklopu • Ugotavljanje osnovnih vzrokov za najzahtevnejše težave s programsko opremo • Razvijanje praktičnih, učinkovitih in trajnih tehničnih rešitev • Skupno načrtovanje in vzdrževanje programske opreme • Priprava tehnične dokumentacije in vodenje postopka tehničnega načrtovanja • Razvijanje prototipov in preizkusov opreme • Odlično razumevanje in poznavanje JavaScript, TypeScript, HTML5, CSS/LESS/SASS ter sorodnih tehnologij


Siddharta - Petrolea Male Roke Lyrics Od kod so te male roke ki jih ne poznam Od kod vse te besede iz dna vedoč stran Izbrisane vse zasluge udarjene v ta moment Odmaknjene so obljube prodane za naprej Od kod so te male roke ki jih ne poznam Zakaj vse zle besede nastale so tam Izbrisano vse na silo ostaja le tisti vir Priznavajo le pribito kar nudi jim papir Zdaj ne vidi se vrhov za nas vedno bolj oddaljen je svet Ni besed ki bi stopile moč ta pogled izda vse te lepote A ne vemo, kaj je to Ko izginjajo napake In vse ostalo... (Nimamo več oblakov nad sabo Nimamo več oblasti nad njo Velike učke rišejo slavo Gledajo kod so doma) Zdaj ne vidi se vrhov za nas vedno bolj oddaljen je svet Ni besed ki bi stopile moč ta pogled izda vse te lepote A ne vemo kaj je to Ko izginjajo napake In vse ostalo... See also: JustSomeLyrics 40 40.86 Sandi Patti How Great Thou Art Lyrics Miguel Mateos Hagámos el amor Lyrics


text: Ekipa priljubljene avtomobilistične televizijske oddaje Top Gear je morala pobegniti iz Argentine, ker so jih tam obmetavali s kamni zaradi registrske tablice na enem od njihovih avtomobilov, poročajo britanski mediji. Chevrolet Corvette Stingray 2014 so včeraj na Northern American International Auto Show, avtomobilskem sejmu, ki se te dni odvija v Detroitu, razglasili za avtomobil leta, s čimer so leto po njegovem prihodu še dodatno usmerili pozornost na posodobljeno in stilsko preoblikovano legendarno vozilo. Ste kdaj razmišljali, da bi zaslužili s prodajo vaših registrskih tablic? Ste prepričani, da niso vredne veliko več, kot ste zanje odšteli? Iz Švice prihaja cestni dirkalnik superlativov. Kontroverzni inženir želi izdelati najhitrejši cestni avtomobil na svetu. Mu bo uspelo? Komaj leto dni po predstavitvi najnovejše reinkarnacije ameriškega štirikolesnega ’mišičnjaka’ so predstavili še njegovo dirkaško različico za javne ceste. Prekopavanje vrtov je koristno in, kot kaže, donosno početje. Kljub temu je verjetnost, da najdete kakšnega okostnjaka neprimerno večja, kot da izkopljete pravi ferrari. Ford je predstavil projektno različico znamenite formule ford, ki ima tudi dovoljenje za uporabo na cesti. Tako imenovani 'Aligatorji' naj bi v ruski vojski kmalu zamenjali helikopterje Mi-24P in vsaj na prvi pogled izgledajo prav strašljivi. V San Franciscu je bil včeraj dogodek, ki so ga ljubitelji tehnoloških napravic čakali že dlje časa. Predstavitev nove 'jabolčne tablice'. Sicer samo za 24 ur, in sicer v protest ameriški zakonodaji o spletnem piratstvu. Tako kot mnogi trdijo tudi pri Wikipedii, da želi ameriška vlada vzpostaviti popoln nadzor nad internetom in prekiniti prost pretok informacij.