FORMIRAN JE BIL VAŠKI ODBOR ZA NASELJE VUČJA VAS | Občina Križevci | MojaObčina.si V ponedeljek, 14. januarja je v prostorih PGD Vučja vas potekal zbor občanov za naselje Vučja vas, ki ga je sklical župan mag. Branko Belec. Gre za uveljavljeno prakso, da v začetku novega mandata župan skliče zbore občanov po posameznih naseljih, da se formirajo vaški odbori. V Vučji vasi bo v mandatnem odbobju 2018 - 2022 vaški odbor vodil Franc Žnidarič, pri delu pa mu bosta pomagala člana Vladimir Kosi in Mirko Berden. Zbora, ki ga je sklical župan so se udeležili tudi trije svetniki občinskega sveta Občine Križevci, in sicer Marijan Šijanec, Bogomir Gaberc ter Danijel Lesničar. Objavil, 15. 01. 2019. 07.45 Uspešno ste se prijavili na prejemanje e-novic.<\/div>'); } else { alert('Prišlo je do napake! Morebiti niste vnesli pravilnega e-naslova. Prosimo poskusite ponovno. V kolikor se napaka ponavlja, nas prosimo obvestite.'); } } }); } else { alert('Vpišite veljaven e-naslov!'); } }); adIds = []; adIds.forEach( function( item, index ) { if( item > 0 ) { $.ajax({ url: "/javascript/ajax/cos_ads/cos_ads.php", dataType: "json", type: "post", cache: !1, data: { id_adds: item } }); } }); $.getScript( 'https://code.jquery.com/ui/1.12.1/jquery-ui.min.js', function(){ $.ajax({ url: '/javascript/ajax/active_municipalities.php', dataType: 'json', type: 'get', cache: true, success: function (municipalities) { if (typeof municipalities.error === 'undefined') { var mun_list = []; var regform = $('#reg_mun').length; var muns = document.createDocumentFragment(); for (var i in municipalities.data) { mun_list.push( { label: municipalities.data[i].mun_title, value: municipalities.data[i].mun_nice_url } ); if (regform) { if (municipalities.data.hasOwnProperty(i)) { var option = document.createElement('option'), optionText = document.createTextNode(municipalities.data[i].mun_title); if (parseInt(municipalities.data[i].mun_id) === municipality_id) option.selected = true; option.value = municipalities.data[i].mun_id; option.appendChild(optionText); muns.appendChild(option); } } } jQuery("#searchBoxDropDown").autocomplete({ source: mun_list, disabled: false, delay: 50, select: function (event, ui) { $('#searchBoxDropDown').val(ui.item.value); // $('#searchFormDropDown').submit(); window.location.assign('/' + $('#searchBoxDropDown').val() + '/'); }, open: function () { setTimeout(function () { $('.ui-autocomplete').css('z-index', 100000); }, 0); } }); if (regform) { $('#reg_mun').append(muns); } } } }); if( $('.datepicker-w').parent().length ) { $.getScript( 'https://cdnjs.cloudflare.com/ajax/libs/bootstrap-datepicker/1.8.0/js/bootstrap-datepicker.min.js', function(){ $.getScript( 'https://cdnjs.cloudflare.com/ajax/libs/bootstrap-datepicker/1.8.0/locales/bootstrap-datepicker.sl.min.js', function(){ eventDates = false; $.post( '/javascript/ajax/event-dates.php', { category: category, mun_id: municipality_id }, function( data ) { if (typeof data.error === 'undefined') { // Because jQuery-ui also has a datepicker and I need jQuery-ui for autocomplete... if (!$.fn.bootstrapDP && $.fn.datepicker && $.fn.datepicker.noConflict) { var datepicker = $.fn.datepicker.noConflict(); $.fn.bootstrapDP = datepicker; } eventDates = data; $('#dpm').bootstrapDP({ weekStart: 1, format: 'yyyy-mm-dd', maxViewMode: 0, language: 'sl', autoclose: true, todayHighlight: true, container: '.datepicker-cm', beforeShowDay: function(date) { if( eventDates.indexOf( ISOdate( date ) ) != -1 ) { return 'event-day'; } return false; } }).on('changeDate', function(e) { location.search = 'd='+ISOdate( e.date ); }); $('#dpd').bootstrapDP({ weekStart: 1, format: 'yyyy-mm-dd', maxViewMode: 0, language: 'sl', autoclose: true, todayHighlight: true, container: '.datepicker-cd', beforeShowDay: function(date) { if( eventDates.indexOf( ISOdate( date ) ) != -1 ) { return 'event-day'; } return false; } }).on('changeDate', function(e) { location.search = 'd='+ISOdate( e.date ); }); } }, 'json' ); } ); } ); } } ); if( $('#birth_day').parent().length ) { $('#birth_day').datepicker({ weekStart: 1, format: 'dd. mm. yyyy', language: 'sl', autoclose: true, todayHighlight: false, container: '#bd', startView: 4 }); } if( 'news' ) { $.ajax({ url: "https://www.mojaobcina.si/javascript/ajax/update_view.php", type: "post", cache: !1, data: { view: 'news', id: 128715, url: 'formiran-je-bil-vaski-odbor-za-naselje-vucja-vas.html' } }) } // if( $('input[name=\'searchStr\']').val() ) { // $('button[data-target="#search-form"]').click(); // } $("form.search").submit(function(event) { var searchStr = $(this).find('input[name="searchStr"]').val(), searchUrl = 'https://www.mojaobcina.si/krizevci/novice/lokalne-skupnosti/iskalnik/'; event.preventDefault(); if( searchStr.length ) { var radio = $(this).find('input[name="optradio"]:checked'); if( radio.length ) { var where = radio.val(); var urlArr = searchUrl.split('/'); searchUrl = urlArr[0]+'//'+urlArr[2]+'/'+urlArr[3]+'/'+(where.length ? where+'/' : '')+'iskalnik/'; } window.location.assign(searchUrl + encodeURIComponent(searchStr).replace(/%20/g, '+')); } }); }); var _gaq = _gaq || []; _gaq.push(['_setAccount', 'UA-24205922-1']); _gaq.push(['_trackPageview']); (function() { var ga = document.createElement('script'); ga.type = 'text/javascript'; ga.async = true; ga.src = ('https:' == document.location.protocol ? 'https://ssl' : 'http://www') + '.google-analytics.com/ga.js'; var s = document.getElementsByTagName('script')[0]; s.parentNode.insertBefore(ga, s); })(); !function(f,b,e,v,n,t,s){if(f.fbq)return;n=f.fbq=function(){n.callMethod?n.callMethod.apply(n,arguments):n.queue.push(arguments)};if(!f._fbq)f._fbq=n;n.push=n;n.loaded=!0;n.version='2.0';n.queue=[];t=b.createElement(e);t.async=!0;t.src=v;s=b.getElementsByTagName(e)[0];s.parentNode.insertBefore(t,s)}(window,document,'script','https://connect.facebook.net/en_US/fbevents.js');fbq('init','676027512536254');fbq('track',"PageView"); function ISOdate( date ) { var year = date.getFullYear().toString(), month = (date.getMonth()+1).toString(), day = date.getDate().toString(); if( month.length < 2 ) { month = '0'+month; } if( day.length < 2 ) { day = '0'+day; } return year+'-'+month+'-'+day; }


Alternativna dejstva medijskega in agencijskega mainstreama | Kavarna Hayek 3 thoughts on “Alternativna dejstva medijskega in agencijskega mainstreama” februar 7, 2017 na 5:12 dop Kako daleč pa gredo novinarji smo lahko videli v zdnjem intervjuju. Novinar Trumpu provokativno reče, da je Putin morilec. Prav gotovo je novinar pričakoval, da bo Trump nasedel in se razgovoril ter naštel putinove morilske podvige. Parv gotovo jih je dovolj, a Trump se ni dal zmesti. Mirno je obšel provokacijo in izjavil,da je tudi v Ameriki mngo politikov s krvavimi rokami. Gonje pa seveda ne bo konec. Levičarji ne poznajo milosti. Rovarili bodo še naprej. Sreča je le v tem,da so ZDA vseeno demokratična država, kjer imajo vstop v javnost vsa mnenja in vsakdo, ki pač to želi. Vedno več bo medijev in agencij, ki se bodo smešili in rezultat tega boupad njihove popularnosti in zaupanja. Prav neverjetno je, kako se družba kakršen je Gallup smeši.Če bo tako nadaljeval, bo propadel. Pingback: Kavarna Hayek: Alternativna dejstva medijskega in agencijskega mainstreama - Časnik februar 7, 2017 na 12:25 popoldan Še v Jugi sem se naučil, da je pravilno ravnanje tisto, ki je natančno za 180° zasukano od mnenja v Delu. Danes in že leta tega je, ko Dela ne berem več. Levičarske cajtnge berejo simpatizerji tistih, ki jim propade vse. Od strank, gospodarstva – do držav.


source: CulturaX

text: Začetek kampanje Shine Africa: sajenje dreves Moringa in spodbujanje ozaveščenosti o vzgoji za mir - Globalna kampanja za izobraževanje za mir Začela se je kampanja Shine Africa: sajenje dreves Moringa in spodbujanje ozaveščenosti o vzgoji za mir November 1, 2021 Novice in poudarki 3 AKCIJA SIJ AFRIKA Sejanje semen in sajenje dreves Moringa za ozaveščanje o mirovni vzgoji v 18-mesečnem obdobju v 56 državah Afrike, vključno z okoliškimi otoki. 15. oktobra 2021 je Mariana Price iz podjetja Grow for Health v Južni Afriki začela drugi del globalne kampanje za sajenje dreves Moringa in spodbujanje ozaveščenosti o vzgoji za mir. Nedavno začeta kampanja SHINE AFRICA bo poučevala tudi o drugih vprašanjih miru, konfliktov in pravice, s katerimi se soočajo tisti na celini. Drevo Moringa bo uporabljeno kot osnova izobraževalne kampanje, osredotočene na vzgojo za mir, zdravje in zdravljenje, boj proti podhranjenosti, zanesljivo preskrbo s hrano, rast rastlin, popravljanje tal, obnavljanje kakovosti vode, težave z ogljikom in promocijo izdelkov Moringa za zdravje in zdravje. bogastvo. Mariana Price vidi Afriko kot prehransko središče prihodnosti – z veliko upanja in obljube. To celinsko prizadevanje vključuje tudi načrte za podporo razvoju centrov za mirovno izobraževanje v vsaki državi ali v čim večjem številu. Ozadje: 12. julija 2021 Center za mirovno vzgojo Manipur (CFPEM) (Indija) začela kampanjo za zasaditev več kot 10,000 dreves moringe v jugovzhodni Aziji. Leban Serto, vodja, je posvetil prizadevanja Globalni kampanji za mirovno izobraževanje (GCPE). Leban je bil leta 1999 udeleženec Haaške konference poziva za mir, kjer je bil ustanovljen GCPE. Leban Serto je ob predstavitvi opazil, da se svet še naprej sooča s številnimi grožnjami, vključno s podnebnimi spremembami – in izobraževanje za mir je zdaj potrebno bolj kot kdaj koli prej, saj sta okoljska trajnost in mir tesno povezana. Opozoril je tudi, da je dejavno sodelovanje z lokalnimi skupnostmi in spodbujanje gojenja dreves Moringa eden preprostih načinov za reševanje spornih vprašanj v jugovzhodni Aziji kot tudi za preostali svet. Leban Serto je razvil tudi lekcije o miru in nenasilju, ki vključujejo drevo Moringa. Aktivno sodelovanje z lokalnimi skupnostmi in spodbujanje gojenja dreves Moringa je eden preprostih načinov za reševanje spornih vprašanj v jugovzhodni Aziji kot tudi za preostali svet. Dr. Serto je delal z Mariano Price iz Južne Afrike kot timski svetovalec v JV Aziji. Zdaj je vodja kampanje SHINE AFRICA in globalna spletna moderatorka za Afriško središče Moringa. Je tudi svetovalka za mreženje in voditeljica današnja platforma za virtualno mreženje za Afriko. Za podporo prizadevanjem bodo imenovani svetovalci ekipe iz vsake od 56 afriških držav. Kampanjo podpira tudi skupina strokovnjakov, vključno z znanstveniki s posebnim znanjem o drevesu Moringa. Pobudo podpira Tony Jenkins, koordinator GCPE; dr. Leban Serto, CFPEM Indija; Joshua Haruna; Nettie Bee; Afriško središče Moringa; Romany Thresher; in virtualno omrežje.danes. Za več informacij in sodelovanje: Mariana Price – vodja kampanje. +27829600270 #Moringa drevesa #mirna ekologija 31 mednarodno praznjenih dni za spodbujanje miru in pravice Učenje razoroževanja Julij 16, 2019 Lastnosti 0 To je zadnji prispevek retrospektivne serije, ki ponovno obiskuje šest desetletij publikacij Betty Reardon v mirovni vzgoji. »Naučiti se razorožiti« je povzetek nekaterih stalnih temeljnih konceptov in normativnih prepričanj, ki so ji vlivala delo v zadnjih štirih desetletjih, ter poziv, da se mirovna vzgoja obravnava kot ključna strategija za izvajanje predlogov in mirovne politike . [nadaljujte z branjem...] [Nova knjiga!] Dekolonizacija konfliktov, varnosti, miru, spola, okolja in razvoja v antropocenu Marec 18, 2021 Publikacije 0 V tej knjigi recenziranih besedil, pripravljenih za 27. konferenco IPRA leta 2018, 25 avtorjev z globalnega juga in svetovnega severa obravnava konflikte, varnost, mir, spol, okolje in razvoj. [nadaljujte z branjem...] Izobraževanje za mir in nenasilje v kriznih časih (Peru) December 30, 2020 Novice in poudarki 0 Doris Balvín, višja raziskovalka in strokovnjakinja za socialno ekologijo, je s Pressenzo govorila o vzgoji za mir in nenasilje v času socialne in ekološke krize v Peruju. [nadaljujte z branjem...]


source: wikipedia

text: 140. je peto desetletje v 2. stoletju med letoma 140 in 149. D-0140.


Mi2 Zdravica (Jebi ga bluz) Lyrics Jebi ga, vsaki ne rata tudi jes sn mislo, da bom fuzbaler mama, da bom tak ko ata teta Toncka pa, da bom frizer. Jebi ga, vsak ni za solo se, kdo bi delal, ce bi vsi bli tam za knjigo rabis najprej mocno volo za mocne roke pa je dosti kramp. Jebi ga, vsak ni za babe si pac mogoce mal drugac spojen vse, ki so babe, so tudi tezave da pol se vprasas, kdo je bolj navden. Jebi ga, vsak nima dnarja e, na to bi mogo mislit prej bi sel za advokata al za farja al pa bi svercal koga kurca preko mej. Jebi ga, vsak nima srece no to je bojda hujse ko bozjast ne vem, vse ka ti lahko recem ce se se kdaj rodis, boj rajsi hrast See also: JustSomeLyrics 83 83.72 Leaves Epitaph Lyrics edel juarez y edgar oceransky el le pertenece a ella Lyrics


source: fineweb

text: Zabavni spletni portal Nova okna za hišo PVC okna se dajo dobiti v različnih oblikah in barvah, zato je najbolje iskati primerno odločitev po vaši meri. PVC okna vam bodo zagotovila maksimalno varnostno zaščito ter visoko toplotno in zvočno izolativnost. Plastična okna imajo še eno veliko prednost - prožnost, saj se zaradi posebnih sestavin in materialov, iz katerih so izdelana, z lahkoto povrnejo v prvotni položaj. Možno je izbirati tudi najrazličnejše tipe stekel in okvirov, ki so zelo odporni na praske in bodo poskrbeli, da bojo vaša nova PVC okna več let ostala kakor nova. Pri izbiri barv so na voljo tudi različni naravni toni, ki bojo vaša PVC okna in vrata dodatno zaščitili pričarali estetski videz. Zagotovite si udobno in zdravo bivalno klimo in bodite pri nakupu oken pozorni tako na funkcionalnost kot na estetiko. Nova Pvc okna in vrata bodo poleg nižje cene ogrevanja, poskrbela tudi za prijeten nov videz vašega doma. Fine gume Šofer, katerega vozilo pozimi ali snežnih razmerah ne uporablja primerne snežne opreme, bo kaznovan v skladu s 114. čl. ZVCP-1 z globo 200, če pa je zaradi tega oviran ali onemogočen promet ostalih vozil, pa z globo 400 evrov. Podjetje ali s.p. se kaznuje za tak prekršek z globo najmanj 1.200 (odgovorna oseba najmanj 120) evrov, če je zaradi tega oviran ali onemogočen promet, pa z globo najmanj 4.000 (odgovorna oseba najmanj 400) EUR. Danes so gume bolj vzdržljive in kakovostnejše kot pred leti. Proces proizvodnje in razvoja avtomobilskih pnevmatik je napredoval, kljub vsemu pa je dobro pnevmatike zamenjati na vsakih nekaj sezon, saj se njena prožnost in odzivnost z leti slabša. S tem pa je tudi varnost na cestišču slabša. Zimske gume Vaš avtomobil optimalno dela takrat, ko ima primerne zimske oziroma letne pnevmatike. Uporaba zimskih gum je pri nas po zakonu obvezna od 15. novembra do 15. marca, za boljšo varnost v prometu pa je letne pnevmatike smiselno zamenjati takoj, ko temperature padejo pod 7 °C. Zimske gume omogočajo boljšo varnost v prometu in bolj zanesljivo obnašanje avtomobila na cesti. Zimske razmere namreč močno spremenijo pogoje na cestah, zato je zimske pnevmatike najbolje namestiti na vsa štiri kolesa. Kot ustrezna zimska oprema štejejo tudi letne gume in verige za sneg, ki morajo biti v primeru snežnih razmer ustrezno nameščene na kolesih. Kljub vsemu vam bodo absolutno varno pospeševanje, zaviranje in kontroliranje avtomobila na cesti zagotovile kakovostne zimske gume, ki so dizajnirane tako, da zagotavljajo dober prijem na cesti ne glede na razmere. Spletne strani za mizarstvo Izdelava spletnih strani je naslednji korak, ki sledi vaši potrditvi nove grafične podobe vaših spletnih strani. Najpomembnejši segment celotnega postopka oblikovanja spletnih strani je gotovo postopek končnega kodiranja html kode spletne strani. Z upoštevanjem sodobnih standardov W3C, XHTML in CSS ter s pomočjo naših dolgoletnih izkušenj pri oblikovanju internetnih strani, h kodiranju pristopimo strokovno. Seo Učinkovita optimizacija spletnih strani je ključnega pomena za občutno povečanje obiskovalcev vaših spletnih strani. Samo pravilno izbrane ključne besede prinesejo ciljne obiskovalce. Obisk z iskalnikov je daleč najkvalitetnejši obisk spletnih strani in je brezplačen. Ali ste vedeli, da je visoka uvrstitev v spletnih iskalnikih danes ključnega pomena?, da 90% obiskovalcev v iskalniku pregleda samo prvo stran z najdenimi rezultati?, da večino obiska vaših spletnih strani ustvarjajo ravno obiski iz web iskalnikov? Toner za HP Gotovo ste se že naveličali tega, da morate v kratkem času menjati vaše kartuše in ne delajo tako, kot bi morale. Dandanes ima skoraj vsak dom že tiskalnik, ki lahko izjemno olajša opravljanje številnih pisarniških opravil kar iz udobja domačega naslonjača. Kljub ugodju, ki nam ga tiskalniki zagotavljajo, pa so hkrati povezani tudi s precejšnjimi stroški, saj je treba kartuše neprestano menjati. zato je pomembno, da za vaš tiskalnik izberete le kvalitetne kartuše, ki bodo zagotovile dolgo življenjsko dobo vašega printerja in kakovostno tiskanje. Prenosni Lenovo računalnik Prenosniki se delijo v raznovrstne kategorije, ki se med sabo razlikujejo po kakovosti, namembnosti, velikosti, ceni in številnih drugih elementih. Glede na množičnost ponudbe boste z nekaj podrobnejšega iskanja in raziskovanja z lahkoto našli ugodne prenosnike, ki bodo zadostili vašim pričakovanjem. Vendar pri izbiri prenosnika ne sme biti odločilna samo cena, saj v prvi vrsti potrebujete visoko kvaliteto in morate izbrati zadosti zmogljiv prenosnik, ki vam bo zagotavljal nemoteno delo. Kakšna okna kupiti Ko se odločite za izvajalca menjave pvc oken, je potrebno pripraviti teren za samo menjavo. Če ste v bloku, recimo pritličje večjih težav ne bi smelo biti. Stara PVC okna lahko samo odstranite, čeprav s tem ne boste prihranili, saj je to ponavadi všteto v samo ceno novih oken. Je pa dobro, da se izbere tudi možnost deponije oz reciklaže starih oken, ker vas vsakršno pospravljanje in odvažanje na deponijo stane.


Laž, Ki Si Jo Ženske Povedo, Da Upravičijo Moško Nasilje 💗 Par in odnosi - 2019 Sl.MothersForWomensLib.com > Par in odnosi > Laž, ki si jo ženske povedo, da upravičijo nasilje Kaj storiti, če se človek naenkrat zdi nevaren za nas 10 laži, ki smo si jih sami povedali, ko je nasilen in da nam namesto tega ne bi smeli govoriti Laž, za katero naj bi ženske upravičile nasilje Knjiga "Moški, ki zlorabljajo ženske" in 10 velikih laži, ki si jim sami ne dovolimo priznati, da je nasilen človek na naši strani samo nevarno in nas ne ljubi Veliko pišemo o tem umori žensk in nasilje, vsi mediji veliko pišejo, pišejo na družabnih medijih in ga povsod obsojajo. To naredimo za zapisnik in vsakič z zaprtim želodcem kot položajem in upanjem. Upanje je, da če govorimo o tem, naše sporočilo doseže vsaj eno žensko, samo eno. Ženska, žrtev pretepanja in žalitev, ki morda bere še eno novico o grozoviti smrti v rokah tistih, ki bi jo morali ljubiti, je prepričana, da je prišel čas, da se reče dovolj. Da bi obsodil ali celo prenehal imenovati mojo ljubezen človek, ki jo pretepa, je užalil, jo zlorablja. In da je nekega dne morda lahko odnesel še preostanek svojega življenja, potem ko ga je uničil. Beremo knjigo, imenuje se Moški, ki zlorabljajo ženske. Lundy Bacroft je to napisal in to je knjiga, polna naslovov in številk za pomoč. In predvsem to je knjiga, ki naredi čudovito stvar, težko: poskušali uničiti laže, ki so jih povedale ženske, ko ne morejo zapustiti nasilnega človeka, ki ga imajo radi. Tisti, od katere iz ljubezni in odvisnosti ostanejo zvezani, pogosto do konca. Ker je toliko žensk, ki najdejo pogum, da zaprejo vrata pošasti. Toda preveč je tistih, ki se upirajo, v najbolj napačni bitki, tisti, ki jo bodo zagotovo izgubili, ki bodo pogosto plačali s svojim življenjem. Ta članek jim posvetimo brez sodbe, brez morale. Zakaj njihova ljubezen je verjetno iskrena, vztrajen, vendar ni potreben, premalo, nikoli ne bo dovolj. Tukaj je 10 stvari, ki bi vam radi povedali, na katere bi morali prenehati verjeti, ker je vaše življenje vsekakor vredno več. Bil je zlorabljen kot otrok - Med nasiljem v otroštvu in nasiljem med odraslimi ni prave povezave Toliko je trpel zaradi nekdanjega, ki ga je izdal - In ali bi se obnašali s svojim bodočim človekom, ker nas je nekdanji izdal? Niti ne verjamemo, pravzaprav je laž Preveč me ljubi - Ljubezen je spoštovanje, razumevanje, svoboda, vedno nasproten nasilju Tako je zaprta, da eksplodira - Človek, ki je sprožen z udarci in žalitvami, ni zaprt, je nasilen Gre za lik, samo malo agresiven - Ponavadi pa je sam z nami, z drugimi se mi zdi mirno in racionalno Bolan je, treba ga je razumeti - Običajno so ti možje zelo sposobni razumevanja in želenja. Če pa so bili res bolni, jim mora pomagati zdravnik, ne vi Boji se, da bo ostal - Ženske imajo tudi to, pogosto in tudi veliko drugih moških, vendar je gotovo, da ne vsi, ki imajo te strahove, ubijajo, premagujejo ali poškodujejo. Ne verjame vase - Mogoče, toda tisti, ki imajo to težavo, potrebujejo mehkobo in spoštovanje, ne pretepanje ženske Ima težave z delom - Tudi če bi se njegovo delo izboljšalo, bi bil nasilen, ni povezav Ne more obvladati stresa - Kdo ima to težavo, če ima rad, dobi pomoč. Mogoče ga uporablja samo kot izgovor, da vas poškoduje Obstajajo spolne pozicije, o katerih že več generacij pripoveduje zgodbe, toda na koncu jih nihče ne more narediti. Vendar o tem vsi govorijo Starejši fant: 10 negativnih vidikov Kako se spogledovati med počitnicami Naključni Članek Prijatelji postelje: lahko!


text: 1918 (MCMXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 2. januar - boljševiki zagrozijo s ponovnim vstopom v vojno, če Nemško cesarstvo ne vrne okupiranih področij. 6. januar - Nemško cesarstvo prizna samostojnost Finske. 7. januar - Nemško cesarstvo premakne 75.000 vojakov iz vzhodne na zahodno fronto. 8. januar - predsednik ZDA Woodrow Wilson objavi svojih 14 točk. 25. januar - Avstro-Ogrska in Nemško cesarstvo zavrneta ameriške mirovne predloge. 1. februar - upor mornarjev v Boki Kotorski 5. februar - nadporočnik Stephen Thompson kot prvi ameriški (vojaški) pilot sestreli sovražno letalo. 29. februar - Bolgarija podpiše premirje. 3. marec - podpisan brest-litovski mir 7. marec - Finska podpiše sporazum o sodelovanju z Nemčijo. 14. marec - vseruski kongres sovjetov ratificira mirovni sporazum s centralnimi silami. 21. marec - bitka za Pikardijo 23. marec - nemška ofenziva se usmeri proti Amiensu in Parizu. 26. marec - Nemci zavzamejo Noyon, Roye in Lihons 28. marec - nemška operacija Mars je ustavljena pri Arrasu. 4. april: - Avstralci zadržijo nemški napad pri Villers Bretonneux. - konča se bitka na Sommi 9. april - začne se bitka pri Lysu. 14. april - Ferdinand Foch postane vrhovni poveljnik zahodne fronte. 22. april - pomorska bitka za Zeeburgge 23. april - Britanci neuspešno poskusijo blokirati zaliv Ostende. 25. april - Britanske in avstralske čete zaustavijo nemški napad pri Amiensu. 29. april - bodoči letalski as Eddie Rickenbacker sestreli prvo letalo s pomočjo Jamesa Halla. 10. maj - potopijo HMS Vindictive in tako zaprejo vhod v zaliv Ostende. 15. maj: - Grki se izkrcajo pri Smirni. - vojaka Henry Johnson in Needham Roberts kot prva Američana prejmeta francoski Croix de Guerre. 23. maj - Nemci pričnejo obstreljevati Pariz. 25. maj: - nemške podmornice vplujejo v ameriške teritorialne vode. - cesar Karel na audienci v Badnu delegaciji Nemcev iz slovenskih dežel obljubi nedeljivost slovenskih dežel in zagotovi, da se ne bodo priključile na trializmu utemeljeni jugoslovanski državi. 27. maj - prične se tretja bitka za Aisne 29. maj - nemški prodor proti reki Marni zaustavijo ameriške divizije. 6. junij - začne se bitka za Belleau Wood. 9. junij - začne se bitka za Metz. 10. junij - Italijani pri Premudi potopijo avstro-ogrsko bojno ladjo SMS Szent Istvan 12. junij - Američani izvedejo prvo letalsko bombardiranje v Franciji. 17. junij - zadnji nemški letalski napad na Veliko Britanijo med prvo svetovno vojno. 18. junij - antanta prične največjo protiofenzivo na zahodni fronti. 26. junij - Nemci začnejo obstreljevati Pariz z debelo Berto. 2. julij - Zavezniški vrhovni vojaški svet podpre intervencijo v Sibirijo. 15. julij - začne se druga bitka na Marni. 17. julij - nemška podmornica U-55 v Atlantiku torpedira britansko ladjo RMS Carpathia (ladjo, ki je rešila preživele potnike s ladje RMS Titanic). 18. julij - začetek ameriško-francoske ofenzive na Aisne-Marne. 19. julij - nemška vojska se umakne za reko Marno. 3. avgust - pričetek zavezniške intervencije pri Vladivostoku. 8. avgust - anglo-francoski protinapad pri Amiensu prebije nemško obrambno črto. 10. avgust - ustanovljena 1. ameriška armada pod Pershingom. 19. avgust - narednik Irving Berlin odpre muzikal o vojaškem življenju Yip Yap Yaphank med prvo svetovno vojno v Century Theatre (New York). 20. avgust - Združeno kraljestvo prične ofenzivo na zahodni fronti. 4. september - ameriške oborožene sile se izkrcajo v Rusiji. 6. september - prične se splošen nemški umik čez Aisno. 12. september: - ZDA sprožijo ofenzivo na St. Mihiel. - Britanci zavzamejo Havincourt, Moeuvres in Trescault. 18. september - prične se bitka za Megido. 23. september - britanska 15. konjeniška brigada napade Haifo. 25. september - Brazilija napove vojno Avstriji. 26. september - prične se Meuse-Argonnška ofenziva. 29. september - zavezniki prebijejo Hindenburgovo linijo. 30. september - Bolgarija podpiše separatni mir in se umakne iz prve svetovne vojne. 1. oktober - arabsko-britanske pod poveljstvom Lawrenca Arabskega zasedejo Damask. 3. oktober - Nemško cesarstvo in Avstro-Ogrska zaprosita ZDA za premirje. 12. oktober - ustanovljena je 2. ameriška armada. 17. oktober - ladja SS Lucia je zadnja žrtev nemških vojaških podmornic prve svetovne vojne. 18. oktober - Čehi zavzamejo Prago in se odpovejo Habsburški nadvladi. 21. oktober - Nemčija zaustavi totalno podmorniško vojno. 26. oktober - nemški vrhovni poveljnik general Erich Ludendorff odstopi zaradi pogojev premirja, na katere je pristala nemška vlada. 28. oktober - upor nemških mornarjev v pristaniščih. 29. oktober - na manifestacijah v Ljubljani je razglašen nastanek Države Slovencev, Hrvatov in Srbov. 30. oktober - Osmansko cesarstvo in antanta podpišejo premirje (nastopi opoldne 31. oktobra). 31. oktober - koroška deželna vlada razglasi nedeljivost Koroške in jo vključi v Republiko nemško Avstrijo. 1. november - Američani prebijejo nemško obrambo na Meusi. 3. november: - nemška flota v Kielu se upre. - razpad Avstro-Ogrske - Poljska razglasi neodvisnost in samostojnost. - Italija zasede Trst 4. november - Avstro-Ogrska podpiše premirje z antanto. 9. november - nemški cesar Viljem II. zapusti prestol in pobegne na Nizozemsko. 10. november - Nemčija postane republika. 11. november - ob 11. uri se konča prva svetovna vojna, ko Nemško cesarstvo in Antanta podpišejo premirje. 12. november - z abdikacijo Karla I. Avstrija postane republika. 21. november - zadnje nemške vojaške enote zapustijo Alzacijo in Loreno. 23. november - Rudolf Maister uspe razorožiti nemško varnostno stražo v Mariboru in jo razpustiti. 1. december: - Združitev Države Slovencev, Hrvatov in Srbov s Kraljevino Srbijo v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev - Islandija postane suverena država. - ameriška okupacijska vojska vstopi v Nemčijo. - v Bogojini katoliški Madžarski Slovenci z vodstvom Jožefa Klekla st. odločijo o ustvarjanju avtonomne Slovenske krajine, ampak kasneje se pojavi tudi misel samostojnosti. 3. december - konča se zavezniška londonska konferenca, na kateri odločijo, da mora Nemčija plačati vojno odškodnino. 4. december - predsednik ZDA Woodrow Wilson odpotuje proti Brestu (Francija) in tako postane prvi predsednik ZDA, ki obišče tujo državo. 13. december - ameriška okupacijska vojska prekorači Ren. Rojstva 12. februar - Julian Seymour Schwinger, ameriški fizik, matematik, nobelovec († 1994) 4. april - Joseph Ashbrook, ameriški astronom († 1980) 25. april - Gérard Henri de Vaucouleurs, francosko-ameriški astronom († 1995) 11. maj - Richard Phillips Feynman, ameriški fizik, matematik, nobelovec († 1988) 30. maj - Karel Dončec, verički lončar, mojster ljudske obrti (†2002). 18. julij - Rolihlahla »Nelson« Mandela, južnoafriški državnik, borec proti apartheidu († 2013) 16. oktober - Louis Althusser, francoski marksistični filozof († 1990) 19. november - Hendrik Christoffel van de Hulst, nizozemski astronom († 2000) 19. november - Debiprasad Chattopadhyaya, indijski moderni filozof († 1993) 13. december - Aleksander Isajevič Solženicin, ruski pisatelj in zgodovinar, nobelovec († 2008) 25. december - Anvar Sadat, egiptovski predsednik, nobelovec († 1981) Smrti 6. januar - Georg Ferdinand Cantor, nemški matematik (* 1845) 8. februar - Louis Renault, francoski pravnik, učitelj, nobelovec (* 1843) 10. februar - Ernesto Teodoro Moneta, italijanski novinar, pacifist, nobelovec (* 1833) 4. april - Hermann Cohen, nemški judovski filozof, predstavnik Marburške novokantovske šole (* 1842) 28. april - Gavrilo Princip, srbski nacionalist (* 1894) 30. maj - Georgij Valentinovič Plehanov, ruski filozof, marksist (* 1856) 27. junij - George Mary Searle, ameriški astronom in duhovnik (* 1839) 26. julij - Mick Mannock, britanski vojaški pilot, letalski as (* ?) Fanny zu Reventlow, nemška pisateljica, prevajalka in slikarka (* 1871) 28. september - Georg Simmel, nemški filozof in sociolog (* 1858) 3. november - Aleksander Mihajlovič Ljapunov, ruski matematik, mehanik in fizik (* 1857) 11. december - Ivan Cankar, slovenski pisatelj in dramatik (* 1876) Nobelove nagrade Fizika - Max Karl Ernst Ludwig Planck Kemija - Fritz Haber Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - ni bila podeljena Mir - ni bila podeljena


“Dobrodelnost je nujna na kratki rok, da ljudje vendarle pridejo do nujne pomoči, vendar to ni niti približno dovolj. Napori bi morali biti usmerjeni v sistemske spremembe, da ljudje ne bodo odvisni od neke pomoči, ampak da bi vsak imel pogoje za dostojanstveno življenje.” – Nataša Posel V oddaji Kje pa vas čevelj žuli smo tudi letos raziskali številne okoljske, socialne, potrošniške in druge probleme, ki kažejo na to, v kakšni družbi živimo 28 let po plebiscitu. Letošnji izbor sta komentirala borka za človekove pravice, direktorica društva Amnesty International Slovenije, Nataša Posel in izredni profesor s Fakultete za socialno delo, pobudnik gibanja za dezinstitucionalizacijo pri nas, dr. Vito Flaker. “Vsako leto sem šel z otroci s kanujem po Kolpi. Danes se ne bi šel peljat s kanujem ob žici. Korenine žic so v naraščajočem avtoritarizmu.” – Vito Flaker


Naravoslovni dokumentarni film Divja Slovenija kot prvi slovenski film na Wildlife Conservation Film Festivalu - NATURA2000 Konec poletja bo premiero doživela slovenska različica naravoslovnega dokumentarnega filma Divja Slovenija, ki bo jeseni na ogled v slovenskih kinematografih. Film predstavlja tudi številne živalske in rastlinske vrste ter habitatne tipe Nature 2000 v Sloveniji. Angleška različica filma z naslovom Wild Slovenia bo premierno predstavljena oktobra na filmskem festivalu Wildlife Conservation Film Festival v New Yorku. Film Divja Slovenija bo prvi slovenski film, ki bo predstavljen na tem prestižnem festivalu. Mednarodni filmski festival Wildlife Conservation Film Festival (WCFF) deluje od leta 2010. Sprva dvodnevni dogodek je z leti prerasel v desetdnevni festival, ki bo letos potekal med 14. in 24. oktobrom. Festival je namenjen predstavitvi neodvisnih filmov, ki spodbujajo trajnost in ohranjanje biotske raznovrstnost, in pogovorom z ustvarjalci filmov in strokovnjaki. Na letošnjem festivalu bo predstavljenih več kot 250 mednarodnih filmov. 10-dnevni dogodek združuje znanstvenike, naravovarstvenike, filmske ustvarjalce, fotografe, nevladne organizacije, mlade, predstavnike javnega in zasebnega sektorja ter druge, ki si prizadevajo za ohranitev globalne biotske raznovrstnosti. V LIFE integriranem projektu za okrepljeno upravljanje Nature 2000 v Sloveniji (LIFE-IP NATURA.SI) smo v naravovarstvenem dokumentarnem filmu prepoznali izjemno priložnost za sodelovanje z ugledno ekipo filmskih ustvarjalcev, ki so v preteklosti prejeli številna slovenska in mednarodna priznanja za naravoslovno fotografijo. Divja Slovenija je za partnerje projekta priložnost, da slovenski in mednarodni javnosti pokažemo izjemno pestrost živalskega in rastlinskega sveta, ki sodi tudi v naravovarstveno omrežje Nature 2000.


2. če ne dopusti priključitve, čeprav so izpolnjeni pogoji iz 8. člena tega odloka,


RUL - Vpliv deleža zunanjega sloja trislojne iverne plošče na akustične lastnosti : diplomski projekt Vpliv deleža zunanjega sloja trislojne iverne plošče na akustične lastnosti : diplomski projekt Dežman, Žiga (Author), Medved, Sergej (Mentor) More about this mentor... , Gorišek, Željko (Reviewer) URL - Presentation file, Visit http://www.digitalna-knjiznica.bf.uni-lj.si/dv1_dezman_ziga.pdf Uporabnost ivernih plošč kot tudi ostalih lesnih kompozitov je nadvse široka. Uporablja se jih lahko tako v pohištveni industriji kot tudi v gradbeništvu, kjer so poleg mehanskih in sorpcijskih pomembne tudi akustične lastnosti. Na akustične lastnosti vpliva predvsem gostota plošče, ki pa jo lahko spreminjamo z uporabo različnih lesnih vrst in tudi s spreminjanjem razmerja med zunanjim in srednjim slojem. Želeli smo ugotoviti, kako spreminjanje razmerja zunanji/srednji sloj vpliva na absorpcijo zvoka in kakšna je vloga posameznega sloja. V laboratorijskih pogojih smo izdelali 3 različne iverne plošče, ki so se razlikovale glede na delež srednjega sloja (30 %, 45 % ter 60 %). Meritve smo opravili s pomočjo REW V5 programa, ki je Java aplikacija za merjenje akustike in analizo prostorov ter zvočniških odzivov. Vključuje orodja za generiranje testnih signalov, merjenje SPL-a (Sound Pressure Level -raven zvočnega tlaka) in impedance, itd. Opravljene meritve so pokazale, da na absorpcijo zvoka v največji meri vpliva zunanji sloj, grajen iz finejših delcev oz. iveri; saj je specifična površina drobnih iveri večja od tiste z večjimi, ki se nahajajo v srednjem sloju 3-slojne plošče, in ima tako večjo zmožnost absorpcije zvoka. Ugotovili smo tudi, da je pri ploščah z večjim deležem srednjega sloja absorpcija zvoka višjih frekvenc višja kot pa pri ploščah z manjšim deležem zunanjega sloja. iverna plošča, struktura, delež sloja, akustične lastnosti [Ž. Dežman] X, 39 f., [3] f. pril. Usability of particle board as well as other wood composites is very wide. They can be used in furniture industry as well as in the construction industry, where in addition to mechanical and sorption properties, acoustic are also important. Acoustic properties are influenced by the board density which can be changed by using different wood species, and also by changing the ratio between surface and core layer. We wanted to find out how changing the proportion of surface/core layer effects the absorption of sound and what the role of each layer is. In laboratory conditions we made 3 particle boards, different regarding to core layer share (30 %, 45 % and 60 %). Measurements were performed using REW V5 programme, a Java application for measuring room acoustics and analysing room and loudspeaker responses, including tools for generating test signals, measuring SPL (Sound Pressure Level), impedance, etc. The measurements show that the sound absorption is mainly affected by the surface layer, built with the finest particles having a larger specific area than bigger particles within the core layer of 3-layeredboard, and therefore greater ability to absorb sound. We also found that the absorption of sound at higher frequencies is higher at the core layer of plates than the plates with smaller amount of surface layer. particle board, structure, layer share, acoustic properties


Nalepka za vodni val laptop - TenStickers Nalepke za prenosnike - lahka modra tema, ki je idealna za prilagajanje prenosnega računalnika in zaščito pred prahom in praskami. Osupljiva koža s prenosnikom, ki prikazuje fotografijo površine neke zlepljene vode, da bi ustvarili hladno estetiko za vašo napravo. Informacije o Nalepka za vodni val laptop Poročilo: A4294


text: NINA FAJDIGA, JASMINA KRIŽAJ, TINA VALENTAN Jasmina Križaj, Nina Fajdiga in Tina Valentan so slovenske plesalke/koreografinje, ki so diplomirale na School for New Dance Development – SNDD v Amsterdamu. Kot plesalke so sodelovale s številni slovenskimi in tujimi koreografi ter za svoja dela prejele tudi nagrade. Sugar Rush je njihov prvi skupinski projekt, ki je bil izbran in podprt s strani Evropske kulturne fundacije ECF.


Reforma trga stanovanjskih posojil Nakup hiše ali stanovanja je običajno največji finančni vložek povprečnega državljana Evropske unije v njegovem življenju. Pred začetkom finančne krize leta 2008 je bilo ponudb za stanovanjske kredite na pretek: banke so bile z posojili dokaj velikodušne, zaradi česar so do denarja za nakup stanovanj prišli tudi ljudje, ki kasneje posojil niso mogli vrniti. To pa ne pomeni težav le za posojilojemalce, ampak tudi za banke, ki se danes otepajo z izgubami in ogrožajo stabilnost finančnega sistema. Trg stanovanjskih posojil v Evropski uniji je ogromen: obseg stanovanjskih posojil je leta 2009 znašal 6000 milijard evrov, kar znese 52 odstotkov celotnega bruto domačega proizvoda EU. Ob tem velja poudariti, da so stanovanjski krediti največja postavka v celotnem dolgu evropskih gospodinjstev, saj predstavljajo 70 odstotkov njihovih finančnih obveznosti. Učinkovito delovanje trga stanovanjskih posojil je zato v interesu tako tistih gospodinjstev, ki že odplačujejo stanovanjska posojila, kot tudi tistih, ki se želijo šele zadolžiti za nakup stanovanja. Ker je neprevidno odobravanje posojil v času pred krizo v težave spravilo tako posojilojemalce, ki niso vedno razumeli kreditnih pogojev, kot banke, ki so se slabo zavedale tveganj, želi EU sedaj trg stanovanjskih posojil urediti tako, da bo v prihodnje bolj stabilen. V tem fokusu, ki bo redno posodobljen, lahko spremljate sprejemanje nove zakonodaje o stanovanjskih posojilih v Evropskem parlamentu. Sommaire du dossier : Presedo o stanovanjskih kreditih: za bolj učinkovit in bolj stabilen trg Antolín Sánchez Presedo: "Treba je zagotoviti tudi zdrave prakse odobravanja posojil in bolj uravnotežen odnos med posojilojemalci in posojilodajalci." Slaba stanovanjska posojila so bila tista, ki so najprej sprožila pretrese na finančnih trgih, ti pa so se nato prelevili v širšo gospodarsko krizo. Ob tem se z resnimi težavami soočajo ljudje, ki so s posojilom želeli rešiti svoj stanovanjski problem. Pogovarjali smo se s španskim poslancem Antolínom Sánchezom Presedo, ki v svojem poročilu predlaga ukrepe za boljšo zaščito tistih, ki vstopajo na stanovanjski trg s pomočjo posojil. Neprevidno odobravanje posojil je bilo eden izmed krivcev za izbruh finančne krize leta 2008. Ali ta grožnja še obstaja? Prezadolženost je še vedno v središču krize. Boljša regulacija trga stanovanjskih posojil bi bila pomemben korak v boju proti njej. Naslednji korak bi moralo biti sprejetje ukrepov, ki bi preprečili, da neodgovorno posojanje in izposojanje denarja prizadene varčevalce in davkoplačevalce ter povzroči še eno krizo. Vašo poročilo temelji na predlogih Evropske komisije, vendar ste predlagali znatne spremembe. Katere? Dodali smo tri nova poglavja. Eno se posveča finančnemu izobraževanju, saj morajo ljudje vedeti, v kaj se podajajo, ko najamejo stanovanjsko posojilo. Pozornost usmerjamo tudi na servisiranje posojil, torej obveznosti, katere posojilojemalci prevzamejo, ko jim banka odobri posojilo. Tretje poglavje pa govori o preglednosti trgov. Cilj je vzpostaviti sledljivost vseh stanovanjskih posojil, njihovega registra. Tako bi bilo mogoče v vsakem trenutku vedeti, kakšna je kakovost finančnih instrumentov, ki so sestavljeni iz posameznih posojil. To bi močno prispevalo k stabilnosti trgov. Menite, da bi morali kakšne prakse v zvezi z dajanjem posojil prepovedati? Uvesti bi morali dobre standarde, ki bi preprečili odobravanje slabih posojil. Prav gotovo potrebujemo bolj pregledne in zanesljive trge. Identificirati želimo tvegane finančne instrumente ter nadzornim institucijam dati pooblastila, da ustrezno ukrepajo, npr. z opozorili posojilojemalcem in strožjimi pogoji za bolj tvegana posojila. Tako bi tisti, ki prevzemajo večja tveganja, nosili tudi stroške svojega početja. Trgi stanovanjskih posojil se v Evropi med seboj zelo razlikujejo? Je to prednost ali slabost? Različnost bi morali obravnavati kot prednost, vendar je na notranjem trgu vseeno treba odpraviti ovire. Modeli, ki delujejo dobro in so utemeljeni na že uveljavljenih pravnih in kulturnih tradicijah, bi morali delovati še naprej. Različnost je pomembna tudi za inovacije in finančno vključenost, saj omogoča finančne storitve, prilagojene posameznim kupcem. Ena velikost za vse pač ne deluje. Različnost je za EU dobra. Dobro bi bilo, da bi se finančni produkti prilagajali potrebam posojilojemalcev. Vendar pa je najpomembneje, da vzpostavimo varen trg stanovanjskih kreditov, na katerem ne bo neravnotežij, ki bi lahko ogrozila finančne institucije. Zato potrebujemo več konkurence. Ponudba finančnih storitev je vse bolj koncentrirana. Največjih pet ponudnikov se lahko prav v vsaki članici EU pohvali z več kot 75-odstotnim tržnim deležem. Več konkurence bi spodbudilo učinkovitost. Parlament mora vztrajati pri bolj učinkovitem in dinamičnem trgu, na katerem bodo potrošniki imeli več izbire. Nadzor nad posojilodajalci je eno, pomoč posojilojemalcem pa drugo. Finančno izobraževanje, dobre informacije in profesionalni nasveti so nujni. Treba je zagotoviti tudi zdrave prakse odobravanja posojil in bolj uravnotežen odnos med posojilojemalci in posojilodajalci. Potrebujemo bolj prožne pogodbe, ki bi npr. omogočile posojilojemalcem, da dolg odplačajo pred rokom, zamenjajo posojilodajalce in zamenjajo valuto svojega posojila. V poročilu se zavzemate tudi zato, da bi do stanovanjskih posojil imeli dostop tudi tisti, ki so bili do sedaj iz trga izključeni. Menim, da bi morale biti finančne storitve ukrojene po meri tistih, ki se jih poslužujejo. Socialne pomoči bi morale biti po našem mnenju upoštevane pri ocenjevanju kreditne sposobnosti posojilojemalcev. Izogibati bi se morali tudi izključevanju, ki temelji na pomanjkljivih podatkih. Finančni sistem mora služiti potrebam gospodinjstev in podjetij, potrebam realnega gospodarstva. Da bi dosegli ta cilj, potrebujemo več prožnosti, vključevanja, stabilnosti in veliko več konkurence.


text: Nasilje za zaprtimi vrati: Tudi ženske nasilne nad moškimi! - Samo zate - Cosmopolitan Slovenija Ko govorimo o družinskem nasilju, nas večina izmed takoj pomisli na fizično nasilje moškega nad žensko, saj je to stereotip, ki pa na žalost še kako drži. Moški so pač telesno močnejši, ženske v patoloških odnosih se jih bojijo in zaradi čustvene in verbalne manipulacije ter prevzete vloge žrtve živijo v neprestanem strahu, kdaj bodo kaj narobe naredile in bile deležne nasilja, ki kot vemo, ni zgolj fizično, ampak je zelo boleče tudi verbalno in čustveno nasilje. In na tem mestu gre omeniti tudi nasilje, ki je veliko bolj skrito in ne toliko izpostavljeno, namreč nasilje ženske nad moškim. Še vedno je trdno ukoreninjeno tradicionalno mišljenje, da naj v družini nosi hlače moški, ki ima tudi pravico kaznovati neposlušne člane družine. No, v našem naslednjem primeru pa gre za 'kaznovanje' in nasilje žene nad možem partnerjem. Čustveno in psihološko nasilje Mož dolga leta pasivno prenaša vedno hujše izbruhe nezadovoljstva žene, ki so se začeli z malenkostmi, ki ji niso bile po godu, pa je bentila vedno bolj, bila vedno bolj neobzirna, zlobna in nikakor ji ni mogel več ustreči v nobeni zadevi. Kakor je pri nasilju običajno, se stopnjuje, in sicer od na videz nedolžnih pripomb, prek strupenih zahtev do nenadzorovanih izbruhov jeze, verbalnega nasilja, ki v zadnji fazi preide do fizičnega nasilja. Seveda se v vsem tem vmesnem času dogaja tudi čustveno in psihološko nasilje, ki je veliko bolj perfidno in ga žrtev sprva niti ne zaznava. Ko se v našem primeru partner sooči z zadnjo stopnjo, je veliko prepozno za kakršenkoli glas razuma. Žena je prevzela dominantno vlog v družini, ona je tista, ki zapoveduje in zahteva ubogljivost ter vsako neposlušnost težko kaznuje. V konkretnem primeru mož ni soprogi nikoli zmogel postaviti meje, tudi na začetku zveze ne, ko bi morebiti še lahko igral nekoliko bolj pomembno vlogo v zakonu, a ker je bil že na začetku zveze ujet v strah žene, ki je zaznala, da lahko igra vlogo 'šefinje', se ji tudi po veliko letih zakona ne zmore, ne zna in noče upreti. In ja, prav si prebrala – noče se upreti neznosnemu odnosu, v katerem je popolnoma prepleten in zapleten. Pravi, da ji ne more kar vse pustiti po toliko letih, on se ne more od nje odlepiti, ona pa ima v njem idealen objekt lastnega izživljanja, ki se včasih konča tudi z brcami ali zaušnicami. Svojo sramoto utapljal v alkoholu Gospoda je sram, da se to dogaja, skriva in taji, svojo uteho pa je našel v alkoholu, končal pa z uničenimi živci v ustrezni ustanovi oziroma na zdravljenju. Opisan je primer, ki je res nekoliko skrajen, a verjemi, realen. Kdo lahko vzame tega gospoda pod svoje okrilje? Kdo mu lahko nudi primerno zaščito in psihosocialno pomoč? Komu naj potoži, da mu bodo verjeli? Kot vsaka vrsta nasilja, tudi tovrstno izživljanje žene nad možem ni dovoljeno in ne sme biti tabuirano. Če kdo prepozna ali ve za podoben primer oziroma je sam žrtev, naj poišče pomoč, naj se upre – nasilje je treba obsoditi in o njem govoriti, nikar ga potiskati pod preprogo! Več o zgoraj napisanem si lahko prebereš tudi na družabnem omrežju Svetovalnica. Avtorica prispevka, ki je bil objavljen v reviji Lisa, je socialna pedagoginja Melita Kuhar Pucko, ki vodi projekt Svetovalnica, www.svetovalnica.si. Značke: čustveno družinsko moški naislje otroci ženske Zares vroč make-up: Glamur na večernem zmenku Katarina Čas: Mednarodni karieri naproti RECEPT: Božanska nutellina torta iz samo 2 sestavin (v le 30 minutah) Ne boš verjela, zaradi ČESA se ti HITRO sprazni baterija na telefonu (tole imaš zagotovo vklopljeno)


25.671 25.671 Gledališka predstava Predstava 25.671 opozarja na nedorečen in srhljivo negotov položaj tistih, ki so bili 26. februarja leta 1992 izbrisani iz registra občanov s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji. Posledice tega dejanja so bile izjemne, saj je izguba stalnega prebivališča pomenila tudi izgubo mnogih pravic, kar je številne privedlo na rob preživetja. Uprizoritev se ne dotika samo poteka izbrisa, ampak skuša soočati tudi s stanjem duha, našim odnosom do tujega in nepoznanega, strahom in prezirom. Čas je, da pričnemo razmišljati o izbrisanih. Da se dvigne glas zunaj gledališke dvorane, se ustvarjalci sprehodijo po tanki ločnici med odrom in občinstvom, med političnim agitiranjem in gledališko iluzijo. Uprizoritev, ki je pravzaprav soočenje vsakega gledalca, posameznika z aktualnim političnim problemom. In to je tudi soočenje s samim seboj in osebnim stališčem. Predstavo posvečamo spominu na preminulega borca za odpravo krivic izbrisanim Aleksandra Todorovića, ki je bil izbrisan leta 1993. Pred predstavo bosta Amnesty International Slovenije in Mirovni inštitut v sodelovanju z izbrisanimi izvedla polurno predstavitev izbrisa za vse, ki podrobnosti izbrisa še ne poznajo ali pa želijo odgovore na tista vprašanja, katerim se slovenska politika izogiba. Polurne predstavitve izbrisa se lahko udeležite uro pred predstavo, ob 19. uri, v galeriji Internacionala v 1. nadstropju. Podrobneje o predstavi 26. februarja 1992 je Slovenija iz Registra stalnega prebivalstva izbrisala 25.671 oseb. Ti ljudje so dolga leta (nekateri izmed njih celo še danes) živeli brez dokumentov, brez socialnega in zdravstvenega zavarovanja, brez možnosti za zakonito zaposlitev, šolanje ali za izhod iz države, brez možnosti za sodelovanje v političnem življenju ter v nenehnem strahu pred policijo in deportacijo. Zanje se je uveljavil naziv »izbrisani«. Večina slovenskih medijev je leta in leta podpirala stereotipe o izbrisanih kot oficirjih JLA, družbenih parazitih in sovražnikih slovenske samostojnosti. Vse do danes niti ena slovenska vlada ni do konca razrešila tega problema, tako kot niti eden od teh primerov ni bil pozitivno rešen na katerem od slovenskih sodiščih, kaj šele da bi se država problema izbrisanih lotila sistematično. Ne glede na to, da se je nekdanja ministrica za notranje zadeve Katarina Kresal v svojem imenu in v imenu ministrstva izbrisanim opravičila, ni Slovenija v zvezi s tem vprašanjem do danes sprejela nikakršne resolucije, ki bi problem izbrisanih dokumentirala kot s strani države kršene človekove pravice. Obtožbe na račun izbrisanih se v slovenski družbi kljub vsem težavam, ki so jih ti ljudje imeli, in kljub njihovim uničenim eksistencam – nadaljujejo še danes. Poleg standardnega repertoarja so jih zdaj doletele še obtožbe zaradi finančne škode, ki so jo s svojim bivanjem in delom na črno povzročili slovenskemu gospodarstvu. Kritiki o predstavi Prostor gledališča, kot ogledalo,v katerem naj bi videli resničnost, je tu pripeljano do skrajne točke in še dlje. Ne soočamo se z resnico, vanjo smo potisnjeni, do nje se moramo opredeliti, se angažirati, pa če to hočemo ali ne. Predstava 25.671 premika meje nekam, kjer še nismo bili. Angažma je velik, nastopajočih posebej - Vesne Jevnikar, Darje Reichman, Mihe Rodmana, Vesne Slapar, Aljoše Ternovška, Boruta Veselka, Matjaža VIšnarja, Maje Frančeškin, Maje Rekar in Bojana Stojanova. (Tadeja Krečič, Radio Slovenija 1, 282.3.2013) Izjemni igralci na koncu ne dobijo zasluženega aplavza. Tema predstave, ki brez zadržkov napada naša čustva, grobo trka na našo vest in v nas vzbudi (ali pa ne) sram, ker nismo naredili nič za vrnitev človeškega dostojanstva izbrisanim, je močnejša. Temu, kar se izbrisanim dogaja že enaindvajset let, kakopak ne gre ploskati. Kaj želi povedati predstava, ki ne gladi publike, ampak jo provocira? Sporoča nam, da smo državljani bodisi kot pasivni ali aktivni udeleženci vedno del tega, kar se v državi dogaja. Zato moramo imeti državo vselej pod nadzorom, naše oči morajo biti odprte, da politika v našem imenu ne krši zakonov, ki smo jih ob osamosvojitvi in demokratizaciji družbe sami postavili. /.../ Kranjsko gledališče nas vselej postavlja pred ogledalo. Tokrat direktno, brezkompromisno, kot še nikoli. Prvi in doslej edini v Sloveniji. Projekt 25.671 bi preprosto morali videti vsi. (Igor Kavčič, Gorenjski glas, 26.3.2013) Soočenje z odgovornostjo, izraz solidarnosti, tudi sočutje, vse to ima lahko različne oblike, tako kot so lahko različna čustva, občutja (ne)posredni odzivi (vsekakor odvisni tudi od same sestave občinstva), ki jih provokativno vzbudi Frljićeva družbeno izrazito angažirana predstava (njena scenografska podoba vključuje tudi predlog za spomenik izbrisanim). In vendar se prav povzročene razlike v odzivanju priležejo projektu, ki se loteva problematike izbrisanih in opominja na njeno nerazrešenost. (Ana Perne, Dnevnik, 26.3.2013) 25.671 da vsaj toliko kot o sporočilu, manipluiranju z izbrisanimi, misliti o mediju, angažiranemu gledališču torej. In to je ponavadi dober znak za predstavo. Vprašanje je, kak predznak dati dejstvu, da to ni predstava, ki bi jo človek gledal več kot enkrat. Čeprav se bo glede na vsakokratno konstelacijo publike dvoranski del predstave gotovo spreminjal, bo "igra" ostala ista. Ko jo usvojiš, ne ostane nič imanentnega, kar bi se vspostavilo vsakič znova. 371f (Petra Vidali, Večer, 28.3.2013) Samo vprašanje časa je bilo, kdaj se bodo pretresljive zgodbe o izbrisanih znašle v literarni ali gledališki obliki. Zgodilo se je v Prešernovem gledališču Kranj, kjer so na oder postavili zelo posebno, izredno angažirano predstavo z naslovom 25.671. Toliko je bilo namreč uradno izbrisanih oseb. Režiser predstave je Oliver Frljić, ki je v zadnjih letih na celotnem prostoru nekdanje Jugoslavije nase opozoril z nekaj politično izjemno angažiranimi in kontraverznimi predstavami. Z igralci in igralkami kranjskega gledališča je ustvaril čustveno nabit odrski kolaž fiktivnih in dejanskih zgodb ter s trpkim političnim teatrom plast za plastjo razkriva in dokumentira tragiko ibrisa ter njegov absurd. Protagonisti na odru ne interpretirajo le svojih likov, temveč je režiser angažiral tudi njihove lastne mislene tokove in njihova lastna opažanja v zvezi z omenjeno problematiko. Občinstvo sledi nenehnim preskokom med režijsko vodenimi, torej zaigranimi trenutki in trenutki igralčevega lstnega razuma, njegovih lastnih občutij. Predstave nihče ne zapusti neprizadet. (Svobodna misel, 29.3.2013) Uprizoritev, ki je zanetila vročekrvne debate, demonstrativne odhode iz dvorane, navdušujoče odobravanje in srdit odpor. Angažirana, surovo direktna in provokatorska postavitev je odločno razprla problematiko izbrisanih in v teater brezkompromisno prinesla/prenesla »resničnost bivanja« ter zamajala tla »modnim teorijam« o otopelosti sodobnega gledalca. No, tisti zbegani in strahopetno neopredeljeni so nadomestilo za komentiranje vsebine raje preusmerili v tarnanje o »že videnem režijskem principu«, marsikomu pa je pretresljiva odrska razgrnitev (netransparentne) problematike o izbrisanih zasadila temeljit, dolgoročen, zlasti pa intimen vpogled v lastna moralnoetična stališča. Kolikokrat nas v gledališču to sploh še doleti. (Zala Dobovšek, 28.6. 2013 Delo) Marinka Poštrak: KDO SE BOJI IZBRISANIH Kar me je ob branju zgodb izbrisanih prebivalcev najbolj šokiralo in pretreslo, so bili pravzaprav neizmerna perfidnost države, ki si je izbris »zamislila«, lahkotnost, s katero so ga uradniki izvajali, molk, s katerim ga je večina medijev utišala (z izjemo redkih izjem, predvsem Mladine) ali z njim manipulirala, ter seveda tudi ignoranca ljudi ter neinformiranost javnosti. Mukotrpen in absurden birokratski začarani krog, v katerem so se znašli tisti, ki jim je bilo odvzeto stalno prebivališče in s tem posledično tudi identiteta ter vse pravice, je, na mojo grozo in osuplost identičen tistemu, v katerem se znajde junak Kafkovih romanov Proces in Grad Josef K. Krivda, ki jo je mlada slovenska država skozi svoje institucije in zakone nabila posameznikom, da bi jih s tem lažje nadzorovala, ponižala, podredila in v končni konsekvenci tudi izgnala, je natanko tista, o kateri med drugim govori Kafka v svojih delih. Prav ta na videz brezdušni birokratski stroj (za katerim se skrivajo konkretna imena in priimki politikov in birokratskih uslužbencev) je izbrisane dobesedno zabrisal v svet kafkovske novele V kazenski koloniji, v kateri kaznjenec spozna svojo krivdo šele, ko mu jo brana počasi in vztrajno izpisuje na njegovo razmesarjeno in krvavečo kožo. Natanko o tej absurdni »krivdi brez krivde« govori tudi večina izbrisanih v Zgodbah izbrisanih prebivalcev. Na svoj skrajno preprost, prostodušen in iskren način. Pred Zakonom, ki jih je vse po vrsti in po uravnilovki označil za krive, so se očitno še najbolj krive počutili tisti, ki so bili najmanj »krivi«. Večina izbrisanih je krivdo ponotranjila, njihova krivda je bila krivda izvirnega greha in temu je logično sledil izgon iz raja. Ali kot ugotavlja v svoji spremni besedi h Kafkovemu Procesu Tomo Virk: »Zemljemerec K. v romanu Grad si prizadeva priti v nedostopni Grad, ki bi osmislil njegovo eksistenco, enako neuspešno, kot si Josef K. v Procesu – z enakim namenom – prizadeva priti do višjega sodišča in pravice.« Višek absurdnosti »zgodbe o izbrisanih« je ta, da so do višjega sodišča celo prišli, a se njihova zgodba s tem nikakor še ni končala. Vsaj za večino izmed njih ne! NAGRADE - Nagrada Društva gledaliških kritikov in teatrologov Slovenije za najboljšo predstavo v sezoni 2012/13 Nagrado Društva gledaliških kritikov in teatrologov Slovenije za najboljšo uprizoritev pretekle sezone prejme avtorski projekt 25.671 v režiji Oliverja Frljića in produkciji Prešernovega gledališča Kranj. - Nagrada za umetniško vodstvo Marinki Poštrak na 48. festivalu Borštnikovo srečanje - Nagrada za vizualno podobo na JoakimInterFestu v Kragujevcu Več o predstavi na spletni strani Prešernovega gledališča Kranj « Napovednik|Ples in gledališče Center kulture Španski borci, Zaloška 61, 1110 Ljubljana Blagajna je odprta med delovniki od 17. do 19. ure ter uro pred prireditvami. blagajna@spanskiborci.si / tel.: +386 (0)1 620 87 90


text: 1830 (MDCCCXXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 7. marec – Mihael Županek, slovenski pisatelj na Madžarskem († 1898, ali 1905?) 10. maj - François-Marie Raoult, francoski fizik in kemik († 1901) 29. maj - Janez Trdina, slovenski pisatelj († 1905) 18. avgust - Franc Jožef Habsburški, avstrijski cesar in ogrski kralj († 1916) 15. september - Porfirio Díaz, mehiški državnik († 1915) 29. maj - Janez Šubic starejši, slovenski slikar († 1898) Smrti 16. maj - Joseph Fourier, francoski matematik, fizik (* 1768) 9. november - Jan Śniadecki, poljski književnik, matematik, astronom, filozof (* 1756) 30. november - Johann Tobias Mayer, nemški fizik, matematik (* 1752)


RP-330 tiskalnik z visoko zmogljivostjo Pospeši na Check out Tiskanje z visoko hitrostjo Toplotni tiskalniki podjetja Partner Tech so rešitev toplotnega tiskalnika visoke hitrosti za maloprodajno in gostoljubno okolje, ki zahtevajo hiter in tih tisk. Podpora celotnemu naboru pisav za različne države. RP-330 je posebej hiter toplotni prevzemni tiskalnik s hitrostjo tiskanja do 200 mm/s pri ločljivosti 180 dpi. Kompaktna velikost in integrirana stenska montaža naredita ta zanesljiv model absolutno idealen za številne aplikacije. Širok nabor možnosti vmesnika in vrat omogoča enostavno namestitev in preprosto integracijo bodisi v POS okolja bodisi POS rešitve. Posebnost je, da je RP-330 opremljen s signalnim tonom, ki ga je mogoče daljinsko upravljati, zaradi česar je idealen tiskalnik za uporabo v kuhinji. Valjanje toplotnega papirja 80mm širina papirja 200 mm/sec hitri tisk Podpora full & delni rez Tiskanje Metoda Tiskanje toplotnih črt Širina 58mm~ 82.5mm Debelina 0.06mm ~ 0.09mm Premer rola Največ 80mm Rolanje jedra v notranji 12mm Zanesljivost Tph življenje 160Km Mcbf 60.000.000 linij Samodejni rezalec 1.500.000 rezov(gillotina) Senzor Standard Papirnati konec, odprt pokrov, papir blizu konca Možnost Črni mark senzor 24V napajalni vtič Denarno izvleček USB USB Voznik Windows Printer Driver(8.1, 7, XP), Linux, OPOS, JavaPOS Moč AC 100 ~ 240VAC 50/60 Hz DC DC 24V ± 10% / 1,75A Temperatura Operacija 5 °C ~ 40 °C Skladiščenje -20 °C ~60°C Dimenzija 198mm x 152mm x 151mm (W x D x H)


Četrtek v Situli: Kronist Novega mesta | Izobraževanja | Regijski NVO center Četrtek v Situli: Kronist Novega mesta Datum in ura: četrtek, 22. 11. 2012, od 18. do 20. ure Lokacija: kavarna Situla, Novo mesto Organizator: Društvo novomeških študentov Namen projekta Kronist Novega mesta je večletno kontinuirano fotografsko dokumentiranje kulturnega, umetniškega, družbenopolitičnega, gospodarskega, športnega, družabnega, javnega in zasebnega življenja v Novem mestu in njegovi okolici. V vlogi kronista, pod okriljem Zgodovinskega arhiva Ljubljana, Enota za Dolenjsko in Belo krajino Novo mesto, deluje uveljavljeni novomeški dokumentarni fotograf Boštjan Pucelj. Novomeški kronist bo v daljšem časovnem obdobju ustvaril obsežno zbirko fotografij, ki bo postala osrednji prostor vizualnega spomina sodobne novomeške zgodovine in bo namenjena raziskovalcem lokalne in obče zgodovine ter zainteresirani javnosti nasploh. V pogovornem večeru, ki bo namenjen predstavitvi projekta, bodo gostje spregovorili o različnih vidikih ustvarjanja in urejanja zbirke, predstavili pa bodo tudi že obstoječe fotografske zbirke, ki so nastale v preteklosti in jih hranijo v različnih dolenjskih kulturnih ustanovah.


Domov / Gaming&Podcast / Pohištvo / Stol gamerski WHITE SHARK THUNDERBOLT RGB črn White Shark Thunderbolt gamerski stol črne barve, z RGB LED osvetitvijo omogoča daljši čas sedenja brez bolečin v hrbtu... Šifra: 6004017 Kategoriji: Gaming&Podcast, Pohištvo White Shark gamerski stol Thunderbolt ima vgrajeno LED osvetlitev. S priloženim IR daljinskim upravljalnikom lahko izbirate med različnimi načini in barvami osvetlitve. LED osvetlitev potrebuje 5V za napajanje, napaja pa se preko USB priključka. Uporabite lahko 5V napajalnik za pametne telefone ali pa Power Bank. Nasloni za roko: 2D Razred plinske dvigalke: Class 4 Višina sedeža: od 46.5 od 54cm Velikost sedeža: 52 x 54cm Višina naslona: 84cm Barva tkanine: Črna z rdečimi šivi Napajanje (LED osvetlitev): 5V Teža bruto v kg: 21.0000 €267,79 z DDV Stol gamerski WHITE SHARK RACER-TWO črno/rdeč Stol gamerski WHITE SHARK PREDATOR črn


text: 1987 (MCMLXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 11. februar – podjetje British Airways je privatizirano in uvrščeno na borzo. 18. februar – izide 75. številka Nove revije s prispevki za slovenski nacionalni program. 24. februar – pojavi se SN 1987A, prva supernova, vidna s prostim očesom, po letu 1604. 26. februar – v Jugoslaviji izbruhne t. i. »plakatna afera«, ko se izkaže, da je bil plakat za štafeto mladosti, ki ga je izdala ZSMS, predelan izdelek nacistične propagande. 4. marec – afera Iran-Contra: ameriški predsednik Ronald Reagan v televizijskem nagovoru javnosti prizna, da so se pogovori z Iranom sprevrgli v trgovanje z orožjem in talci. 13. april – Portugalska in Ljudska republika Kitajska podpišeta dogovor, po katerem bo Kitajska leta 1999 prevzela suverenost nad Macaom. 28. maj – devetnajstletni zahodnonemški pilot Mathias Rust se izogne sovjetski zračni obrambi in z majhnim zasebnim letalom pristane blizu Rdečega trga v Moskvi. 12. junij – ameriški predsednik Ronald Reagan v govoru v Berlinu pozove sovjetskega voditelja Mihaila Gorbačova, naj Sovjetska zveza odstrani berlinski zid. 28. junij – iransko-iraška vojna: iraška bojna letala bombardirajo naselje Sardašt na zahodu Irana z iperitom. 11. julij – po oceni Organizacije združenih narodov doseže na ta dan število ljudi pet milijard. 31. julij – v spopadih s saudskimi varnostnimi silami v Meki umre več sto iranskih romarjev. 17. avgust – Rudolfa Hessa najdejo mrtvega v njegovi celici v zaporu Spandau; storil naj bi samomor. 23. – 24. september – nacionalistična struja na čelu s Slobodanom Miloševićem prevzame nadzor v Zvezi komunistov Srbije na osmem zasedanju centralnega komiteja (CK ZKS); Miloševićev najvidnejši kritik Dragiša Pavlović je razrešen s položaja v CK. 3. oktober – Kanada in Združene države Amerike sklenejo sporazum o prosti trgovini, predhodnika sporazuma NAFTA. 19. oktober – črni ponedeljek: na borzah po vsem svetu strmo pade vrednost vrednostnih papirjev. 7. november – Zine al-Abidine Ben Ali postane predsednik Tunizije. 15. november – v romunskem mestu Brașov izbruhne množični delavski upor proti Ceaușescujevi ekonomski politiki. 25. november – tajfun Nina doseže Filipine; v divjanju neurja umre 1000 ljudi. 8. december – ameriški predsednik Ronald Reagan in generalni sekretar Sovjetske zveze Mihail Gorbačov podpišeta sporazum o uničenju jedrske oborožitve srednjega in kratkega dosega. izraelsko-palestinski konflikt: v Gazi in na Zahodnem bregu se prične prva intifada. 9. – 15. december – s stavko delavcev ljubljanskega Litostroja pod vodstvom Franceta Tomšiča se prične proces pluralizacije politike v Sloveniji. 20. december – trajekt MV Doña Paz trči v tanker Vector 1 in se potopi v prelivu Tablas na Filipinih, pri čemer po oceni umre več kot 4000 ljudi. Rojstva 20. januar – Marco Simoncelli, italijanski motociklistični dirkač († 2011) 12. marec – Teimour Radjabov, azerbajdžanski šahist 9. april – Jesse McCartney, ameriški pevec 19. april – Marija Šarapova, ruska tenisačica 4. maj – Jorge Lorenzo, španski motociklistični dirkač 22. maj – Novak Đoković, srbski tenisač 24. junij – Lionel Messi, argentinski nogometaš 3. julij – Sebastian Vettel, nemški dirkač Formule 1 1. avgust – Jakov Fak, hrvaški biatlonec 7. avgust – Maj Ti Ngujenkim, nemška novinarka in kemičarka 24. avgust – Anže Kopitar, slovenski hokejist 28. september – Hilary Duff, ameriška igralka in pevka 6. november – Ana Ivanović, srbska tenisačica Smrti 19. januar – Lawrence Kohlberg, ameriški psiholog (* 1927) 23. januar – Gregor Strniša, slovenski pesnik in dramatik (* 1930) 4. februar – Carl Rogers, ameriški psiholog (* 1902) 22. februar – Franjo Dominko, slovenski fizik in astronom (* 1903) Andy Warhol, ameriški slikar (* 1928) 19. marec – Louis-Victor Pierre Raymond de Broglie, francoski plemič in fizik, nobelovec (* 1892) 27. marec – Stane Kavčič, slovenski politik (* 1919) 19. april – Maxwell Davenport Taylor, ameriški general in diplomat (* 1901) 27. april – Srečko Brodar, slovenski geolog, arheolog in paleontolog (* 1893) 29. april – Slavko Jan, slovenski gledališki režiser in igralec (* 1904) 30. april – Marc Aaronson, ameriški astronom (* 1950) 14. maj – Rita Hayworth, ameriška filmska igralka (* 1918) Vitomil Zupan, slovenski pisatelj (* 1914) 17. maj – Gunnar Myrdal, švedski ekonomist, nobelovec (* 1898) 27. maj – John Howard Northrop, ameriški biokemik, nobelovec (* 1891) 22. junij – Fred Astaire, ameriški pevec, plesalec in filmski igralec (* 1899) 17. avgust – Rudolf Hess, nemški nacistični uradnik (* 1894) 26. avgust – Georg Wittig, nemški kemik, nobelovec (* 1897) 29. avgust – Antoinette de Vaucouleurs, francosko ameriška astronomka (* 1921) 11. september – Peter Tosh, jamajški reggae glasbenik (* 1944) 21. september – Jaco Pastorius, ameriški glasbenik (* 1951) 2. oktober – Peter Brian Medawar, britanski imunolog (* 1915) 9. oktober – William P. Murphy, ameriški zdravnik, nobelovec (* 1892) 13. oktober – Walter Houser Brattain, ameriški fizik, nobelovec (* 1902) 20. oktober – Andrej Nikolajevič Kolmogorov, ruski matematik (* 1903) 7. november – Arne Borg, švedski plavalec (* 1901) 2. december – Luis Federico Leloir, argentinski biokemik, nobelovec (* 1906) 24. december – Joop den Uyl, nizozemski politik (* 1919) Nobelove nagrade Fizika – J. Georg Bednorz, K. Alexander Müller Kemija – Donald J Cram, Jean-Marie Lehn, Charles J. Pedersen Fiziologija ali medicina – Susumu Tonegava Književnost – Josip Aleksandrovič Brodski (Joseph Brodsky) Mir – Oscar Arias Sanchez Ekonomija – Robert Solow


Procesor Intel Core i7 2600K 3,4 GHz, 1155 (BX80623I72600K) - mimovrste=) Procesor Intel Core i7 2600K 3,4 GHz, 1155 (BX80623I72600K) Procesor Intel Core i7 2600K je procesor z izjemnimi zmogljivostmi, ki bo zadostil tudi zahteve najpotrebnejših in bo kos vsem nalogam. Procesor ima hitrost 3,4 Ghz in 4 jedre, kar zagotavlja visoke hitrosti obdelave podatkov. Vse podrobnosti Redna cena: 380,05 € Spletna cena: 355,42 €Prihranek: 24,63 € (6,48%) Nebo vam žal saj je vreden vsakega centa preverjen kupec priporoča nakup | čas uporabe: Nekaj tednov | 3. 02. 2012 | 5 Ko sem sestavljal svoj računalnik sem se večkrat spotaknil ob ta processor, res je da je cena malce višja ampak sedaj ko ga uporabljam vidim da je vreden vsakega centa in da bom ga lahko uporabljal najmanj 3 leta brez problemov saj je izredno zmogljiv in je kos tudi najtežjim kalkulacijam. Priporočam ga uporabnikom ki delajo z težjimi orodji(grafično oblikovanje, arhitektura, zahtevnejše grafično programiranje). Priporočam pa da si kupite kakšen boljši hladilnik ker ta ki pride zraven procesorja je izredno glasen in ne daje nekih dobrih rezultatov ko je processor bolj obremenjen. Procesor Intel Core i7 2600K je procesor z izjemnimi zmogljivostmi, ki bo zadostil tudi zahteve najpotrebnejših in bo kos vsem nalogam. Procesor ima hitrost 3,4 Ghz in 4 jedre, kar zagotavlja visoke hitrosti obdelave podatkov. Intel i7 procesorska družina prinaša mnogo novosti in izboljšav. Zaradi svoje zmogljivosti je bila potrebna nova komunikacijska pot med procesorji in matičnimi ploščami, zato je sedaj tukaj novo podnožje 1155. Intel Core i7 2600K deluje pri frekvenci 3,4 GHz, na voljo ima 8 MB predpomnilnika in bo nedvomno razveselil mnoge navdušence, ki želijo le najboljše. Ta procesor bo kos tudi najzahtevnejšim nalogam, pobaha pa se tudi z overclockingom, kar bo še posebej razveseljiva novica za strastne navijalce. Več podrobnosti Procesor Intel Core i7 3770K 3,5 GHz Box, 1155 (BX80637I73770KSR0PL) Redna cena: 393,60 € Spletna cena: 345,35 €Prihranek: 48,25 € (12,26%) Procesor Intel Core i7 3930K 3,2 GHz Box, 2011 (BX80619I73930K) Spletna cena: 633,84 €Prihranek: 56,16 € (8,14%) Procesor Intel Core i7 3820 3,6 GHz Box, 2011 (BX80619I73820) Redna cena: 348,00 € Spletna cena: 325,53 €Prihranek: 22,47 € (6,46%) Procesor Intel Core i7 3770 3,4 GHz Box, 1155 (BX80637I73770SR0) Redna cena: 351,60 € Spletna cena: 307,18 €Prihranek: 44,42 € (12,63%) Spletna cena: 191,39 €Prihranek: 78,08 € (28,98%) Spletna cena: 215,32 €Prihranek: 31,88 € (12,90%) Kratka povezava na to stran: http://mv.rs/t/2420040820


text: Slovenija: Qlandie prodane Supernovi! Avstrijska Supernova je kupila verigo nakupovalnih centrov Qlandia! Lone Star je leta 2016 za celoten portfelj družbe Centrice (v njem so bile med drugim tudi stavbe Rotonda, Stekleni dvor...) Hypovi slabi banki plačal okoli 400 milijonov evrov. Siol javlja, da so se predstavniki Supernove po dolgotrajnih pogajanjih z ameriškim nepremičninskim skladom Lone Star RealEstate Fund dogovorili o nakupu nepremičnin, ki so v lasti družbe Centrice in sicer sedmih nakupovalnih centrov Qlandia: v Novem mestu, Novi Gorici, Kranju, Mariboru, Kamniku, Krškem in na Ptuju. Kupili so tudi šest Qcentrov: na Ptuju, Jesenicah, v Murski Soboti, Slovenj Gradcu, Škofja Loki in Slovenski Bistrici ter šest manjših nakupovalnih središč (retail centrov v angl.) v Mariboru, Metliki, Novem mestu, Ravnah na Koroškem in Slovenskih Konjicah. Avstrijci bodo tako prevzeli 19 centrov, ki imajo skupaj za več kot 200.00 kvadratnih metrov trgovskih površin. S tem bodo še bolj odprti za avstrijske trgovce in podjetja, kot je Spar, največji konkurent Mercatorju v Sloveniji. Z nemškim trgovcem s tehnično opremo OBI ima Supernova sklenjeno dolgoročno partnerstvo. Lani jeseni je Supernova od Mercatorja kupila deset nakupovalnih središč v Sloveniji. Za to je odštela 116 milijonov evrov, napovedala pa je še za dodatnih 10 milijonov evrov vlaganj. S povezano družbo M2 je v Sloveniji že zgradila približno ducat trgovskih objektov, med katerimi je najbolj znana naložba v center Supernova na Rudniku v Ljubljani, vredna več kot 50 milijonov evrov. Zanimala se je tudi za naložbo v trgovsko središče v ljubljanskih Stožicah. Na Hrvaškem ima Supernova že v lasti nakupovalna središča, ki imajo skupaj za okrog 260.000 kvadratnih metrov trgovskih površin. Samo v Zagrebu je lani kupila tri (Centar Kaptol, Branimir Centar in Centar Cvjetni), še enega pa v Slavonskem Brodu. Intenzivno se širi tudi v Romuniji, za lani pa je napovedovala vstop v Srbijo. Trenutno ima Supernova v lasti več kot 80 trgovskih centrov in drugih nepremičnin v Avstriji, Sloveniji, na Hrvaškem, Slovaškem in v Romuniji. Njihova tržna vrednost presega 1,2 milijarde evrov. Supernova najemnikom oddaja za skupaj več kot milijon kvadratnih metrov trgovskih površin.


text: Nikomah [nikómah] (: Nikómahos hó Gerasénos), grški matematik in filozof, * okoli 60, Herada, rimska Sirija (sedaj Jaraš, Jordanija), † okoli 120. Življenje in delo Nikomah je bil novopitagorejec. V svoji filozofiji števil je zastopal zamisel vnaprejšnjega (apriornega) obstoja števil v duhu stvarnika. Njegova filozofija je bila svojevrstna sinteza Platonove in Filonove filozofije. V njegovi tedaj zelo vplivni knjigi Uvod v aritmetiko (Introductio Arithmetica (Arithmeticae), grško Arithmetike eisagoge) je prvič v zgodovini grške matematike aritmetiko obravnaval neodvisno od geometrije. Knjiga večinoma obravnava ista vprašanja kot aritmetične knjige Evklidovih Elementov, toda medtem ko je Evklid predstavljal števila z daljicami, je Nikomah uporabljal aritmetično pisavo, navaden jezik pa le, kadar je bilo treba izraziti nedoločena števila. Njegovo obravnavanje mnogokotniških in piramidnih števil je vplivalo na srednjeveško matematiko, posebno z izročilom Boetija, ki je prevedel v latinščino njegovo aritmetiko. V svoji knjigi je Nikomah navedel štiri tedaj znana popolna števila in prvi pisal o nezadostnih številih in obilnih številih. Glej tudi seznam grških filozofov seznam grških matematikov Grški matematiki Grški filozofi Grki v 1. stoletju n. št. Grki v 2. stoletju Pitagorejci Rimski filozofi


Najboljše iz EuroparlTV - Kratki in jedrnati televizijski prispevki o delu Parlamenta - Približati delo poslancev državljanom Bomo kmalu jedli meso kloniranih živali? Kako zmanjšati porabo energije in s tem prispevati k boju proti podnebnim spremembam? Ali oznake na embalaži hrane res pomagajo potrošnikom k boljšim odločitvam? To so samo nekatera izmed vprašanj, ki se jim je letos posvetila ekipa EuroparlTV, televizijskega kanala Evropskega parlamenta. Sommaire du dossier : - Kdaj na krožnikih meso iz kloniranih živali? - Delovni čas tovornjakarjev pomemben za varnost na cestah - Kakšen je najboljši način za označevanje hrane? - Energetska učinkovitost stavb za boj proti podnebnim spremembam - Evropejci pojedo več rib, kot jih ulovijo - Obnovljivi viri energije kot odgovor na gospodarsko krizo - Grško gospodarstvo na robu prepada Kdaj na krožnikih meso iz kloniranih živali? Kdaj na krožnikih meso iz kloniranih živali? Delovni čas tovornjakarjev pomemben za varnost na cestah Kako urediti delovni čas tovornjakarjev? Kakšen je najboljši način za označevanje hrane? Označevanje živil Energetska učinkovitost stavb za boj proti podnebnim spremembam "Izgradimo" okolju prijaznejšo Evropo Evropejci pojedo več rib, kot jih ulovijo Ribogojstvo v EU Obnovljivi viri energije kot odgovor na gospodarsko krizo Podnebni cilji in vetrna energija Grško gospodarstvo na robu prepada Oslabelo grško gospodarstvo


text: Nikolaj Nikolajevič Bogoljubov (), ruski fizik in matematik, * 21. avgust 1909, Nižni Novgorod, Ruski imperij (sedaj Rusija), † 12. februar 1992, Moskva, Rusija. Življenje in delo 23. oktobra 1953 je Bogoljubov postal član Sovjetske akademije znanosti. Leta 1966 je prejel Heinemanovo nagrado za matematično fiziko, leta 1983 zlato medaljo Lavrentjeva za delo O stohastičnih procesih v dinamičnih sistemih (О стохастических процессах в динамических системах), 1984 zlato medaljo Lomonosova za pomembne dosežke na področju matematike in teoretične fizike, leta 1989 zlato medaljo Ljapunova za obsežno delo na področju stabilnosti, kritičnih pojavov in faznih prehodov v teoriji sestave delcev, leta 1992 pa je posmrtno prejel Diracovo medaljo za temeljne doprinose fiziki in matematiki. V statistični fiziki je bilo njegovo raziskovanje Bose-Einsteinove kondenzacije neidealnega plina zelo plodno. Pomeni temelje za teorijo supertekočnosti helija II. Poživilo je precej poznejših raziskav z metodo kvazi delcev. Pozneje je posplošil to metodo na fermione in jo uporabil pri pojavu superprevodnosti s sistematično mikroskopsko teorijo. Znamenite Bogoljubove transformacije so temelj sodobne fizike. V fiziki osnovnih delcev je bil Bogoljubov prvi, ki je podal natančen dokaz enačb nepomične kotne disperzije za pionski jedrski raztros, na podlagi krajevne kvantne teorije polja. To delo je izhajalo iz njegovega raziskovanja aksiomatske osnove relativistične kvantne teorije polja in zgradbe S matrik. Drugo pomembno delo je bila njegova sistematična določitev renormalizacijskih postopkov za preračune motenj S matrik. V matematiki je pomembno njegovo delo na področju nelinearne mehanike in splošne teorije dinamičnih sistemov. Glej tudi Bogoljubov-Parasjukov izrek hierarhíja BBGKY izrek Krilova in Bogoljubova transformacija Bogoljubova Akademsko drevo Nikolaja Nikolajeviča Bogoljubova na Physics Tree Stran o Nikolaju Nikolajeviču Bogoljubovu Univerze svetega Andreja Sklici Ruski fiziki Ruski matematiki Ruski univerzitetni učitelji Ruski akademiki Predavatelji na Državni univerzi v Moskvi Člani Sovjetske akademije znanosti Člani Ruske akademije znanosti Člani Akademije znanosti Nemške demokratične republike Člani Narodne akademije znanosti Ukrajine Heroji socialističnega dela Nosilci reda simbola časti Nosilci reda rdeče delavske zastave Stalinovi nagrajenci Leninovi nagrajenci Prejemniki Državne nagrade Sovjetske zveze Prejemniki Heinemanove nagrade Nosilci reda oktobrske revolucije Pokopani na pokopališču Novodeviči, Moskva


text: Obračun opoldne - 5. dražba Posredovalnice rabljenih predmetov - Novice | Kralji ulice Obračun opoldne - 5. dražba Posredovalnice rabljenih predmetov Celo leto smo zbirali in izbirali najboljše predmete za tradicionalni dogodek ob Ljubljanici. Letos vs vabimo na že peto dražbo Posredovalnice rabljenih predmetov Stra roba, nova raba. Ogreli vas bomo z zanimivimi dražbenimi predmeti. Dobimo se v nedeljo 18. oktobra, v Hiši Športa na Bregu 2 v Ljubljani (ob bolšjaku). Točno ob 12h seveda. Pobližje si predmete lahko ogledate v prostorih Hiše športa od 9 ure dalje. Za podporo in vsestransko sodelovanje se zahvaljujemo Antikvariatu Carniola Antiqua, Antike Ritter in Hiši športa. << Vitezi barvite mize Izjava Društva Kralji ulice ob shod... >> Izjava Društva Kralji ulice ob shodu v dobrodošlico beguncem Društvo Kralji ulice ne pristaja na nikakršne delitve ljudi glede na njihove okoliščine, niti take ali drugačne osebne lastnosti. To, od kod kdo prihaja, kakega spola je, v kaj verjame, kaj je doživel_a, v nobenem primeru ne sme postati kriterij odmerjanja ali pogojevanja solidarnosti ali pomoči. Povezali smo Ljubljano! Šest organizacij v eni skupni zgodbi. Gostilna dela, Posredovalnica Stara roba, nova raba, 3MUHE, Cafe Čokl, Kulturno umetniško društvo Smetumet, Druga violina smo organizacije, ki se z inovativnimi pristopi lotevamo družbenih problemov in orjemo ledino socialne ekonomije v Sloveniji. Povezali smo se v Zgodbe naše Ljubljane z namenom krepiti sebe in lokalno ter širšo skupnost. Z začetek smo v sodelovanju s Curiocity pripravili novo turistično ponudbo: turo, ki se je lahko udeležijo turisti/ke in lokalno prebivalstvo in spoznajo naše delovanje. Na srečanju generalne skupščine FEANTSA v Parizu, 20.... Na pomoč! je gasilski pozdrav, mi pa smo se odločili, da to pot priskočimo na pomoč našim vrlim gasilcem in gasilkam, ki poskrbijo za nas kadarkoli jih potrebujemo. KNJIGOLOVCI NA DELU! V posredovalnici bomo letošnji teden knjige obeležili kot se spodobi... Kralji ulice in poezija & kratka proza Kralji ulice sodelujemo na dogodku Noč knjige 2015 Pod geslom "Enmu odveč, drugmu všeč" se bomo tudi letos pridružili Dnevu za spremembe, ki ga vsako leto organizira Slovenska Filantropija. ... 3, 2, 1 ZDAJ! POLJANSKA 7 - 14 Štartali smo čisto nov projekt s staro robo, ki je rezultat sosedovanja med Gostilno delo in Posredovalnico. Gostilna dela je od danes prva gostilna v Sloveniji, kjer lahko izbrane predmete, iz katerih jeste, pijete ali so namenjeni dekoraciji prostora, tudi kupite. Stvari smo seveda izbrskali v posredovalnici, vsa sredstva od prodaje pa si bomo razdelili na pol in jih namenili za nadaljno izvajanje socialno podjetniške dejavnosti. Pridite na obisk! Teden prodajalcev in prodajalk - Lea Kralji se z veseljem pridružujemo projektu Mednarodne mreže cestnih časopisov - Tednu prodajalcev, v okviru katerega bomo vsak dan v tednu predstavili prodajalca/ prodajalko našega cestnega časopisa, pri čemer se bomo poslužili telegrafskega stila. Vprašanja, namenjena prodajalcem, bodo za vse enaka.