„Zunanji odnosi – Tehnično sodelovanje – Elektronske komunikacije – Uredba (EU) 2018/1971 – Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – Člen 35(2) Uredbe 2018/1971 – Sodelovanje regulativnih organov tretjih držav v tem organu – Sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Kosova – Pojem tretje države– Napačna uporaba prava“ V zadevi T‐370/19, Evropski komisiji, ki jo zastopajo F. Castillo de la Torre, M. Kellerbauer in T. Ramopoulos, agenti, zaradi tožbe na podlagi člena 263 PDEU za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Kosova v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (UL 2019, C 115, str. 26), v sestavi M. J. Costeira (poročevalka), predsednica, M. Kancheva in T. Perišin, sodnici, 1 Zakonodajalec Evropske unije se je z Uredbo (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada (UL 2009, L 337, str. 1) odločil ustanoviti BEREC in ga pooblastiti, da prispeva k razvoju in boljšemu delovanju notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve s prizadevanjem za zagotovitev skladne uporabe regulativnega okvira Evropske unije za elektronske komunikacije. V skladu s to uredbo je moral BEREC svoje naloge izvajati neodvisno, v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi (v nadaljevanju: NRO) in Evropsko komisijo. Prav tako je moral BEREC spodbujati sodelovanje med samimi NRO ter med NRO in Komisijo. 2 V skladu s členom 4 Uredbe št. 1211/2009 je bil BEREC sestavljen iz odbora regulatorjev. V skladu s členom 6 te uredbe je BEREC pomagal Urad pod vodstvom odbora regulatorjev. Urad je med drugim sestavljal upravljalni odbor. Odbor regulatorjev in upravljalni odbor sta bila sestavljena iz po enega člana na državo članico, ki je bil vodja ali imenovan visoki predstavnik NRO, ustanovljenega v vsaki državi članici. V skladu s členom 4(3) navedene uredbe so imeli NRO iz držav Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in držav kandidatk status opazovalcev ter so sodelovali v odboru regulatorjev BEREC in upravljalnemu odboru Urada. Tretje države, ki niso države EGP ali države kandidatke, so bile izključene iz sodelovanja v BEREC in njegovih organih. 3 Poleg tega je Unija od leta 2001 do leta 2015 z državami Zahodnega Balkana podpisala stabilizacijsko‐pridružitvene sporazume (v nadaljevanju: SPS), ki vsebujejo posebne določbe o sodelovanju na področju elektronskih komunikacij. Tak primer je zlasti Stabilizacijsko‐pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Kosovom na drugi strani (UL 2016, L 71, str. 3; v nadaljevanju: SPS Kosovo), ki take določbe vsebuje v členu 111, naslovljenim „Elektronska komunikacijska omrežja in storitve“, ki določa: „Sodelovanje je osredotočeno predvsem na prednostna področja, povezana s pravnim redom EU na tem področju. Pogodbenici krepita zlasti sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev s končnim ciljem, da Kosovo sprejme pravni red EU v tem sektorju pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma, pri čemer se posebna pozornost nameni zagotavljanju in krepitvi neodvisnosti zadevnih regulativnih organov.“ 4 Na splošno je namen SPS Kosovo med drugim sprejeti konkretne ukrepe za uresničitev evropske perspektive Kosova in njegovega približevanja Uniji. Vendar člen 2 SPS Kosovo določa, da „[n]oben izraz, besedilo ali opredelitev iz tega sporazuma, vključno z vsemi njegovimi prilogami in protokoli, ne pomeni, da EU priznava Kosovo kot samostojno državo ali da posamezne države članice priznavajo Kosovo kot samostojno državo, če tega niso storile.“ 5 Komisija je 6. februarja 2018 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu Evropske unije, Evropskemu ekonomsko‐socialnemu odboru in Odboru regij, z naslovom „Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom“ (COM(2018) 65 final). V tem sporočilu je navedeno, da namerava Komisija uvesti digitalno agendo za Zahodni Balkan, ki vključuje ukrepe za olajšanje zniževanja stroškov gostovanja, za podporo razvoju širokopasovnih omrežij, za razvoj digitalne družbe in, na splošno, za podporo sprejemanju, izvajanju in izvrševanju pravnega reda na področju enotnega digitalnega trga. 6 Komisija je 22. junija 2018 objavila delovni dokument z naslovom „Ukrepi v podporo digitalne agende za Zahodni Balkan“ (SWD(2018) 360 final). Eno od petih glavnih področij, ki jih pokriva ta digitalna agenda, se nanaša na podporo sprejemanju, izvajanju in uveljavljanju pravnega reda Unije na področju enotnega digitalnega trga. Eden od ukrepov na tem glavnem področju je vključevanje zahodnega Balkana v obstoječe regulativne organe ali skupine strokovnjakov, kot je BEREC, ki je izrecno omenjen. V zvezi s tem je v točki 8.3.1 tega dokumenta, ki obravnava vprašanje BEREC, pojasnjeno, da bo „[t]esnejši odnos med NRO EU in NRO Zahodnega Balkana prispeval k približevanju regulativnih praks regije k praksam Unije [...] Čeprav so trenutno štiri od šestih gospodarstev Zahodnega Balkana opazovalci BEREC, se je odbor regulatorjev BEREC strinjal, da bo tesneje sodeloval z vsemi šestimi NRO regije. To bo še vedno mogoče v okviru revidirane Uredbe [št. 1211/2009]“. 7 Parlament in Svet sta 11. decembra 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/1971 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC‐u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe št. 1211/2009 (UL 2018, L 321, str. 1). Ta uredba je začela veljati 20. decembra 2018. 8 Natančneje, člen 35 Uredbe št. 2018/1971, naslovljen „Sodelovanje z organi Unije, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami“, določa: „1. Brez poseganja v pristojnosti držav članic in institucij Unije lahko BEREC in Urad BEREC sodelujeta s pristojnimi organi, uradi, agencijami in svetovalnimi skupinami Unije, s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za dosego ciljev iz te uredbe in izvajanje njunih nalog. V ta namen lahko BEREC in Urad BEREC na podlagi predhodne odobritve Komisije skleneta delovne dogovore. Ti dogovori ne nalagajo pravnih obveznosti. 2. V odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru lahko sodelujejo regulativni organi tretjih držav, ki so prvenstveno odgovorni za področje elektronskih komunikacij, kadar so te tretje države z Unijo v ta namen sklenile sporazume. Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov se pripravijo delovni dogovori, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način sodelovanja zadevnih regulativnih organov tretjih držav, ki nimajo glasovalne pravice, pri delu BEREC‐a in Urada BEREC, vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC‐a, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC. Glede kadrovskih zadev so navedeni dogovori v vseh pogledih skladni s kadrovskimi predpisi. 3. Odbor regulatorjev v okviru letnega delovnega programa iz člena 21 sprejme strategijo BEREC‐a za odnose s pristojnimi organi, uradi, agencijami in svetovalnimi skupinami Unije, s pristojnimi organi tretjih držav in mednarodnimi organizacijami v zvezi z zadevami, za katere je pristojen BEREC. Komisija, BEREC in Urad BEREC sklenejo ustrezen delovni dogovor, ki naj bi zagotovil, da BEREC in Urad BEREC delujeta v skladu s svojim mandatom in veljavnim institucionalnim okvirom.“ 9 Komisija je 18. marca 2019 sprejela šest sklepov o sodelovanju NRO iz šestih držav Zahodnega Balkana v BEREC. Ti sklepi so bili med drugim sprejeti na podlagi novega pravnega okvira, natančneje člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971, ki ureja sodelovanje NRO tretjih držav v organih BEREC in Urada BEREC, da bi se zagotovilo sodelovanje NRO teh šestih držav pri delu BEREC in Urada BEREC v skladu z digitalno agendo za Zahodni Balkan, omenjeno zgoraj v točkah 5 in 6. 10 Med temi šestimi sklepi je tudi sklep Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Kosova v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (UL 2019, C 115, str. 26; v nadaljevanju: izpodbijani sklep). Komisija je v tem sklepu ugotovila, da lahko NRO Kosova s prvenstveno odgovornostjo za nadzor vsakodnevnega delovanja trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev sodeluje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter upravnem odboru Urada BEREC. Poleg tega je v točki 3 obrazložitve izpodbijanega sklepa, ki se sklicuje na člen 111 SPS Kosovo, navedeno, da sta Unija in Kosovo sklenila sporazum v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971. Prav tako se izpodbijani sklep v točki 1 obrazložitve sklicuje tudi na člen 17 PEU. 11 Komisija je 24. aprila 2019 irskemu regulativnemu organu za komunikacije kot predsedniku BEREC poslala dopis, v katerem je predstavila merila, ki jih je določila v zvezi s sodelovanjem NRO tretjih držav v BEREC in Uradu BEREC. Komisija v tem dopisu med drugim navaja primer Zahodnega Balkana, ki se nanaša na šest partneric, ki so sklenile SPS z Unijo, in sicer štiri države kandidatke za članstvo v Uniji (Albanija, Severna Makedonija, Črna gora in Srbija) ter dve potencialni kandidatki (Bosna in Hercegovina in Kosovo). Komisija v njem navaja, da se SPS v vsakem primeru štejejo za sporazume v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, in pojasnjuje, da šest sklepov, sprejetih 18. marca 2019, vsebuje potrebne zavezujoče določbe glede narave, obsega in načina sodelovanja v BEREC in Uradu BEREC. 12 Kraljevina Španija je 19. junija 2019 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila to tožbo. 13 Komisija je odgovor na tožbo v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila 12. avgusta 2019. 14 Replika je bila v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložena 25. oktobra 2019. 15 Duplika je bila v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložena 6. decembra 2019. 16 Ker se je sestava senatov Splošnega sodišča spremenila, je bila sodnica poročevalka na podlagi člena 27(5) Poslovnika Splošnega sodišča razporejena v deveti senat, ki mu je bila zato dodeljena ta zadeva. 17 Stranke so v odgovor na ukrep procesnega vodstva, ki ga je 3. aprila 2020 odredilo Splošno sodišče, navedle, da na obravnavi ne želijo podati stališč. Zato je Splošno sodišče (deveti senat) na podlagi člena 106(3) Poslovnika odločilo, da bo odločilo brez ustnega dela postopka. 18 Kraljevina Španija Splošnemu sodišču predlaga, naj: 20 Kraljevina Španija v utemeljitev tožbe navaja tri tožbene razloge. Prvi tožbeni razlog se nanaša na kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj Kosovo ne bi bilo „tretja država“ (špansko tercer país). Drugi tožbeni razlog se nanaša na kršitev tega istega člena, ker naj ne bi bilo nobenega „sporazuma“ o sodelovanju NRO Kosova v BEREC. Tretji tožbeni razlog pa se nanaša na kršitev navedenega člena, ker naj bi Komisija odstopila od postopka, določenega za sodelovanja NRO tretjih držav v BEREC. Prvi tožbeni razlog: kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj Kosovo ne bi bilo „tretja država“ (špansko tercer país) 21 Kraljevina Španija s prvim tožbenim razlogom trdi, da je Komisija s tem, da je v izpodbijanem sklepu NRO Kosova dovolila sodelovanje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter upravnem odboru Urada BEREC, kršila člen 35 Uredbe 2018/1971, saj ta določba to sodelovanje omogoča le NRO „tretjih držav“ (špansko terceros países). Kraljevina Španija meni, da Kosovo pravno ni „tretja država“ (špansko tercer país), zato pogoji, ki so potrebni za uporabo tega člena za Kosovo, ne morejo biti izpolnjeni. 22 Kraljevina Španija v zvezi s tem trdi, da je besedilo člena 35(2) Uredbe 2018/1971 jasno in potrjeno z uvodno izjavo 34 te uredbe, ki se prav tako sklicuje na možnost takega sodelovanja NRO „tretjih držav“ (špansko terceros países). Kraljevina Španija meni, da sodelovanje v BEREC, določeno v navedenem členu 35(2), zahteva sodelovanje organa, povezanega z organizacijo državnega značaja, tako da ima lahko NRO le država (špansko Estado). Kraljevina Španija dalje navaja, da so v navedeni uvodni izjavi 34 kot primeri tretjih držav (špansko terceros países) navedene države članice EGP ali Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) in države kandidatke. 23 Kraljevina Španija navaja, da je Komisija v izpodbijanem sklepu Kosovo implicitno izenačila s „tretjo državo“ (špansko tercer país) v smislu člena 35 Uredbe 2018/1971, čeprav za to ni nobene pravne podlage. Opozarja, da Kosova to, da je z Unijo sklenil SPS, ne naredi za „tretjo državo“ (špansko tercer país) v smislu te določbe in da Kosova ni mogoče enačiti z državami članicami EGP ali EFTA niti z državami kandidatkami. Navaja tudi, da ta pristop potrjuje člen 2 SPS Kosovo. 24 Poleg tega Kraljevina Španija poudarja, da ni treba, da NRO Kosova sodeluje pri BEREC, da bi se spoštoval člen 111 SPS Kosovo. Položaj Kosova naj bi bil podoben petemu primeru, navedenem v dopisu Komisije z dne 24. aprila 2019, in sicer primeru „drugih držav“ (špansko otros países). Ta člen naj bi se namreč na splošno skliceval na sodelovanje na področju elektronskih komunikacij in si prizadeval za krepitev neodvisnosti NRO, vendar naj ne bi določal nobenega sodelovanja v evropskih strukturah na tem področju. 25 Komisija oporeka trditvam Kraljevine Španije in predlaga zavrnitev prvega tožbenega razloga. 26 Kraljevina Španija s prvim tožbenim razlogom v bistvu trdi, da je Komisija kršila člen 35(2) Uredbe 2018/1971, ker je v izpodbijanem sklepu Kosovo izenačila s „tretjo državo“ (špansko tercer país), čeprav ta določba zahteva sodelovanje organa, povezanega z organizacijo državnega značaja, tako da ima lahko NRO samo suverena država (špansko Estado soberano), kar pa Kosovo ni. 27 Zato mora Splošno sodišče preučiti obseg pojma „tretja država“ (špansko tercer país) v smislu člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971 in zlasti ugotoviti, ali je ta pojem enakovreden pojmu „tretja država“ (špansko tercer Estado), kot trdi Kraljevina Španija. 28 Najprej je treba navesti, da pojem „tretja država“ (špansko tercer país) ni opredeljen niti v Uredbi 2018/1971 niti v zakonodaji Unije, ki je upoštevna v obravnavanem primeru. 29 V določbah Pogodbe DEU sta uporabljena oba izraza, tako „tretje države“ (špansko terceros países) kot „tretje države“ (špansko terceros Estados). Vendar je treba opozoriti, da je v številnih določbah, ki obravnavajo vprašanja v zvezi z zunanjimi odnosi, uporabljen izraz „tretja država“ (špansko terceros países), saj mednarodne družbe ne tvorijo le „države“ (špansko Estados). Natančneje, peti del Pogodbe DEU, naslovljen „Zunanje delovanje Unije“, odraža dejstvo, da mednarodno družbo sestavljajo različni akterji in zato vsebuje naslov III o sodelovanju „s tretjimi državami“ (špansko con terceros países) ter naslov VI o odnosih „z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami“ (špansko con terceros países). 30 Iz tega izhaja, da je očiten namen določb Pogodbe DEU, ki se nanašajo na „tretje države“ (špansko terceros países), omogočiti sklepanje mednarodnih sporazumov s subjekti, „ki niso države“ (špansko Estados). Tako lahko Unija sklepa mednarodne sporazume z ozemeljskimi subjekti – vključenih v prožen koncept „države“ (špansko país) – ki imajo sposobnost za sklepanje pogodb na podlagi mednarodnega prava, vendar niso nujno „države“ (špansko Estados) v smislu mednarodnega prava. Če ne bi bilo tako, bi se v zunanjih odnosih Unije ustvarila pravna praznina. 31 V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je Unija sklenila več mednarodnih sporazumov s subjekti, ki niso suverene države (špansko Estados soberanos). Gre zlasti za sporazume, sklenjene s Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO), z ločenim carinskim območjem Tajvan, Penghu, Kinmen in Matsu, z vlado Posebnega upravnega območja Ljudske republike Kitajske Hongkong ali s Posebnim upravnim območjem Ljudske republike Kitajske Macao. 32 Poudariti je treba tudi, da je Unija sklenila več mednarodnih sporazumov s Kosovom, s čimer mu je priznala njegovo sposobnost za sklepanje takih sporazumov. Unija je namreč med drugim sklenila SPS Kosovo na podlagi člena 217 PDEU ali Okvirni sporazum med Evropsko unijo in Kosovom o splošnih načelih sodelovanja Kosova v programih Unije (UL 2017, L 195, str. 3) v skladu s členom 212 PDEU. Sklenitev teh sporazumov je bila pravno mogoča le zato, ker je pojem „tretja država“ (špansko tercer país) iz teh določb Pogodbe DEU lahko imel širok pomen, kar je Uniji omogočilo, da Kosovo šteje za tretjo državo (špansko tercer país). 33 Vendar je treba poudariti, da se je Unija vsakič vzdržala, da bi zavzela stališče o statusu Kosova kot države (špansko Estado) z vidika mednarodnega prava, kot je razvidno iz določb, navedenih v uvodni izjavi 17 in členu 2 SPS Kosovo, v katerih je pojasnjeno, da ta sporazum ne pomeni, da Unija priznava Kosovo kot samostojno državo (špansko Estado independiente) niti ne posega v posamezna stališča držav članic o vprašanju njegovega statusa. Takšni previdnostni ukrepi so tudi v drugih aktih Unije, ki se nanašajo na Kosovo, kot so okvirni sporazum, naveden zgoraj v točki 32, in temeljni akti o vzpostavitvi različnih programov Unije, kot sta Erasmus + ali Obzorje 2020, v katerih je Kosovu dovoljeno sodelovati kot „tretji državi“ (špansko tercer país). 34 Teh previdnostnih ukrepov, ki jih je Unija sprejela v svojih aktih, ki se nanašajo na Kosovo, v katerih je izrecno navedla, da Kosovu ni priznan status države (špansko Estado), v nasprotju s tem, kar trdi Kraljevina Španija, ni mogoče razlagati tako, da je Kosovo izključeno iz pojma „tretja država“ (špansko tercer país). Nasprotno, namen navedenih previdnostnih ukrepov je ravno razlikovati med, na eni strani, statusom „države“ (špansko Estado) in, na drugi strani, sposobnostjo Kosova, da se na podlagi mednarodnega prava zaveže kot akter v tem pravu, ki spada pod širši pojem „tretje države“ (špansko tercer país). 35 Iz tega izhaja, da pojem „tretja država“ (špansko tercer país) iz primarnega prava Unije, zlasti iz členov 212 in od 216 do 218 PDEU, za opredelitev subjektov, za katere velja mednarodno pravo in so lahko nosilci pravic in obveznosti, ne more imeti drugačnega pomena, kadar je isti pojem vsebovan v besedilu sekundarne zakonodaje, kot je besedilo člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971. Poleg tega nič ne kaže na to, da bi bilo treba pojem „tretje države“ (špansko terceros países) iz zadnjenavedene določbe razlagati drugače od tistega iz navedenih določb Pogodbe DEU. 36 Zato pojma „tretja država“ (špansko tercer país) v smislu člena 35(2) Uredbe št. 2018/1971 v nasprotju s trditvami Kraljevine Španije ni mogoče enačiti s pojmom „tretja država“ (špansko tercer Estado). Ta pojem „tretja država“ (špansko tercer país) ima širši obseg, ki ne zajema zgolj suverenih držav (špansko Estados soberanos), tako da lahko Kosovo spada pod tak pojem „tretja država“ (špansko tercer país), brez poseganja v stališče Unije ali njenih držav članic glede statusa Kosova kot neodvisne države (špansko Estado independiente). Prav tako ima lahko Kosovo kot „tretja država“ (špansko tercer país) tudi javne organe, kot je NRO Kosova, tako da trditve Kraljevine Španije, da „ima lahko NRO le država“ (špansko Estado), ni mogoče veljavno sprejeti. 37 Zato Komisija s tem, da je Kosovo v izpodbijanem sklepu štela za „tretjo državo“ (špansko tercer país) v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, ni kršila te določbe. 38 Zato je treba prvi tožbeni razlog Kraljevine Španije zavrniti. Drugi tožbeni razlog: kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj ne bi bilo nobenega „sporazuma“ za sodelovanje NRO Kosova v BEREC 39 Kraljevina Španija z drugim tožbenim razlogom trdi, da je Komisija kršila člen 35 Uredbe 2018/1971, ker ni nobenega „sporazuma“ v smislu odstavka 2 te določbe za sodelovanje NRO Kosova v odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru BEREC. 40 Kraljevina Španija meni, da v nasprotju s tem, kar je navedeno v izpodbijanem sklepu, člen 111 SPS Kosovo ne omogoča sklepa, da je Kosovo z Unijo sklenil sporazum o sodelovanju v BEREC. Ta določba naj bi določala le krepitev sodelovanja, da Kosovo sprejme pravni red Unije, nikakor pa ne sodelovanja v evropskih strukturah. Zato naj bi sodelovanje NRO Kosova v BEREC preseglo to sodelovanje in cilj navedene določbe. 41 Kraljevina Španija v zvezi s tem trdi, da je Komisija v izpodbijanem sklepu in dopisu z dne 24. aprila 2019 pomešala „sodelovanje“ iz člena 35(1) Uredbe 2018/1971 in člena 111 SPS Kosovo, na eni strani, z „vključitvijo“ iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971, na drugi strani. Izpodbijani sklep naj se namreč ne bi omejeval na „sodelovanje“, ampak naj bi konkretiziral „vključitev“ NRO Kosova v BEREC. „Sodelovanje“ NRO z BEREC pa naj bi bilo treba razlikovati od „vključitve“ ali „sodelovanja“ v evropskih strukturah BEREC, saj naj bi bila obseg in narava teh dveh primerov iz navedenega člena 35 različna. 42 Kraljevina Španija iz tega sklepa, da izpodbijan sklep določa vključitev v strukturo BEREC, ki ni določena niti s SPS Kosovo niti z nobenim drugim sporazumom, za to sklenjenim z Unijo. Tako naj bi bila „široka“ razlaga člena 35(2) Uredbe 2018/1971, ki jo je uporabila Komisija, napačna. 43 Komisija te trditve izpodbija in predlaga zavrnitev drugega tožbenega razloga. 44 Kraljevina Španija z drugim tožbenim razlogom v bistvu trdi, da je Komisija kršila člen 35(2) Uredbe 2018/1971, ker je v izpodbijanem sklepu štela, da glede Kosova obstaja „sporazum z Unijo“ v smislu te določbe za sodelovanje NRO Kosova v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter v upravnem odboru Urada BEREC. Po mnenju Kraljevine Španije člen 111 SPS Kosovo ne omogoča sklepa, da je Kosovo z Unijo sklenil „sporazum“ o sodelovanju v BEREC. 45 Zato mora Splošno sodišče preučiti obseg pojma „sporazum z Unijo v ta namen“ iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971 in nato ugotoviti, ali SPS Kosovo, zlasti njegov člen 111, spada pod ta pojem. 46 V zvezi s tem je treba navesti, da drugače od člena 35(1) Uredbe 2018/1971 odstavek 2 tega člena za sodelovanje NRO tretjih držav v pristojnih organih BEREC določa dva pogoja, in sicer, prvič, obstoj „sporazuma“ med zadevno tretjo državo in Unijo, in drugič, da je bil ta sporazum sklenjen „v ta namen“. 47 Prvič, v zvezi s prvim pogojem, ki se nanaša na obstoj „sporazuma z Unijo“, je iz okvira, v katerega je umeščen ta izraz, razvidno, da se ta izraz nanaša na mednarodni sporazum, sklenjen med dvema subjektoma mednarodnega javnega prava, in sicer Unijo in zadevno tretjo državo. Zato lahko SPS Kosovo zagotovo pomeni tak sporazum, saj pogodbenici zavezuje na podlagi mednarodnega javnega prava. 48 Drugič, v zvezi z drugim pogojem, in sicer, da je bil sporazum sklenjen „v ta namen“, ta izraz pomeni, da morajo zadevni sporazumi vsebovati določbe, ki so podlaga za sodelovanje med Unijo in zadevno tretjo državo na zadevnem področju, v obravnavanem primeru „področju elektronskih komunikacij“, kot je izrecno navedeno v členu 35(2), prvi pododstavek, Uredbe 2018/1971. Pomen tega izraza je poleg tega pojasnjen v uvodni izjavi 34 te uredbe v delu, v katerem omenja „države članice EGP‐Efte in države kandidatke“ kot primer „tretj[ih] držav[, ki so] v ta namen sklenile sporazume z Unijo“. 49 V zvezi s tem je treba ugotoviti, da so države Zahodnega Balkana, ki so kandidatke za članstvo v Uniji (in sicer Albanija, Severna Makedonija, Črna gora in Srbija), z Unijo sklenile SPS, ki imajo enak predmet kot SPS Kosovo in vsebujejo določbe, ki so z vidika formulacije in konteksta zelo podobne členu 111 SPS Kosovo. To zlasti velja za člen 104 SPS z Albanijo (UL 2009, L 107, str. 166), člen 106 SPS s Črno goro (UL 2010, L 108, str. 3) ali člen 106 SPS s Srbijo (UL 2013, L 278, str. 16), ki se vsi štejejo za sporazume, sklenjene z Unijo „v ta namen“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, česar Kraljevina Španija sicer ne izpodbija. Iz tega sledi, da je treba tudi SPS Kosovo, zlasti njegov člen 111, šteti za „sporazum v ta namen“. 50 Poleg tega ta pristop potrjuje analiza besedila člena 111 SPS Kosovo ter predmet in cilj te določbe. 51 Prvič, glede besedila člena 111 SPS Kosovo je treba navesti, da ta vabi k široki razlagi njegovega področja uporabe, saj določa, da Unija in Kosovo „krepita zlasti sodelovanje“ na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev s končnim ciljem, da Kosovo sprejme pravni red Unije v tem sektorju. Krepitev sodelovanja na tem področju je tako sredstvo, s katerim namerava SPS Kosovo doseči svoj cilj izvajanja pravnega reda Unije s strani Kosova. Poleg tega se navedeni člen izrecno sklicuje na „regulativne organe“ na tem področju, kar tudi nakazuje, da ta določba omogoča odprtost BEREC za te organe. 52 Drugič, glede predmeta in cilja člena 111 SPS Kosovo je treba opozoriti, da je njun namen, da Kosovo sprejme pravni red Unije na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. To sprejetje pravnega reda pa bi bilo močno olajšano s sodelovanjem NRO Kosova pri delu BEREC in Urada BEREC, ob upoštevanju vloge slednjih, ki sega od priprave predpisov Unije na tem področju do njihovega doslednega izvajanja. To sodelovanje je še toliko bolj upravičeno, kadar je to delo namenjeno pripravi nove ureditve Unije na navedenem področju. V zvezi s tem je treba navesti, da člen 4(4) Uredbe 2018/1971 zahteva, da NRO in Komisija v največji meri upoštevajo vse smernice, mnenja, priporočila, skupna stališča in najboljše prakse, ki jih sprejme BEREC za zagotovitev doslednega izvajanja regulativnega okvira Unije na področju elektronskih komunikacij. Ker je glavna naloga BEREC in Urada BEREC zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, kot je razvidno zlasti iz člena 3(2) in člena 4(1)(k) Uredbe 2018/1971, je torej logičen sklep, da lahko vsi organi – katerih naloga je, da na tem področju uporabljajo isti pravni red Unije, med drugim ob upoštevanju pogojev iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971 – sodelujejo pri delu BEREC in Urada BEREC. 53 Iz tega sledi, da člen 111 SPS Kosovo določa tesno sodelovanje s tem, da se izrecno sklicuje na „krepitev“ sodelovanja med Unijo in Kosovom. V zvezi s tem je treba navesti, da je v naslovu člena 35 Uredbe 2018/1971 prav tako uporabljen izraz „sodelovanje“, tako da odstavek 1 in odstavek 2 tega člena urejata različne načine sodelovanja. To sodelovanje ima namreč lahko obliko sporazuma o sodelovanju na podlagi navedenega odstavka 1 ali sodelovanja z omejenimi pravicami na podlagi navedenega odstavka 2. Zadnjenavedena oblika sodelovanja ustreza tesnemu sodelovanju iz navedenega člena 111, vendar je – v nasprotju s tem, kar trdi Kraljevina Španija – nikakor ni mogoče enačiti z „vključitvijo“ NRO Kosova v strukturo BEREC. Poleg tega člen 111 SPS Kosovo izrecno poudarja pomen „regulativnih organov“ in njihovo neodvisnost. 54 Iz vsega navedenega izhaja, da člen 111 SPS Kosovo pomeni sporazum „v ta namen“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971. 55 Zato Komisija s tem, da je v izpodbijanem sklepu štela, da člen 111 SPS Kosovo podpira to, da je Kosovo sklenil „sporazum z Unijo v ta namen“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971, ni kršila te določbe. 56 Zato je treba drugi tožbeni razlog Kraljevine Španije zavrniti. Tretji tožbeni razlog: kršitev člena 35 Uredbe 2018/1971, ker naj bi Komisija odstopila od postopka, določenega za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC 57 Kraljevina Španija s tretjim tožbenim razlogom trdi, da izpodbijana odločba krši člen 35 Uredbe 2018/1971, ker je Komisija odstopila od postopka, določenega za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC. Ta pristop naj bi poleg tega privedel do sprejetja pravnega akta brez kakršne koli pravne podlage, ki ustvarja obveznosti do tretjih oseb, ne da bi bile za to Komisiji podeljene posebne pristojnosti. 58 Natančneje, Kraljevina Španija navaja, da člen 35(2) Uredbe 2018/1971 določa, da se delovni dogovori pripravijo „na podlagi ustreznih določb teh sporazumov [o sodelovanju v BEREC]“ in da te določbe tako v prvi vrsti določajo način sprejemanja delovnih dogovorov. Zato naj bi moral obstajati sporazum o sodelovanju, sklenjen med Unijo in tretjo državo, saj naj bi za tretjo državo zaradi njenega sodelovanja v BEREC nastale pravne obveznosti. Ker naj takega sporazuma ne bi bilo – kot se zatrjuje v okviru drugega tožbenega razloga – naj bi Komisija v izpodbijanem sklepu enostransko sprejela navedene določbe, s čimer naj bi kršila postopek za sprejetje delovnih dogovorov iz člena 35(2) Uredbe 2018/1971. 59 Kraljevina Španija v zvezi s tem poudarja, da je „ustrezne določbe“ v smislu člena 35(2) Uredbe 2018/1971 mogoče določiti le v sporazumu o sodelovanju v BEREC. To, da te določbe niso določene v takem sporazumu, naj Komisiji ne bi dalo pravice, da jih enostransko določi zunaj okvira mednarodnega sporazuma, v nasprotju s tem, kar je Komisija navedla v dopisu z dne 24. aprila 2019, v katerem se je izrekla za pristojno za sprejemanje zavezujočih delovnih dogovorov glede na potrebe. 60 Poleg tega Kraljevina Španija trdi, da je Komisija dejansko sprejela akt, ki ima pravne učinke, ne da bi za to obstajala kakršna koli pravna podlaga. Čeprav je v izpodbijanem sklepu kot pravna podlaga naveden člen 17(1) PEU, pa naj ta določba ne bi bila zadostna pravna podlaga, ki bi Komisiji omogočala, da enostransko sprejme akte, ki določajo sodelovanje „tretjih držav“ v evropskih strukturah. Z navedeno določbo naj bi bilo Komisiji podeljeno splošno pooblastilo za opravljanje usklajevalnih funkcij na splošno, ne pa na določenem področju. 61 Poleg tega Kraljevina Španija meni, da Uredba 2018/1971 Komisiji tudi ne podeljuje pristojnosti za določitev „ustreznih določb“ v smislu člena 35(2) te uredbe v primeru praznine v sporazumu o sodelovanju. Komisija naj zato z enostransko odločitvijo ne bi mogla sprejeti teh ustreznih določb in delovnih dogovorov, s katerimi se te določbe izvajajo, ne da bi bila za to pooblaščena z navedeno uredbo. 62 Poleg tega Kraljevina Španija navaja, da v nasprotju s tem, kar je Komisija navedla v dopisu z dne 24. aprila 2019, ji z Uredbo 2018/1971 ni bila podeljena pristojnost za sprejemanje zavezujočih delovnih dogovorov glede na potrebe. Na eni strani naj člen 35(1) te uredbe – ki se v obravnavanem primeru ne uporablja – Komisiji ne bi podeljeval pristojnosti za sprejemanje zavezujočih delovnih dogovorov, ampak samo pristojnost za odobritev delovnih dogovorov, ki jih pripravita BEREC in Urad BEREC, ki ne nalagajo pravnih obveznosti. Na drugi strani naj člen 35(2) navedene uredbe Komisiji ne bi namenil nobene vloge, saj naj ta v tej določbi ne bi bila omenjena. 63 Kraljevina Španija iz tega sklepa, da ker v SPS Kosovo ni ustreznih določb, ki bi omogočale sodelovanje v BEREC, Komisija ne sme z enostransko odločitvijo sprejeti določb, potrebnih za uresničitev cilja sodelovanja v BEREC, ki določajo obveznosti za Kosovo. To vlogo lahko prevzame le Stabilizacijsko‐pridružitveni svet, ustanovljen na podlagi člena 126 SPS Kosovo, ker je edini organ, ki je v skladu s členom 128 SPS Kosovo pristojen za sprejemanje zavezujočih odločitev za Kosovo in Unijo v okviru SPS Kosovo. 64 Komisija oporeka trditvam Kraljevine Španije in predlaga zavrnitev tretjega tožbenega razloga. 65 Kraljevina Španija s tretjim tožbenim razlogom v bistvu trdi, da je Komisija kršila člen 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971, ker je v izpodbijanem sklepu enostransko določila „delovne dogovore“ v smislu te določbe za sodelovanje NRO Kosova v odboru regulatorjev in delovnih skupinah BEREC ter v upravnem odboru Urada BEREC. Po navedbah Kraljevine Španije bi bilo treba te zavezujoče delovne dogovore sprejeti „na podlagi ustreznih določb sporazumov“ o sodelovanju v BEREC, tako da bi bilo treba v teh sporazumih določiti način sprejemanja teh delovnih dogovorov. 66 Kraljevina Španija iz tega sklepa, da Komisija s sprejetjem izpodbijanega sklepa ni le odstopila od postopka, določenega v navedeni določbi za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC, ampak je poleg tega sprejela zavezujoč pravni akt brez kakršne koli pravne podlage, saj naj ta institucija za to ne bi imela potrebnih pristojnosti. 67 Zato mora Splošno sodišče preučiti postopek določanja delovnih dogovorov, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC, iz člena 35(2), drugi pododstavek, Uredbe št. 2018/1971, da bi ugotovilo, ali je bila Komisija pristojna za to, da v izpodbijanem sklepu enostransko določi te delovne dogovore in ali je pravna podlaga, na katero se ta sklep opira, veljavna. 68 V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971 določa: „Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov [o sodelovanju NRO tretjih držav v BEREC] se pripravijo delovni dogovori, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način [tega] sodelovanja [...], vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC‐a, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC [...]“ 69 Kraljevina Španija se opira zlasti na to besedilo člena 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971 in trdi, da bi bilo treba način sprejemanja teh „delovnih dogovorov“ določiti le v sporazumih o sodelovanju v BEREC. Tak pristop pa je težko združljiv s polnim učinkom te določbe. Če bi bili narava, obseg in način tega sodelovanja že natančno opredeljeni v teh samih sporazumih o sodelovanju, bi bila namreč navedena določba, katere namen je ravno določiti sprejemanje navedenih delovnih dogovorov, brez pomena in zato ne bi bilo več nobenega razloga za njen obstoj. 70 Iz tega sledi, da izraz „ustrezn[e] določb[e] [...] sporazumov“, naveden v členu 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971, ne more pomeniti, da morajo biti podrobne določbe o sodelovanju v BEREC vsebovane že v zadevnem sporazumu o sodelovanju. Sklicevanje na navedene „ustrezn[e] določb[e] [...] sporazumov“ skupaj z izrazom „na podlagi“ bolj kaže na to, da je treba „delovne dogovore“ sprejeti „v skladu“ z določbami teh sporazumov o sodelovanju. 71 Vendar Kraljevina Španija trdi, da je sporazum z zadevno tretjo državo nujen za določitev podrobnosti sodelovanja njenih organov v BEREC, saj za te organe nastanejo obveznosti. Kraljevina Španija pa meni, da takega sporazuma ni v zvezi s Kosovom. 72 V zvezi s tem je treba opozoriti – kot je razvidno iz preučitve drugega tožbenega razloga – da obstaja „sporazum“ o sodelovanju, sklenjen med Kosovom in Unijo, v smislu člena 35(2), prvi pododstavek, Uredbe 2018/1971. Poleg tega iz ugotovitev zgoraj v točkah 69 in 70 izhaja, da ni nujno, da tak sporazum vsebuje podrobne določbe o sodelovanju v BEREC. Poleg tega je treba navesti, da se z Uredbo 2018/1971 ne zahteva, da so narava, obseg in način tega sodelovanja predmet formalnega sporazuma ali dvostranskega instrumenta z zadevno tretjo državo. Na splošno s pravnega vidika ni nujno zahtevati, da bi bila za „odprtje možnosti sodelovanja“ NRO tretje države potrebna posebna odobritev, dana v okviru mednarodnega sporazuma. To odprtje in „pravila za vstop“, sprejeta za sodelovanje v BEREC, namreč ne pomenijo nobene pravne obveznosti za ta NRO, saj mora na koncu ta svobodno sprejeti nadaljnjo odločitev, da bo sodeloval v BEREC v skladu s temi pravili. 73 Poleg tega Kraljevina Španija trdi, da izpodbijani sklep nima pravne podlage, ker Komisija nima potrebnih pristojnosti za sprejetje delovnih dogovorov, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO Kosova v BEREC in Uradu BEREC. 74 V zvezi s tem Komisija navaja, da je ob neobstoju izrecne pristojnosti v besedilu člena 35(2) Uredbe 2018/1971 menila, da je primerneje, da se v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa sklicuje na člen 17 PEU. 75 Navesti je treba, da je namreč v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa omenjen člen 17 PEU. Natančneje, v tej uvodni izjavi je navedeno, da „[č]len 17(1) Pogodbe o Evropski uniji navaja pooblastila Komisije in določa, da Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, v skladu s Pogodbama opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo ter zagotavlja zastopanje Unije navzven, razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Pogodbah“. 76 Navesti je treba tudi, da je Urad BEREC decentralizirana agencija Unije, ki je pristojna za izvajanje prava Unije. Ta agencija ima izvedene pristojnosti, ki običajno pripadajo Komisiji na podlagi njenih izvršilnih funkcij in pooblastila za zastopanje navzven, saj gre za sodelovanje z NRO tretjih držav, v skladu s členom 17 PEU. 77 Iz tega sledi, da pristojnosti, ki niso bile izrecno prenesene na agencijo Unije v okviru zakonodajnega akta, ostajajo v pristojnosti Komisije. Ker Uradu BEREC ali kakemu drugemu organu ni bila niti z Uredbo št. 2018/1971 niti z nobeno drugo zakonodajo Unije izrecno podeljena pristojnost za sprejemanje delovnih dogovorov, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO tretjih držav, med drugim NRO Kosova, je za to pristojna Komisija. 78 To ugotovitev potrjuje razlika v formulaciji, uporabljeni v členu 35(1) in členu 35(2) Uredbe št. 2018/1971. V odstavku 1 je namreč pristojnost za sklepanje „delovnih dogovorov“ izrecno prenesena na BEREC in Urad BEREC, vendar s pridržkom „predhodne odobritve Komisije“, ki ima tako vlogo nadzora, medtem ko odstavek 2 ne določa tega prenosa pristojnosti. Ta torej še naprej spada v pristojnost Komisije, kar ji omogoča, da sprejme „delovne dogovore“ na podlagi člena 35(2) navedene uredbe, razen če zadevni mednarodni sporazum ne določa drugega postopka, kot je to v primeru držav članic EGP. 79 Zato mora Komisija zahteve zakonodaje izvajati na podlagi pooblastil, ki jih ima v skladu s členom 17 PEU, in je ni mogoče grajati, da se je – ob neobstoju izrecne omembe pristojnosti v členu 35(2) uredbe 2018/1971 – v točki 1 obrazložitve izpodbijanega sklepa sklicevala na prvo navedeno določbo. 80 Poleg tega Kraljevina Španija trdi, da splošna določba, kot je člen 17 PEU, ki določa sodelovanje na splošno, ne more biti podlaga za sprejetje izpodbijanega sklepa. 81 V zvezi s tem je treba navesti, da je Sodišče glede pristojnosti Sveta priznalo, da je člen 16 PEU lahko podlaga za nekatere pristojnosti Sveta (sodba z dne 28. julija 2016, Svet/Komisija, C‐660/13, EU:C:2016:616, točka 40). Če torej to velja za člen 16 PEU, ni razloga, da se taka razlaga ne bi sprejela v zvezi s členom 17 PEU, ki je enakovredna določba za Komisijo. Zato v nasprotju s tem, kar trdi Kraljevina Španija, to, da je člen 17 PEU splošna določba, ne pomeni, da ne more biti zadostna pravna podlaga. 82 Iz vsega navedenega izhaja, da je bila Komisija pristojna, da v izpodbijanem sklepu enostransko sprejme „delovne dogovore“ iz člena 35(2), drugi pododstavek, Uredbe 2018/1971, ki se uporabljajo za sodelovanje NRO tretjih držav v BEREC, tako da ji ni mogoče očitati, da je v tem sklepu odstopila od postopka, določenega v navedeni določbi. Prav tako Komisiji ni mogoče očitati, da naveden sklep nima pravne podlage. 83 Zato je treba zavrniti tudi tretji tožbeni razlog Kraljevine Španije in tožbo v celoti. 85 Ker Kraljevina Španija ni uspela, se ji v skladu s predlogi Komisije naloži plačilo stroškov.


AUTO ODEJA: PREGLEDI. SAMODEJNO ODEJO ZA MOTOR - AVTOMOBILOV - 2019 Auto odeja: pregledi. Auto odeja za motor Potreba po weatherizaciji avtomobilskega motorja se lahko pojavi zaradi različnih razlogov. Najpogosteje se kupijo izolatorji za motorni prostor za pospešitev ogrevanja motorja v hladnem obdobju, njegov hiter dostop do obratovalnih temperatur. Lastniki v odzivih na avto odeje kažejo na nasprotni razlog, z uporabo izolatorjev za upočasnitev hlajenja motorja, ko je vozilo parkirano na ulici, kar omogoča lažje naknadne hladne zagone motorja in povečuje njegovo življenjsko dobo. Kako izbrati samodejno odejo Na trgih lahko najdete več vrst podobnih grelnikov, ki izpolnjujejo zahteve lastnikov vozil. Gumijasti pokrov motorja je grelec, ki je nameščen v motornem prostoru ali pa je postavljen na vrh, ki zapira prostor za motor. V pripombah na avtomobilsko odejo za motor se pravi, da je tak grelnik nameščen le enkrat, potem pa ga ni treba odstraniti in z njim je mogoče upravljati. Priporočljivo je, da ne izberete univerzalne odeje, temveč grelnik za določeno znamko avtomobila. Visokokakovostna toplotna izolacija in enostavna montaža sta zagotovljeni samo z dodatno opremo, izdelano za določen model vozila, saj proizvajalec upošteva vse dimenzije. Kaj je narejeno avto odejo Izolacija iz različnih materialov. Najpogosteje uporabljena steklena volna ali steklena vlakna in podobni sintetični materiali, kot tudi filc. Vsak od teh materialov ima svoje prednosti in slabosti, od katerih so odvisne prednosti in slabosti izdelanih avtomobilskih odej. Stopnja hlajenja motorja avtomobila je neposredno odvisna od vrste izolacije in se lahko spreminja glede na preglede avtomobilskih odej za motorje, od 1 do 4 ure pod enakimi pogoji. Izolacija omogoča upočasnitev hlajenja motornega olja med dolgim obdobjem neuporabe vozila: kljub popolnemu ohlajanju kovinskih delov ostaja viskoznost maziva optimalna za hiter zagon motorja. V skladu s tem bo zaganjalnik lažje obrnil ročično gred, kar zmanjša obrabo motorja in obremenitev akumulatorja vozila. Izolacija filca Felt je eden najboljših materialov za zadrževanje toplote. Ne izgori in upočasni hitrost hlajenja motorja za 2-3 ure, tudi pri nizkih temperaturah. Za številne lastnosti delovanja je slabša od sintetičnih materialov in ima visoke stroške. Kljub temu, da čutilo ne gori, se pri visokih temperaturah začne tlati. Pomanjkanje materiala, navedenega v pregledih o avto odeji iz klobučevine, je sposobnost nabiranja vlage v velikih količinah, zlasti če se vozilo redko uporablja v hladnem obdobju. Po sušenju postane občutek neprijeten vonj. Tveganje požara se poveča zaradi aktivne impregnacije klobučevine z motornim oljem in drugimi mazalno-tehničnimi tekočinami gorljivega tipa. Odpornost klobučevine na obrabo je zelo dvomljiva, zato ta material traja eno leto delovanja. Avto-odeja “Avtoteplo” je bila izdelana iz klobučevine, katere pregledi so večinoma pozitivni in ne potrjujejo številnih pomanjkljivosti čistega materiala. Sintetične avto odeje Najboljša možnost za ogrevanje motorja je avto odeja iz sintetičnih materialov. So podloga s folijo. V pregledih avto odeje kažejo prednosti, kot so trajnost, dolgo življenjsko dobo, primerno ceno, požarno odpornost in širok razpon. Edina slabost je najslabše zadrževanje toplote v primerjavi s klobučevino. Iz tega razloga je priporočljivo izbrati avtomatske odeje, izdelane za določene blagovne znamke in modele avtomobilov. Sintetična izolacija je »ruski standard«, ki potrjuje prednosti takšnih grelcev. Domače avto odeje Nekateri lastniki avtomobilov, s ciljem čim večjega prihranka, uporabljajo prešite odeje kot izolacijo ali pa izdelujejo avtomatske odeje z lastnimi rokami. Pregledi takih dodatkov za izolacijo motorja so negativni - ne priporočamo, da jih sploh uporabljate, saj to povečuje tveganje požara v motornem prostoru. Prav tako morate pred vsakim zagonom motorja namestiti domače grelnike in jih po tem, ko se ustavi, odstraniti, kar ni vedno primerno. Uporaba podložne izolacije, ki ni primerna po velikosti, lahko povzroči poškodbe pogonskih jermenov in drugih elementov motornega prostora. Strošek samodejnega odeje Povprečna cena auto odejo za motor se giblje od 1, 5 do 4 tisoč rubljev in je odvisna od materialov proizvodnje, velikosti in blagovne znamke. Danes veljajo za najbolj priljubljene modele iz bazaltnih vlaken in podobnih materialov. Takšni grelniki, na primer, auto odejo "Prestige", v skladu s pregledi, stroški od 2 do 5 tisoč rubljev. Bazaltna vlakna se najpogosteje uporabljajo za toplotno izolacijo: odporna je na ogenj in pri nizkih temperaturah ohranja temperaturo motorja 2-3 ure, medtem ko se motorno olje hladi 7–8 ur. Merila za izbiro samodejnega odeje Izbira izolacije motorja avtomobila temelji na več merilih, povezanih z nadaljnjim delovanjem. Po pregledih so sintetične sintetične odeje optimalno primerne za regije z blagimi zimami in nizkimi temperaturami - v takih razmerah se popolnoma spopadajo s svojo nalogo, da zaščitijo motor z notranjim zgorevanjem pred pregrevanjem med sezono in temperaturnimi nihanji. Felt izolacija je bolje izbrati za regije s konstantno močne zmrzali, saj je čutil veliko boljši od sintetičnih v toplotno izolacijskih lastnosti. Nekateri modeli avtomobilskih odej so opremljeni z električnim ogrevanjem: grelni elementi v takšnih grelcih se aktivirajo po priključitvi na električno vtičnico. V pripombah na avto odejo lastniki opozarjajo na nepraktičnost take odločitve, saj imajo ogrevani izolatorji skoraj nič toplotno izolacijskih lastnosti. Dodatno ogrevanje zahteva vir energije, to pomeni, da mora biti vozilo v garaži ali škatli z dostopom do električne vtičnice. Nakup takšne avtomobilske odeje je nepotreben, če ni trajnega dostopa do električnega omrežja. Prednosti uporabe auto odeje Hitro segrevanje motorja avtomobila. Dodatna oprema ustvarja toplotni ščit, ki odbija topel zrak navzdol in ga tako varčuje. Motor ostane daljši. Zmanjšan čas ogrevanja motorja. Število hladnih zagonov motorja se zmanjša, še posebej, če je nastavljena temperatura samodejnega zagona. Ohranjanje pokrova avtomobila. Dodatna izolacija - zmanjšan hrup v kabini. Slabosti avtoodeyala Mnogi sodobni motorji so zelo temperaturni in se zelo hitro segrejejo, kar skupaj z uporabo izolacije lahko privede do naslednjega: Pospešena obraba vžigalnih tuljav in žic. Pregrevanje motorja. Pozneje je vžig, povezan s toplim sesalnim zrakom, vzrok za povečano porabo goriva. Zmanjšanje moči motorja, ki lahko zmanjša možen učinek porabe goriva. Uporaba samodejnih odej iz nespecializiranih materialov lahko povzroči požar. Življenje avtomobilske odeje se giblje od ene do dveh let, medtem ko je njihova cena precej visoka - od ene do pol do štiri tisoč. Možna je odlična toplotna izolacija motornega prostora, če izberete pravilno avtomatsko odejo, ki vam omogoča, da zmanjšate število hladnih zagonov, prihranite gorivo in podaljšate življenjsko dobo motorja. Skupaj s tem je mogoče po dolgem ustavljanju olajšati zagon motorja, zmanjšati nastanek ogljika v zgorevalni komori in povečati udobje upravljanja vozila. Ko poskušate izolirati prostor za motor, priporočamo, da z lastnimi rokami ali z navadnimi bombažnimi odejami ne uporabljate avtomobilskih odej, saj lahko to povzroči požar. Izolacija motorja mora biti varna. Pripravljena izolacija se enostavno namesti in odstrani, zagotavlja zanesljivost in varnost delovanja. Pred nakupom avtomobilske odeje za motor je treba preveriti originalnost, razpoložljivost vseh certifikatov in skladnost s specifikacijami, ki jih je navedel proizvajalec. Ne smete potisniti samo od stroškov in izbrati poceni možnosti, prednost je, da je izbira auto-odeje danes zelo široka in vam omogoča, da izberete dodatek za vsako cenovno kategorijo.


source: wikipedia

text: Magdebúrški pólkrógli sta bili eno od najbolj zanimivih poskusov Otta von Guericka, s katerima je pokazal, kako močno ju drži skupaj zračni tlak, če je iz tesno prilegajočih se votlih polkrogel, s premerom malo čez 1 čevelj (~ 304,8 mm), izčrpal zrak. Poskus je pokazal državnemu zboru in cesarju leta 1657 v Regensburgu s šestnajstimi konji in ga ponovil v Berlinu leta 1663 s štiriindvajsetimi konji. Fizikalni eksperimenti Otto von Guericke Znanstveni inštrumenti


source: CulturaX

text: Notranja senčila, Trnovo pri Gorici :: MojMojster.net NOTRANJA SENČILA, TRNOVO PRI GORICI Iščem dobrega ponudnika, montažerja notranjih senčil: Zbrali in preverili smo ponudnike, montažerje notranjih senčil, ki delajo v kraju Trnovo pri Gorici in okolici. Pošljite povpraševanje in zainteresirani ponudniki, montažerji notranjih senčil vas bodo kontaktirali za ogled, predračun in ponudbe. Priporočen ponudnik, montažer notranjih senčnil v Trnovem pri Gorici, ki lahko izvede: zavese po meri, notranje alu žaluzije, rolo senčila, panelne zavese, plise zavese, lamelne zavese, folije za okna, dobava in vgradnja notranjih senčil, mojstri za notranja senčila, ali drugo se bo zagotovo našel tudi za vas. več


Dan v Sredozemlju Včeraj je bila na Tartinijevem trgu v Piranu otvoritev razstave Dan v Sredozemlju. Na njej si je mogoče ogledati dela dvaindvajsetih profesionalnih in amaterskih fotografov, ki so dvanajst ur istega dne fotografirali dvanajst različnih tem v sedmih sredozemskih mestih: Amanu, Alžiru, Bejrutu, Ljubljani, Marseillu, Neaplju in Palermu. Ker smo o razstavi želeli izvedeti kaj več, smo poklicali koordinatorko projekta Romano Zajec. Zanimalo nas je, kako je prišlo do ideje za povezovanje med sedmimi mesti Sredozemlja oziroma organizacijo mednarodnega Foto maratona? Zakaj se vam je ta ideja zdela zanimiva? Letošnji Fotomaraton bo potekal v soboto. Kakšno izkušnjo obljubljate vsem, ki bi se želeli prijaviti? *Izjava Prišepnili so nam, da obstajajo tudi povsem konkretni razlogi, zakaj se splača sodelovati ... Ljubitelji plesa boste na svoj račun prišli v Plesnem teatru Ljubljana, kjer bo danes premiera predstave Meduza: Zrcalo dvojnosti. Izvedli jo bosta Liza Šimenc in Urša Rupnik. Kulturne novice je pripravila Zala.


Danes je Po Jan 27, 2020 01:38 Napisal/-a djjager To Maj 07, 2019 11:28 Tema: praktični pomen kategorije čolnov glede na namembnost Sicer je že nekaj razglabljanj na podobno tematiko, morda tukaj malce drugačeno vprašanje. Gledamo zgolj konstrukcijsko kategorijo čolnov, glede na razmere valov in vetra v katerih lahko plujejo, kar tudi potem vpišejo proizvajalci v dokumentacijo barke. Območje plovbe skupaj z obvezno opremo pa je ... Po Maj 06, 2019 14:30 Tema: obratomer FARIA obratomer FARIA pozdravljeni, ali v SLO kje prodajajo obratomerje, ki prikazujejo tudi druge vrednosti/nastavitve (količina goriva, trim, temp motorja, tlak olja, obremenjenost motorja, obratovalne ure,...). Trenutno imam neko izmed izvedenk FARIA MG2000 https://fariabeede.com/site_manuals/IS0208_A_MG2000_Tachomete... Pe Apr 19, 2019 08:57 Če Mar 28, 2019 06:38 Tema: trda folija za sprednjo šipo Re: trda folija za sprednjo šipo mogoče kdo v SLO uporablja ta ali podoben material - v vsakem primeru rabim mojsta, ki bi to izdelal. lp To Mar 26, 2019 14:34 trda folija za sprednjo šipo med streho in sprednjo pleksi steklom moram ob večjih valovih namestiti okno iz folije (prednje in stranska), da vodni pršec ne zaliva kokpita. vidljivost čez to folijo je obupna. še na znanem področju je groza, ker ne vidiš detajlov kaj je v morju pred teboj; kaj šele če si na neznanem območju. Raz... Sr Jan 23, 2019 12:07 Tema: hlajenje Z pogona pozdravljeni, večkrat sem že slišal da naj bi se Z pogoni, tudi če so pravilno vzdrževani, pregrevali. je to realen problem oz koliko je uporabna enostavna zadeva za hlajenje (https://www.driveshowers.com/) oz če ima z njo kdo izkušnje? Po Jan 21, 2019 14:12 na prejšnjem dobrih 7m gliserju sem imel 225KM bencin in je pil 30-40l, na novem, slabih 9m dolgem pa imam dizel in mi pije 25-30l pri istem režimu plovbe. pa je to konkretno večja in težja barka. Meni je predvsem všeč mnogo večja avtonomija, da se poleti ne rabim tako pogosto gužvat na bencinskih. ... Po Jun 04, 2018 07:02 Ogledi: 25160 izkoriščam to temo za vprašanje, kako obrniti ventil, ki na zunaj izgleda kot nov, barka je bila nekajkrat za krajši čas v morju v obdobju 5 let, a ventile nikoli ni nihče premikal, tako da so v odprtem stanju in jih z neko normalno silo ni mogoče premakniti. barka je na suhem, tako da bi jih lahko ... Če Apr 12, 2018 07:11 Tema: barvanje shranjevalnih prostorov v barki Re: barvanje shranjevalnih prostorov v barki super hvala. mogoče še kakšno subjektivno mnenje o vonju/smradu tega premaza? Če Apr 12, 2018 06:56 barvanje shranjevalnih prostorov v barki na nekaterih delih je notranjost barke (prostori za shranjevanje) slabše obdelana in zato se je npr lansko sezono predrla pločevinka piva :cry: :cry: te prostore bi obdelal (pobrusil) potem pa me zanima katero barvo uporabiti za barvanje? original so to neke barve, ki pustijo debelejši nanos. razmiš... To Mar 13, 2018 07:07 Tema: poliranje inox propelerja Re: poliranje inox propelerja hvala, sem mu razložil, da naj ne spreminja karkoli in bo samo spoliral površino do sijaja z dvema različno abrazivnima pastama in filc nastavkom. To Mar 13, 2018 07:03 Tema: dodatki za diesel gorivo/hrvaška Re: dodatki za diesel gorivo/hrvaška dejstvo je, da različni proizvajalci dizelskega goriva uporabljajo za izboljšanje lastnosti goriva različne dodatke. najdlje uporabljeni in najbolj poznani so dodatki za znižanje temperature izločanja trdne parafinske frakcije. z razvojem dizelskih motorjev v zadnjih letih, ki so ob boljših zmogljiv... Po Mar 12, 2018 08:47 dodatki za diesel gorivo/hrvaška okrog kvalitete diesel goriv na hrvaških navtičnih črpalkah za gorivo krožijo informacije, da je kvaliteta slaba, so manj kakovostna, ker vsebujejo manj sodobnih dodatkov, ki so potreba oz dobrodošla za delovanje sodobnih, visokozmogljivih motorjev. ker tudi na trgu dodatkov obstaja ogromna izbira, ... Po Mar 12, 2018 08:40 poliranje inox propelerja pozdravljeni, v poliranje sem dal inox elisi in me je mojster (ki ne ne spozna na navtiko) presenetil z, v bistvu, logičnim vprašanjem - kakšne naj naredi robove, katere oblike: Π, V, U. Gotovo kdo pozna odgovor, kaj je najboljše, najprimerneje, kako se dela običajno... hvala Po Mar 12, 2018 08:28 Ogledi: 104111 glede na to, da imam že zmontirani dve majhni celici na loku (2x18v sunware), ki verjetno zgolj ohranjata akumulatorje, in regulator, ki omogoča priklop treh celic - ali bi bilo možno, da bi iz regulatorja pripeljal kabel in naredil vtičnico nekam na barko, potem na vezu na tendo postavil večjo &quo...


Vprašanja glede s.p. - Stran 4 - Forum Zavoda mladi podjetnik - podjetništvo, ustanovitev podjetja, samostojni podjetnik Pridružen: 07 Nov 2008, 18:21 OdgovorNapisal/-a cc22 » 11 Apr 2010, 15:26 eno vprasanje glede teh subvencij: kako pa je s to novo subvencijo za spodbujanje zaposlovanja? - klik je kje doloceno koga lahko s.p. v tem primeru zaposli? npr. ali lahko kakega druzinskega clana, ki je trenutno na zavodu za zaposlovanje (in mogoce spada v to omenjeno skupino)? ima kdo kj vec informacij? OdgovorNapisal/-a Borut Borštnik » 11 Apr 2010, 17:47 Mislim, da ti že naslov pove kakšni so pogoji. Če jim ta oseba ustreza, potem jo lahko zaposliš. OdgovorNapisal/-a cc22 » 12 Apr 2010, 00:48 to razumem, zanima me, ce je kaksna ovira, ce je ta oseba ozji druzinski clan? (tp nj bi blo prej ovira pr subvenciji pri zaposlitvi nekga z zavoda-zato me zanima, ce kle zdj velja isto) OdgovorNapisal/-a Borut Borštnik » 12 Apr 2010, 01:08 OdgovorNapisal/-a Lea Bevčič » 13 Apr 2010, 08:23 Čev sprašujete za subvencijo za samozaposlitev v višini 4.500 eur potem se more samozaposlit nosilec s.p. ja, ki bi bili vi. Če potem nekoga zaposlite dodatno to nima s subvencijo nobene vloge. Lahko pa za novega zaposlenega, če ne padeta pod isto shemo obe subvenciji, pridobite še subvencijo za zaposlitev osebe, če je le ta na zavodu in spada v katerega od kriterijev za pridobitev subvencije na podlagi zaposlitve. OdgovorNapisal/-a Doom3n » 23 Apr 2010, 13:18 Kmalu imam namen odpreti "študentski" s.p. Poleg produktov, ki bi jih odkupoval od slovenskih uvoznikov, nekatero blago bi sam uvažal iz tujine. Prodajal bi predvsem prek spleta (spletna trgovina), nekatere stvari, ki bi jih sam uvažal pa mogoče tudi na debelo. Sem (izredni) študent, se pravi študiram ob delu in delam prek M-servisa. Prebral sem si vse kar piše na strani glede popoldanskega s.p-ja.Zanimajo me pa predvsem odgovori na sledeča vprašanja: 1. Katere dejavnosti moram v primeru, da gre za prodajo prek spleta in morebitno prodajo na debelo registrirat ob odprtju s.p-ja? 2. Ob uvozu blaga iz držav, ki niso članice EU plačam že v začetku davek in pa tudi občasno carinske dajatve. Se pravi, da bi v tem primeru imele moje cene že vključen davek in bi lahko napisal k ceni da je 20% DDV že vštet, ali bi ga moral še enkrat dodati? 3. Kateri plačilni način naj uporabljam, ko gre za kupovanje iz tujine, da bi se mi nabavna cena vštela v stroške s.p-ja, ali gre to na podlagi izstavljenega računa? 4. Ali so tudi popoldnanski s.p-ji upravičeni do subvencij? 5. Na kaj naj bi bili popolni začetki ob odprtju s.p-ja še posebaj previdni? OdgovorNapisal/-a Borut Borštnik » 24 Apr 2010, 15:50 1. Poglej si v seznamu vseh dejavnosti, je na portalu. 2. Obakrat obračunaš davek. Vendar je eno vstopni eno pa izstopni davek, ki se konca meseca pobotata (poenostavljeno rečeno). Preberi računovodski slovarček na portalu, je tam lepo razloženo. 3. Karkoli želiš dati med stroške za to rabiš verodostojen račun (torej s podatki tvojega podjetja na računu). 4. Ne, subvencije so samo za samozaposlitev, kar popoldanski s.p. ni. 5. Si napravil poslovni načrt? Največji problem je v tem, da veliko podjetnikov ne upošteva vseh stroškov, postavijo prenizke marže itd. Dobro je imeti tudi računovodjo, predvsem ker gre za uvoz. Ti lahko marsikaj svetuje. Pridružen: 06 Maj 2010, 23:52 OdgovorNapisal/-a klavdijaglusic » 06 Maj 2010, 23:57 Mene zanima sledeče. Kako je glede DDV-ja pri popoldanskem s.p. glede na to da nisi davčni zavezanec? Ali davek obračunavaš v računu ali ne? Kako je z naročniki, če ta prejme račun brez davka in kako si potem oni pri tem obračunajo davek? OdgovorNapisal/-a Borut Borštnik » 07 Maj 2010, 09:55 Zavezanost k DDV ter oblika podjetja nimata nobene povezave. Če nisi zavezanec, davka ne zaračunaš. Torej ga strankam ni potrebno plačati, posledično si ga (DDV zavezanci) niti ne morejo odbijati. Pridružen: 09 Maj 2010, 10:12 OdgovorNapisal/-a dolenc » 09 Maj 2010, 10:17 Potem takem na spletni strani ni potrebno explicitno navajati DDV-ja in tudi na izračunu nakupa. Zap št. Naziv Cena 1. A 10 EUR Skupaj: 10 EUR


source: fineweb

text: Zaradi dobrega položaja Hotel Sri Sutra Bandar Puchong Jaya v Puchong, je to izhodišče zelo primerno za oglede Kuala Lumpur. Hotel je oddaljen samo 25 km od centra mesta, zato je obiskovalcem dostopnih veliko najpopularnejših krajev. Sunway Lagoon, Tematski park Sunway Lagoon, Nakupovalni center Sunway Pyramid so samo nekatere od mnogih znamenitosti, ki bodo nedvomno pritegnile obiskovalce. Hotel Sri Sutra Bandar Puchong Jaya nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Družinska soba, 24-urna sobna strežba, pralnica, dvigalo, prostori za srečanja so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Hotel Sri Sutra Bandar Puchong Jaya ločijo od drugih hotelov v mestu. Vzdušje Hotel Sri Sutra Bandar Puchong Jaya se odraža v vsaki hotelski sobi. mini bar, sobe za nekadilce, satelitska/kabelska TV, sušilnik za lase, hišni kino so samo nekatere od možnosti, ki vam bodo na voljo. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Zaradi svoje odličnosti in izjemne lokacije je Hotel Sri Sutra Bandar Puchong Jaya idealno izhodišče za prijetno bivanje v Kuala Lumpur.


Adult Insert Pad za bolnišnice ali domu za starejše osebe


Optimizacija spletnih strani


text: Digitalni Tisk, Sitotisk, Tampotisk, Offset Tisk - Birografika Bori Digitalni tisk, sitotisk in druga ponudba Digitalni tisk Collapse Na področju digitalnega tiska vam nudimo tiskanje v barvni ali črnobeli tehniki. Plakate, prospekte, cenike, kataloge, brošure, zgibanke, vizitke, vabila, priznanja, prosojnice, vstopnice, kupone, personalizirane tiskovine, plakate na standardni ali foto papir, ogledne table, kaširane na Kappa ali Forex plošče debeline 1 do 10 mm, slike v okvirjih, vse vrste nalepk (mat, sijaj, prozorne,...). Izdelke lahko plastificiramo z mat ali sijaj folijo ali laminiramo. Izdelamo tudi prostostoječe izrezane silhuete s posebnimi podstavki. Nudimo vam nove možnosti pri kreativnem oblikovanju izrezanih izdelkov iz kartona, lepenke, plastičnega kartona, Kappa plošč in Forexa. Vse kar potrebujete, je odlična ideja in izrisana linija v datoteki. Da bo zadeva še lažja, vam je na voljo kombinacija z UV jet tiskom, s katerim formo potiskate brez kaširanja pred izrezovanjem. Ofsetni tisk Collapse Ponujamo vam celovito rešitev na enem mestu! Poleg tiska tudi knjigoveško dodelavo, trdo vezavo knjig, izdelavo flajerjev, brošur, zvezkov,... Ofsetni tisk (tudi offset tisk) je primeren za večje naklade. S pomočjo sodobne grafične opreme, dolgoletnih izkušenj in visokega nivoja strokovnosti vam nudimo zanesljive grafične rešitve. Tiskovine, ki jih običajno tiskamo v ofsetni tehniki : Kopiranje Collapse V kopirnici vam nudimo standardno in digatalno kopiranje. Standardno kopiranje izvajamo iz fizičnih originalov, ki so navadno iz papirja ali iz podobnih materialov. Do formata A3 lahko kopiramo tudi vezane predloge (knjige, revije...) in različne predmete, katere je možno položiti na kopirno steklo. Najpogosteje kopiramo črno bele in barvne originale v črno beli ali barvni tehniki, od formata A5 do A3, lahko pa kopiramo do širine 91 cm in dolžine do 5 metrov, tudi originale večjih formatov, kot so npr. gradbeni načrti in plakati. Vendar morajo biti v tem primeru originali nevezani, da jih lahko preberemo s čitalcem (skenerjem). Naredimo lahko samo eno kopijo originala (položnica, izvid, pogodba, dopis...) ali v zelo kratkem času tudi večje naklade, oziroma zelo velike količine, kot je npr. 30.000 ali več A4 kopij v enem dnevu. Digitalno kopiranje pa izvajamo iz različnih datotek, ki so lahko shranjene na različnih digitalnih medijih, poslane po e-pošti ali pa so shranjene nekje v oblaku. Vse te tiskovine, lahko potem tudi grafično dodelamo, kar pomeni, da jih razrežemo, zgibamo, žlebimo, vežemo... Skratka, v kopirnici vam lahko naredimo samo eno kopijo, ali pa zahtevnejše grafične izdelke, kot so npr. vabila, zgibanke, potrdila, diplome in vse do trdo vezane knjige. Oblikovanje Collapse Nudimo vam celovite rešitve na enem mestu - od ideje do izvedbe! Vse od oblikovanja in grafične priprave, celostne grafična podobe, idejne grafične zasnove do priprave in oblikovanje tiskovin,...


text: Pierre-Louis Moreau de Maupertuis, francoski matematik, astronom, filozof in prirodoslovec, * 17. julij 1698, Saint Malo, Bretanija, Ille-et-Vilaine, Francija, † 27. julij 1759, Basel, Švica. Življenje in delo Del svoje mladosti je de Maupertuis preživel kot mušketir. Leta 1723 je postal profesor matematike na Francoski akademiji znanosti (Académie des sciences). Leta 1728 je obiskal Anglijo, kjer so ga izvolili v Kraljevo družbo. Takrat je tudi začel občudovati pravkar umrlega Newtona. Priložnost, da to pokaže, se mu je ponudila leta 1736, ko so mu zaupali vodstvo geodetske odprave in je skupaj s Clairautom, Camusom, Le Monnierom, Celsiusom in Outhierom odpotoval v Laponsko (Lapland, Laponija) v povezavi z odpravo Bouguera in de La Condaminea leta 1735 na ekvator v Peru. Obe odpravi naj bi merili dolžino poldnevniške (meridianske) stopinje in s tem izmerili in dokazali sploščenost Zemlje. Uspešen izid odprav bi pomenil novo potrditev Newtonove teorije. Descartesovi pristaši so trdili, da je Zemlja na polih podaljšana, Newtonovi pa, da je sploščena. Cassini in njegov sin J. Cassini sta od leta 1700 do 1720 premerila poldnevniški lok v Franciji in podprla prvo stališče. Maupertuisova odprava je opravila nalogo mnogo hitreje kot La Condamineove v Peruju, toda niti približno tako natančno. Vendar pa sta obe zavrgli stališče Descartesovih pristašev. Maupertuis je za odpravo zbral zelo mlade sodelavce. Clairautu je bilo tedaj 23 let, Camus je bil nekoliko starejši, Le Monnier pa še mlajši. Odprava akademikov je bila videti bolj kakor šolski izlet. Poleg teh 4. akademikov sta se je udeležila še kartograf, opat Outhier in na Švedskem se jim je kot prevajalec pridružil tudi Celsius. Omikani in vedoželjni Outhier je po vrnitvi izdal potni dnevnik, v katerem si je dan za dnem zapisoval podatke o delu odprave. Odpotovali so iz Pariza 20. aprila 1736 in prispeli do Torneälva na severu Skandinavije v začetku julija. Ta kraj iz nekaj lesenih hiš na skrajnem južnem koncu poldnevniškega odseka, ki so ga morali izmeriti. Na severu se raztezajo brezmejni laponski gozdovi, za katere niso imeli niti približnega zemljevida. Najti so morali vzpetine, na katere bi lahko postavili merske naprave, da bi naredili mrežo trikotnikov, podobno Picardovi, čeprav v dosti težjih okoliščinah. Na srečo teče reka Torneälv s severa proti jugu, in če so le vedeli, kje so njene brzice, so lahko pluli po njej. Maupertuis je kupil losjo kožo za 'spanje na tleh' in najel nekaj domačinov za vodnike, nosače, veslače in celo za drvarje, kadar je bilo treba posekati drevje, ki je oviralo pogled pri meritvah vrh gora. 7. julija je njegovo ladjevje z dragocenimi napravami in za preživetje z najpomembnejšimi rečmi odplulo po reki. 6. tednov pozneje so kljub gozdovom, močvirjem in nadležnim laponskim komarjem postavili mrežo trikotnikov. Na severnem krajišču poldnevniškega loka, ki so ga morali izmeriti, pa je ob reki zaselek Kittis. Tam je kupil skedenj in so ga prenesli na vrh gore. Ta bi služil kot usmerjevalna točka. Zraven naj bi postavili veliki sekstant, s katerim so morali določiti lego navpičnice v Kittisu glede na zvezde. Zato so morali sezidati oporni steber. S seboj ni pozabil vzeti niti cementa. Nujno potrebna je bila tudi dobra vidljivost zvezd, nebo pa se tam razjasni le nekaj noči sredi oktobra. Tako so imeli le 4 dni časa, da se vrnejo v Torneälv, preden bi reka popolnoma zamrznila. Sekstant so prestavili na drug steber, da so določili navpičnico iz Torneälva in pripravili palice, da so izmerili osnovnico trikotniškega sestava, razdaljo 10 km po zamrznjeni rečni gladini. S seboj je vzel za meritve seženj dolgo železno palico in Réaumurjev termometer. Ta železna palica je merila 1 seženj samo v sobi, kjer je Réaumurjev termometer kazal 15 stopinj. Zato so morali sobo, kjer je Camus rezal lesene drogove, segreti na to temperaturo. Da dolžna ni presegla debeline tankega lista papirja, je moral na vsak konec palice zabiti žebelj in mu previdno odpiliti glavico. 20. decembra so se na saneh odpeljali izmerit osnovnico. Bilo je minus 20 stopinj Celzija, zaledenelo reko je pokrivala 60 cm debela plast snega, Sonce je vzhajalo okoli poldneva in zahajalo uro pozneje. Kljub temu so v enem tednu izmerili osnovnico in razlika med obema izmerkoma je bila 4 palce, okoli 10 cm. Vrnili so se v Torneälv. Zdaj so morali le še računati. To pa ni bilo težko, še posebej za Clairauta ne. V nekaj dneh so dobili rezultat. 1 stopinja poldnevnika na Laponskem meri 57395 sežnjev. Zemlja je na tečajih res sploščena. 2. leti kasneje je perujska odprava, potem ko je morala premagati velikanske ovire, dobila povsem enake rezultate. Ko sta se Maupertuis leta 1738 in Bouguer leta 1749 iz Peruja vrnila v Francijo, sta objavila svoje izsledke v delu La Figure de la Terre. Poleg teoretičnih dokazov so v obeh delih natančni zemljevidi mreže trikotnikov, ki so jo uporabili na Laponskem ob reki Torneälv in v Quitu, ki je tedaj spadal pod Peru, pozneje pa postal prestolnica Ekvadorja. V zvezi s tem odkritjem je Maupertuisa zaradi zaslug pruski kralj Friderik II. Veliki leta 1741 (1744) poklical v Berlin za člana Pruske akademije znanosti, kjer je leta 1745 (1746) postal njen predsednik. Leta 1743 so ga izvolili v francosko Akademijo znanosti. Po značaju je bil prepirljiv in nepriljubljen. Pomembna so tudi njegova dela o paralaksi Lune in o navtični astronomiji. Leta 1744 je oblikoval načelo najmanjše akcije. Z Voltaireom je bil glede tega v hudem sporu. Načelo, ki ga je kasneje izpopolnil Hamilton, naj bi dokazovalo, da narava izbira najbolj varčno pot pri gibanju teles, svetlobnih žarkov, itd. Načelu je Maupertuis pripisoval globok pomen. Iz njega je izpeljal nekatere teološke posledice in se zapletel v spor z nekaterimi matematiki, ki jih je Voltaire leta 1752 osmešil v knjigi Diatrib doktorja Akakie, papeževega zdravnika, čeprav je Maupertuisa podpiral tudi Euler, ki je leta 1744 zasledoval podobno načelo. Seveda je Maupertuis spor izgubil. Voltaire je bil v besednih bojih nepremagljiv. Pred Voltaireovim posmehovanjem se je Maupertuis umaknil v Basel, kjer se je pridružil Newtonovim pristašem v sporu proti Leibnitzu za prvenstvo pri odkritju infinitezimalnega računa in izdelavi matematične analize. Na celini je bil glede tega v manjšini. Ta spor je najbrž tudi pospešil njegovo smrt. Vendar sta imela oba, Mauperius in Voltaire, velike zasluge za to, da se je Newtonova mehanika razširila tudi po Franciji. Oba sta se dlje časa mudila v Angliji in oba sta pisala o Newtonovi teoriji. Maupertuis je leta 1728 obravnaval planetne tire s težnostjo Sonca, Voltaire pa je leta 1734 objavil Filozofska pisma Angležem in leta 1738 Elemente Newtonove filozofije. Maupertuis se je zelo zavzemal za načelo najmanjše akcije, če akcijo sestavlja zmnožek mase m, hitrosti v in poti s telesa. Pogosto mu rečejo tudi načelo najmanjše nuje ali napora. Izhajal je iz prepričanja, da naj bi narava služila nekemu namenu in naj bi vse naredila s čim manjšim naporom. Načelo naj bi bilo zelo splošno in naj bi povezovalo vse dele fizike. Zato ga je poskušal uporabiti za kar se da različne primere. Pri popolnoma neprožnem trku je telesoma priredil poti, ki sta sorazmerni s hitrostima in , če sta začetna hitrost telesa z maso in začetna hitrost telesa z maso ter v končna hitrost teles. Akcijo je v tem primeru sestavil kot in iz zahteve, da je najmanjša, izpeljal enačbo: Pri prožnem trku je zahtevi, da je akcija najmanjša, dodal še enačbo za ohranitev relativne hitrosti , da sta spremembi končnih hitrosti enaki . Pri vzvodu je ročici vzel za dani in iskal lego osi. Poti in hitrosti naj bi bili sorazmerni z ročicama in . Akcijo je zapisal kot in iz zahteve, da je najmanjša in z enačbo dobil pogoj . Pri lomu se je motil, njegov račun pri trkih in vzvodu pa je bil dokaj samovoljen. Euler se je zavzel za Maupertuisa, ko se je znašel v težavah. Leta 1753 je potrdil, da je Maupertuis odkril načelo najmanjše akcije. Maupertuis pa mu je priznal zasluge za njegovo obliko načela. Dela Sur la figure de la terre (Pariz, 1738) Discours sur la parallaxe de la lune (Pariz, 1741) Discours sur la figure des astres (Pariz, 1742) Elements de la geographie (Pariz, 1742) Lettre sur la comete de 1742 (Pariz, 1742) Astronomic nautique (Pariz, 1745, 1746) Venus physique (Pariz, 1745) Essai de cosmologie (Amsterdam, 1750) Zunanje povezave Stran o Pierre-Louisu Moreauju de Maupertuisu Univerze svetega Andreja Rojeni leta 1698 Umrli leta 1759 Francoski astronomi Francoski matematiki Francoski filozofi Filozofi 18. stoletja Francoski akademiki Francoski mušketirji Člani Académie française Člani Pruske akademije znanosti Tuji člani Kraljeve družbe Francoski rimokatoličani


Toliko za danes. Nisem čisto prepričana, ali bo to moj stil, novi stil, da se razumemo, a vsekakor je Gudrun sedaj na moji listi. Kaj pa je vam všeč? Ne pozabite pogledati med naše najnovejša darilca, free print Mojce Fo, in si ustvarite svoj stil!


text: EU – Obdavčitev javnih uslužbencev na delu v tujini – Tvoja Evropa V Evropski uniji nimamo splošnega predpisa, ki bi urejal obdavčitev dohodkov javnih uslužbencev, državljanov ene države EU, ki delajo in prebivajo v drugi državi EU. Države se ravnajo po svojih predpisih in sporazumih o izogibanju dvojnega obdavčevanja, vendar tudi ti ne urejajo vseh možnih primerov in se med seboj zelo razlikujejo. Večinoma veljajo nekatera osnovna načela, navedena spodaj. Viri uporabnih informacij: sporazumi o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, ki določajo, kako boste obdavčeni; veljavni sporazumi o privilegijih in imunitetah uslužbencev diplomatskih/konzularnih predstavništev, ki določajo, ali ste v državi dela upravičeni do davčnih olajšav; pristojni davčni urad; pri evropskem zaposlitvenem svetovalcu je običajno tudi mogoče dobiti osnovne informacije o predpisih in davčni upravi v novi državi prebivanja. Če delodajalec javnega uslužbenca napoti na delo v tujino, večinoma veljajo naslednji pogoji (razen če dvostranski sporazumi o izogibanju dvojnemu obdavčevanju določajo drugače): uslužbenec še naprej plačuje davek na osebni dohodek (dohodnino) samo v državi, ki ga je napotila na delo v tujino; uslužbenec plačuje davek na dohodek v državi dela, samo če ima tam prebivališče in — je državljan te države ali — če razlog za selitev v državo dela ni bila zgolj napotitev javnega uslužbenca na delo v tujino (npr. uslužbenec je že prebival v tujini, preden je bil zaposlen kot javni uslužbenec). Javni uslužbenci kot obmejni delavci Ste javni uslužbenec, vendar se vsak dan vozite na delo v drugo državo. Davek na osebni dohodek javnega uslužbenca boste plačali samo v državi, ki vas zaposluje. Pogoji in pravila za plačevanje davka na svetovni dohodek so odvisni od veljavnih dvostranskih sporazumov o izogibanju dvojnemu obdavčevanju in notranjih predpisov posameznih držav. Primer Ste državljan države A, vendar ste prebivali v državi B, ko so vas zaposlili na delovno mesto javnega uslužbenca na veleposlaništvu države A. V tem primeru boste plačali davek samo v državi B, saj so vas zaposlili v državi prebivanja. Nato se odločite, da se boste z družino preselili v državo C, od koder se dnevno vozite na delo v državo B. Po selitvi v državo C boste obdavčeni v državi A, saj nimate več prebivališča v državi B (kjer so vas zaposlili), prav tako pa niste zaposleni v državi C. Praktični primer V kateri državi javni uslužbenci plačajo davek? Romun Kamil se je preselil v Rim, kjer je delalo njegovo dekle. Tam si je poiskal delo – zaposlili so ga kot tajnika na romunskem veleposlaništvu. Postal je uslužbenec romunske vlade, zato je njegov osebni dohodek obdavčen v Romuniji. Vendar je tudi Italija zahtevala, da ji plača davek. Na italijanskem davčnem uradu so Kamilu potrdili, da mora davek plačati v Italiji, saj v Italijo ni bil napoten kot javni uslužbenec, ampak je delo našel po tem, ko se je tja preselil. Kamil je lahko od Romunije zahteval povračilo davka, obdavčen je bil tako samo v Italiji. To je samo kratek pregled najpogostejših pravil. Nekatere mednarodne konvencije o obdavčitvi poznajo izjeme, vsaka država ima tudi svojo opredelitev statusa davčnega rezidenta. Če ste bili napoteni na delo v tujino, poiščite dodatne informacije, denimo pri pristojnem davčnemu uradu. Tudi evropski zaposlitveni svetovalci lahko praviloma zagotovijo splošne informacije o predpisih in davčnih organih v vaši novi državi. Informacije o dohodnini, kontaktni podatki davčnih uprav in opredelitev statusa davčnega rezidenta v državah EU: Več informacij o drugih davkih, denimo občinskih davkih, davkih na druge dohodke, nepremičnine, darila ali dediščino, boste dobili v državi prebivanja. Tudi če so vas napotili na delo v tujino, boste v državi, ki vam izplačuje osebni dohodek, veljali za davčnega rezidenta, če: je vaš osebni dohodek javnega uslužbenca praktično edini dohodek vašega gospodinjstva in v državi, kamor ste bili napoteni, nimate drugega obdavčljivega dohodka. Praktični primer Caetano je portugalski javni uslužbenec, ki dela v Luksemburgu in plačuje davek na dohodek na Portugalskem. Portugalska davčna uprava mu ni dovolila uveljavljanja davčne olajšave za obresti na hipotekarno posojilo, ki sicer velja za davčne rezidente Portugalske. Svojo odločitev je utemeljila z dejstvom, da nima stanovanja na Portugalskem. V skladu s predpisi EU mora portugalska davčna uprava Caetanu dovoliti uveljavljanje olajšave – enako, kot bi zanj veljala, če bi imel stanovanje na Portugalskem. Caetano mora v zvezi s to diskriminatorno odločitvijo poiskati pomoč.