Uvod v temo Metelkova mesto: Gala hala ob 19:00: Sir Robin & The Longbowmen + Styröfoam Naj vas ime ne zavede. Sir Robin & The Longbowmen iz Dresdna bodo sicer ukradli vašo pozornost, v zameno pa vas bodo odpeljali na dober trip ter vas pokrili s toplo, debelo odejo retro psihedeličnih zvokov. Ne le z loki in puščicami, k nam prihajajo oboroženi tudi z novim albumom Prozacco, ki bo nasledil debitantski plošček iz leta 2016, nanj pa bi bili ponosni tudi The Brian Jonestown Massacre. ► https://sirrobinandthelongbowmen.bandcamp.com/ Če niste ziher, kako se izgovori Styröfoam, verjetno niste edini. Tako je tudi z opredelitvijo njihovega zvoka. Od duo nastopov na Klubskem maratonu 2017 se je skupina postopno širila z dodajanjem basa, bobnov, klaviatur in celo saksofonov. Styröfoam je živo odrsko bitje, križanček različnih zvrsti, vse od jazza do progresiva, z dodatkom pravljično obarvanega story tellinga. Pričakujte nepričakovane glasbene preobrate in zlomljene melodije. Aja, pa kasneje jeseni izide njihov prvi album! Tole je torej zadnja šansa, da jih ujamete preden ratajo big. Vstopnina: 3 € z rezervacijo na galahala.com / 5 € ostali TOPOGRAFIJE ZVOKA – simpozijski festival zvočnih umetnosti: Galerija ŠKUC ob 20:00: NADA GROŠELJ: Simbolika glasov v jeziku Nada Grošelj o predavanju: “Pri simboliki glasov gre za povezavo med zvenom in pomenom v jeziku. O obstoju take simbolike in o tem, kaj natanko naj bi posamezni fonemi izražali, se krešejo mnenja že od antike dalje, toda ker je pojav zelo subjektiven, mu preučevalci pripisujejo različno težo. Pomene, ki naj bi jih glasovi potencirali, lahko razdelimo v onomatopoijo in v abstraktno simboliko, ki obsega slušno, vizualno, čustveno in celo tipalno simboliko. Za glasbene strokovnjake je morda najzanimivejša tako imenovana slušna simbolika, ko beseda sicer spominja na nek zvok, a ga ne posnema točno, ali ko besedilo z izbiro glasov vzbudi kako slušno asociacijo.” Biografija: Anglistka in latinistka Nada Marija Grošelj se je po doktoratu iz jezikoslovja (2005) registrirala kot samostojna prevajalka. Prevaja pretežno iz angleščine, latinščine in švedščine in iz slovenščine v angleščino. Njeni književni prevodi (doslej izdanih monografskih prevodov je 58) segajo od leposlovja do literarne teorije, filozofije, zgodovine, teologije in mitologije. V znanstvenih prispevkih obravnava prevajalske probleme, angleške in antične rimske pisce in antično mitologijo. Kot zunanja sodelavka z nazivom docentke poučuje angleščino na ljubljanski Filozofski fakulteti. Od leta 2009 soorganizira interdisciplinarni znanstveni Grošljev simpozij in od 2010 sodeluje pri Festivalu Pranger kot vodja prevajalskega programa. Leta 2007 je prejela priznanje za mladega prevajalca (zdaj nagrada Radojke Vrančič) in leta 2011 Sovretovo nagrado, letos pa je bila uvrščena na častno listo IBBY. Glasba izven: Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: Branimir Gazdik Quartet Eden najbolj priznanih evropskih fusion bobnarjev Branimir Gazdik je pred kratkim izdal vrhunski avtorski album z naslovom "Link", s katerim je požel obilo pozitivnih kritik, priznanj in pohval. Album v živo predstavlja z vrhunskim kvartetom, s katerim je in še bo nastopil tudi na različnih evropskih festivalih. Med drugim se je ekipa že ustavila tudi na festivalu Jazz kamp Kranja, kjerkoli zaigrajo pa poslušalci kipijo od navdušenja. Sedaj prihaja ta glasbena evforija tudi v tobačno. Pričakujte nepričakovano! - - - - - Branimir Gazdik (bobni) Lenart Krečič (tenor in sopran saksofon) Maasej Kovačević (klaviature) Vedran Ružić (električni bas) Vstopnine ni Teater, razstave, predavanja...: Menza pri Koritu ob 17:30: Šola gledališke improvizacije IGLU SNG Drama: mala drama ob 20:00: Deklica s strunami Pa sreča? Sreče ni na koncu potovanja, skoraj nikoli. Ampak je tam, kjer se začne pesem. In to zadostuje. *Snemalci Marin Lukanović, Annick Christiaens, Denis Van Laeken, za uporabo odlomkov iz dokumentarnega filma Bergensbanen se zahvaljujemo produkciji NRK. Deklica s strunami (2018) je dramska opera Marjana Nečaka, Maje Hrgović in Ane Bunteske o violinistki, ki potuje z vlakom po Evropi. Med vožnjo in na postajah se izriše zgodba njenega življenja; od deklice, ki je hotela postati vrhunska glasbenica, pa je oče zapravil denar za njeno šolanje, do starke, ki še zmeraj išče svoj prostor pod evropskim nebom, potem ko je vse življenje preživela kot ulična glasbenica. Asociacija na Andersenovo "deklico z vžigalicami" je večplastna. Težka ekonomska situacija, zapleten odnos s propadlim očetom, iskanje prostora v današnji Evropi, ki je vse bolj izključujoča, prepredena z žicami, zidovi in vsakršnimi omejitvami, vse to spominja na položaj številnih nadarjenih posameznikov, ki ta hip iščejo zavetje, v katerem bi lahko razvili svoje potenciale. A Evropa je zanje pogosto le "bleda mati", izmojstrena v zavračanju azila in zbijanju upov. Brez očetov, ki niso znali ali zmogli zaščititi svojih otrok, so ti le sirote na prepišnih peronih našega hladnega, odtujenega tehnokratskega sveta. A ker jih žene neustavljiva potreba po umetniškem izražanju, se oprijemajo še tako pičlih možnosti, da bi obogatili življenje sebi in naključnim mimoidočim. Intimna drama na ozadju družbenega dogajanja v sodobni Evropi poteka na meji med stvarnim in sanjskim svetom, med prepoznavnimi, pogosto neprijetnimi situacijami na mejah in postajah ter spomini in prividi, v katerih se prepletajo časi in jeziki, glasba in poezija, trpkost in lepota življenja. - - - Balassijev inštitut ob 17:00: Vodeni ogled po razstavi Konstruirani arhiv Skupinska razstava Konstruirani arhiv predstavlja dela treh umetnikov; Igorja Andjelića (1961) iz Slovenije, Dénesa Farkasa (1974) iz Estonije oziroma Madžarske in Pétra Mátyásija (1982) iz Madžarske, ki v svojih predstavljenih delih premišljujejo odnose med umetelno konstruiranim in naravnim okoljem. Vsi trije umetniki gradijo lastne arhive iz natančno urejenih kombinacij naravnih elementov in industrijskega okolja, pri tem pa vselej poudarjajo dejstvo, da sta morebitna in dejanska resničnost človeštva hkrati polna upanja in zlih slutenj. Skozi zbirko bo zainteresirane vodil Miha Colner, likovni kritik. Vstop prost! Arhitekturna galerija DESSA ob 20:00: Arhitektura 2014-2018 Odprtje in predstavitev razstave Vljudno vabljeni na odprt 1000 je razstave Arhitektura= 2014-2018, ki bo v ponedeljek, 1. oktobra 2018, ob 20. uri v galeriji Dessa. Razstava bo odprta v sklopu dogodka Mesec prostora, ki ga vsako leto organizira Ministrstvo za okolje in prostor RS, ki razstavo tudi financira. Posodobitev razstave Arhitektura= obsega izbor desetih projektov, zgrajenih med leti 2014 in 2018. Podati skuša osnovne informacije o dogajanju na arhitekturnem področju, v resnici pa je še veliko več. Govori o našem odnosu do arhitekture, ki je neposredno povezan z našo zgodovinsko in regionalno tradicijo. Pregled sodobne slovenske arhitekture bi lahko razumeli kot izbor vsega arhitekturnega dogajanja v Sloveniji. Vendar ne gre le za to. Svoj izbor smo utemeljili na sodobni produkciji slovenskih avtorjev, ne glede na to, kje se nahaja njihova arhitektura. To zahteva današnji čas, ko meje in okolja niso bila še nikoli tako odprta kot danes, pa tudi Slovenija postaja vse bolj nepogrešljiv del skupne evropske usode. Zato so v izbor uvrščene stavbe slovenskih arhitektov, zgrajene izven slovenskih meja. Morda še pomembnejše je, da izbor temelji na kriteriju kvalitete. Arhitektura seveda ni eksaktno merljiv pojem, kjer bi lahko, kot pri športu, o kvaliteti odločale sekunde. Morda tudi zato velikokrat prevladuje mnenje, da je arhitektura odvisna od osebne presoje – nekomu je všeč, drugemu pač ni. Vendar je njen pomen prevelik, da bi jo lahko odpravili z všečnostjo. Arhitekturi preprosto ne moremo uiti, saj se v njej rodimo, šolamo, delamo, živimo in nenazadnje tudi umremo. Zato je zelo pomembno, kakšno kvalitetno bivalnega okolja nam nudi in za kakšno ceno. Slaba arhitektura pomeni zapravljanje časa, energije in gradiva, dobra pa je neprecenljiva, saj ustvari človeku vredno "ozadje življenja". Arhitektura presega čas, v katerem živimo, in preživi arhitekta, investitorja in tudi državo, v kateri je nastala. Danes živimo v mestih, ki so jih zgradili naši predniki, naša arhitektura pa bo služila še generacijam, ki prihajajo za nami. Odgovornost arhitekta torej ni omejena le na investitorja in trenutno zakonodajo. V njej iščemo univerzalne vrednote, ki bodo veljavne tudi v prihodnosti. Zato je kriterij kvalitete še kako pomemben, ne glede na težave, kako ga določiti. Vedno je mogoče v primerjavi dveh objektov določiti boljšega in nato postaviti koordinate, ki predstavljajo izhodišče. Naš izbor za pregled sodobne slovenske arhitekture je upošteval večkrat preverjena dela, ki so prejela najpomembnejše arhitekturne nagrade. Slovenija je relativno majhna dežela, kjer se je šele v zadnjem času vzpostavila še ena šola za arhitekturo. Doslej je veljala tradicija Ravnikarjeve šole in pred njo Plečnikove šole, ki je izhajala iz tradicije Otta Wagnerja na Dunaju. To slovenski arhitekturi daje neke posebne značilnosti srednjeevropskega prostora, kot sta občutek za gradivo in skrb za detajl. K temu pa je potrebno dodati še kreativno raziskovanje novih konceptnih rešitev. Ne glede na sodobno globalizacijo, ki briše meje kultur in informacij, verjamemo, da je slovenska arhitektura obdržala svoj značilni podton, ki ima svetu kaj povedati in mu je vredno prisluhniti. Brez vstopnine - - - Trnovski Pristan ob 19:00: Pripovedovalska budnica Radia Študent Kot vsako leto se tudi letos kani zgoditi otvoritev jutranjega programa na Radiu Študent. Na prvi oktobrski ponedeljek vas na večer hudomušnega pripovedovanja zgodb vabijo stari pripovedovalski mački in še vzhajajoče zvezde. Svojo modrost bodo delili Valentina Plaskan, Rok Kušlan, Tatjana Kneževič, Pia Nikolič in Boštjan Napotnik - Napo. Za pravo vzdušje pa bo skrbel Blažen DJ. Gostoljubje nam izreka Društvo rečnih kapitanov Ljubljana. Tako ali drugače bodo z nami Pekarna Grosuplje, Antikvariat Glavan in Slovensko mladinsko gledališče. V primeru dežja se dogodek prestavi pod Prulski most Trnovskega pristana. Bežeče sličice!!! Kinoteka: ponedeljek zaprto. Kinodvor: 20:00 Hladna vojna (Cold War), Paweł Pawlikowski / Poljska, Francija, Velika Britanija / 2018 / 88' Projekcija je razprodana! Hladna vojna, posvečena režiserjevima staršema in navdihnjena z njuno življenjsko zgodbo, je globoko osebna, z glasbo prežeta zgodba o nemogoči ljubezni v nemogočih časih. Film oskarjevca Pawła Pawlikowskega (Ida) je iz Cannesa odnesel nagrado za najboljšo režijo.


Prodam po nabavni vrednosti. Resni kupec vzpostavi kontakt s E-sporočilom do prodajalca. Spremenjeno: 19.2.2018 ob 15:08


Kaj čutite, ko spremljate begunce ujete na grško-makedonski meji? Morda podoživljate tudi svojo zgodbo, ujetost v letih 1992-93? Moja izkušnja je vendarle nekoliko drugačna od usod ljudi, ki se zdaj nahajajo na grško-makedonski meji. Po drugi strani pa me seveda spominja na dogodke v Bosni in Hercegovini, na Hrvaškem in na Kosovu iz vojne sredi devetdesetih let. Na žalost je videti, kot da mora vsaka generacija doživeti svojo vojno. Ko gledam begunske družine in otroke, ki bežijo, me to res spominja na našo zgodbo. Nimajo druge izbire. Ljudje bežijo tja, kjer lahko vsaj preživijo. Nihče ne gre od doma, če ni v to prisiljen. Dejali ste: “Nenadoma sem se znašla v položaju, ko sem lahko povedala, kar mislim, in vplivala na svet.“ Bi lahko neka deklica iz Sirije, Afganistana ali Iraka, ki trenutno čaka na meji med Grčijo in Makedonijo, tudi danes tako zelo vplivala na ljudi, kot ste vi, če bi napisala dnevnik? Pravzaprav ne vem natančno, kakšen vpliv je imel dnevnik, ki sem ga napisala. V dnevniku sem pač opisala svojo izkušnjo, kaj sem takrat doživljala. Prikazala sem življenje civilistov, otrok in družin v obleganem Sarajevu. In zagotovo tudi zdaj otroci pišejo dnevnike. Tudi moj ni bil edini v Sarajevu; izbran je bil po naključju. Ljudje so slišali za mojo zgodbo, ki pa še zdaleč ni samo moja, ampak od vseh nas, ki smo to preživeli. Vendar ko ljudje slišijo zgodbo enega človeka, jo zelo hitro posplošijo tudi na druge, češ: »Aha, tako je to ... Vsi so isti – begunci.« Tako tudi ne prepoznajo posameznikov v množici ljudi. Enako se je z nami dogajalo v Sarajevu. Ampak če slišite posameznikov glas in mu posvetite več pozornosti, se vas lahko dotakne in pripomore k temu, da malo bolje razumete položaj. Z vašo družino ste bili begunci in ste pobegnili iz Sarajeva, ki ste ga poimenovali kar Grozajevo. Kako pa gledate na trenutni položaj na Balkanu? Na jugu Italije in Španije begunska kriza traja že kar nekaj časa, a se zdi, da je prave razsežnosti krize Evropa občutila šele zdaj. Verjetno je temu tako, ker je zdaj prišlo zares veliko število ljudi. Doslej je Evropa to dojemala kot manjši problem, ki se pač dogaja v Italiji, Španiji. Veliko število beguncev pa se zdaj verjetno tudi bolje sliši. Kakšno je vaše mnenje o zapiranju meja držav EU? Mislim, da je to eden izmed načinov ravnanja, ob katerem države verjetno mislijo, da so rešile problem. Njihov pogled na to je: “Če beguncev ne vidimo, ni težav.” Vendar to ne pomeni, da ljudje ne želijo priti v Evropo in da bodo nehali poskušati. To je pač en izmed načinov: vi mislite, da nadzirate položaj, ker vam je lažje, če begunci ne prečkajo vaše države. Ampak s tem nismo rešili problema. Kako v povezavi s tem gledate na odločitve in ravnanje evropske skupnosti med obleganjem Sarajeva? Tudi mi smo dolgo čakali, da se nekaj spremeni. Pričakovali smo, da se lahko obrnemo ne samo na Evropo, ampak na ves svet, recimo na Združene narode. Ampak dokler se niso ti dejavneje vključili, pa ne mislim samo na humanitarno pomoč, temveč dokler se niso vključili neposredno, se vojna ni ustavila. To obdobje čakanja, da se svet dogovori, kako se bo odzval in kaj bo storil, je bilo ključno za vojno v Bosni in Hercegovini. In mislim, da smo spet priče obdobju čakanja, da se svet dogovori, kaj naj naredi. Je to čakanje lahko usodno? Seveda. Če bi se vojna ustavila na način, kot se je končala 3 leta in pol pozneje, bi to pomenilo, da ne bilo treh let in pol trpljenja, žrtev in vsega tega. V Bosni bi bilo 100 tisoč več živih, milijon manj beguncev, bilo bi tudi manj travm, manj Srebrenic, manj vsega ... Ali je bilo čakanje pogubno? Absolutno, ker je tako dolgo trajalo. Po Evropi divja tudi val ksenofobije, rasizma in celo fašizma. Ste sami kdaj kot begunka občutili kaj podobnega? Po eni strani zagotovo moramo priznati, da je bilo lažje biti belopolti begunec kot temnopolti. Mogoče je to neugodna resnica, ki si jo moramo priznati, in nekaj zagotovo pomeni. Ampak moje izkušnje so bile v večini pozitivne. Meni se ni nikoli zgodilo, da bi bila kot tujka nezaželena, recimo v Dublinu. Sem pa to vseeno občutila. Pred časom se je zgodila tudi precej tragikomična zgodba, ko je nekdo mojemu prijatelju, ki je Irec, zabrusil, naj se pobere nazaj na Filipine, ker ima pač črne lase. Na neki način je smešno, vendar je po drugi strani tragično. Verjetno so zdaj takšne besede bolj prisotne med nami. Ima pa vsakršna asimilacija svoje težave. Kako se s tem spopadati? Vedno sta najboljša rešitev odprtost in izobraževanje. Poskušamo na primer pripovedovati zgodbe ljudi, ki prihajajo, razumeti, da nas ne napadajo, ampak da so ljudje, kot vsi drugi. Migracija je pač ena izmed najbolj normalnih stvari, ki je definirala evropskega človeka, če lahko tako rečem. Vse se je vedno reševalo z migracijami. In edini način, da se s tem spopadamo, je, da smo odprti, da poslušamo, da se izobražujemo, ne pa da se zapiramo in ustvarjamo razliko med njimi in nami. V Slovenijo je med balkansko vojno prišlo več deset tisoč beguncev, zdaj jih nekateri nočejo sprejeti nekaj sto. Argumenti so, da je bil položaj drugačen in da so se ljudje vrnili. Je sploh mogoče primerjati dogodke sredi devetdesetih let in zdajšnje? Ljudje so bili sprejeti, ampak to ne pomeni, da niti takrat ni bilo težav. Če je bilo sprejetih 10 tisoč ljudi pod oznako “ti so naši”, to še ne pomeni, da jim ni bilo težko in da je bilo vse idealno in rožnato. Znova se vračam na to, ali je zdaj res tako zelo drugače samo zato, ker so ti ljudje pač malo temnejše polti. Vaš dnevnik je bil leta 1994 preveden tudi v slovenščino in postal skoraj obvezno čtivo ne samo v osnovnih šolah, brali so ga tudi odrasli. Kako vas je dnevnik zaznamoval takrat in kako še vedno vpliva na vaše življenje? Dokler sem pisala dnevnik, nisem imela nikakršnih namenov in želja, da bi ga tudi izdala. Prvi dnevnik sem začela pisati pri 9-ih letih, to je še pred tem, ki je izšel kot knjiga. Pisala sem ga pač zase. Sem namreč med tistimi ljudmi, ki vedno shranijo vstopnice za kino ali gledališke predstave in druge spominke in se jih še čez čas spominjajo. Zato sem tudi pisala dnevnik, da bi se lahko čez 10 let spominjala otroštva, seveda pa sta name vplivala tudi dnevnika Jadrana Krta in Ane Frank. Potem sem se na dnevnik tudi zelo navezala in v vojni mi je postal pravi prijatelj, ki sem mu lahko zaupala, ko mi je bilo težko. Lahko sem mu povedala, kakšna je moja nova realnost, ki ni bila povezana s šolo in prijatelji, ampak z granatami, vodo, elektriko in vsem, kar se je dogajalo v Sarajevu. Potem ko so izdali dnevnik, nekako ni bil več samo moj, ampak je pripadal vsem. Všeč mi je to, da nekaterim ljudem, prijateljem, sosedom, ki nastopajo v njem, danes pomeni nekakšen spomin na vse, kar se je dogajalo. Če pozabijo, kdaj ima kdo rojstni dan, to lahko vedno najdejo v dnevniku. To je nekaj, kar pripada tako meni kot moji družini in vsemu mestu. Zdaj pa je to preraslo v nekaj, kar predstavlja izkušnjo “nekega otroka v neki vojni.“ Ko sem urejala knjigo, v kateri so zbrani vojni dnevniki mladih ljudi z vsega sveta, je bilo branje drugih otroških dnevnikov zanimiva izkušnja. Knjiga zajema dnevnike od leta 1914 do 2014 in izkušnje mladih so, čeprav so iz drugih časov in drugih vojn, zelo podobne. Ste se našli v kateri izmed zgodb? Seveda. V zbirki je približno 17 dnevnikov, ampak da smo jih izbrali, smo morali prebrati na stotine dnevnikov. V vseh, ki sem jih brala, sem našla stavke, besede, ki sem jih tudi sama uporabljala leta 1992, nekdo pa jih je že napisal leta 1914, 1943, 1968 ali pa 2004 v Iraku. Zanimivo, da se nisem našla samo v enem, ampak na neki način kar v vseh. Naenkrat ste iz deklice, ki je živela v kleti, z negotovo prihodnostjo, postali medijska osebnost, za vas so se zanimali tudi tuji politiki. So bili tudi oni za vas “fantje”, kot ste poimenovali politike in generale, ki so povzročili vojno? To so bili vseeno ljudje z večjim pomenom. Upam, da jim je moj dnevnik, ki bi ga lahko napisal kdor koli, nekako odprl oči, da so končno spregledali, kaj se dogaja s civilisti, otroki v Sarajevu ter v Bosni in Hercegovini. Nekako sem upala, da bodo lahko kaj spremenili, saj so takrat imeli veliko moči v svojih rokah. Pa mislite, da ste realno kaj vplivali nanje? Iskreno vam povem, da ne vem. Pri trinajstih letih sem se pred njimi znašla z željo, da bi bila lahko po vojni običajna najstnica, ki hodi v šolo, posluša glasbo in ima prijatelje. Najbolj pa me je motiviralo, da sem imela možnost, da nekaj povem v imenu vseh tistih, ki so ostali v zasedi, recimo v imenu svoje prijateljice, ki ni pisala dnevnika, ampak je risala. Zato sem se seveda spraševala, zakaj so rešili mene, ki sem samo pisala dnevnik, in ne nekoga, ki je bil ranjen. To je bila moja motivacija, da govorim v imenu vseh njih. Koliko je bilo učinka, ne vem. Verjetno je to eno izmed najpogostejših vprašanj, ki so vam jih zastavili, pa vseeno: kje ste dobili energijo, da ste še vedno pisali in vztrajali? Kaj so o tem rekli starši? Vedno sem pisala zase. Tudi takrat, ko sem urejala zbirko dnevnikov, sem ugotovila, kako zanimivo je vse to: zakaj izbrati pisanje v času, ko ni elektrike, papirja, pisal, svetlobe in niti ni možnosti, da vse to kupite. Še vedno ne vem, zakaj; pač res sem pisala zase, ker sem tak človek, ki piše dnevnike v vseh situacijah, dobrih in slabih. Starši pa niso imeli s tem nič, vedeli so samo, da nekaj pišem, ampak to je bila moja stvar. V dnevniku proti koncu zapišete, da ste dobili povratno pismo iz Amerike od novega prijatelja Brandona. Ste ga kdaj zares spoznali? Takrat je obstajala neka izmenjava pisem in so ameriški otroci pisali sarajevskim, tako da pisma nisem dobila samo jaz. Brandona nisem nikoli spoznala, sva se pa še enkrat potem slišala, ampak na koncu izgubila stike. V dnevniku pišete, da ste takrat radi poslušali Madonno. Jo še vedno? Poslušam Madonnine starejše pesmi, ki me spominjajo na to obdobje. Katero izmed njenih pesmi bi si mogoče želeli slišati zdaj? Mogoče ni ravno moja najljubša, ampak me spominja na neki posnetek, ki ga še vedno hranim in na katerem v polomljeni angleščini pojem: Like a prayer. Zlata Filipovič, rojeni ste v Sarajevu. Pred nekaj tedni je bila 20. obletnica prenehanja obleganja tega mesta, potem ko ste z družino pobegnili in se ustalili na Irskem. Kaj še čutite do Sarajeva? Kaj vam pomeni? Sarajevo mi je zelo pri srcu in vedno, ko pridem nazaj, občutim srečo. Zanimivo je, da v Sarajevu pozabim, da obstajam tudi v Dublinu, da tam živim že več kot 20 let, pozabim na tamkajšnje prijatelje in delo. In Sarajevo vsakič zapustim v joku. Zelo težko se namreč poslavljamo drug od drugega, mogoče še vedno občutimo travme, kot takrat, ko smo se razhajali. Zdi se mi, da smo v zadnjih 25-ih letih vedno v nekakšnem procesu pozdravljanja. Na hitro se vidimo, potem pa spet moramo drugam. In vsakič nas slovo spomni na prvo slovo. Kako bi lahko primerjali to pozdravljanje med zahodom in Sarajevom? Pred časom sem zaznala, kako sem res vezana na Sarajevo, medtem ko na Irsko nisem. Zdi se mi, da sem se pač tam pred 20-imi leti na novo rodila, in to je to. V Sarajevu me veliko ljudi pozna, recimo kot hčer nekoga, vnukinjo ali pa kot deklico, s katero je hodil v šolo. Lepo je vedno znova občutiti, da res pripadam mestu in da bo ta povezanost v Sarajevu vedno globlja kot na Irskem. Vas prebivalci Sarajeva še vedno radi sprejmejo, ne glede na to, da ste se odselili. Imam se za Sarajevčanko, ki živi Dublinu. In to je res. Ne morem reči, da sem Irka, ker nisem. Tam sem res že nekaj časa in moje trenutno življenje je res v Dublinu, ampak nikoli ne bom pripadala Irski. Vsakič ko na primer sedem v taksi in pozdravim z običajnim angleškim pozdravom “hi”, se takoj sliši, da nisem z Irske. In skoraj vedno sledi vprašanje taksista, od kod sem in ali se bom kmalu vrnila. To me vedno znova opomni, da to ni moj dom. Počutim se dobro, vendar to je nekaj, kjer obstajam samo 20 let. In čeprav že nekaj časa ne živim v Sarajevu, se rada vedno znova vračam. V študiji o Sarajevu sem bral, da je v zadnjih letih za mnoge Sarajevčane postal prostor, ki ga ne prepoznavajo več. Vi še prepoznate Sarajevo? V zadnjih letih so veliko zgradili, še posebej v središču mesta, kjer se res veliko dogaja, veliko je festivalov, vse več je tudi turistov. Še vedno pa je veliko težav in nerazčiščenih stvari, ne samo v Sarajevu, ampak po vsej Bosni in Hercegovini; to so na žalost procesi, ki se dogajajo po vojni in se počasi rešujejo. Neki profesor politologije mi je v Sarajevu pred leti dejal, da je največja težava mladih v Sarajevu in BiH etnonacionalizem, ki se nezadržno širi. Mnogi pa za nevzdržne razmere krivijo predvsem prodor islama v mestna in državna vlakna; to pa simbolizira ponikanje sekularne družbe, ki je bila za številne Sarajevčane osrednje zagotovilo tolerance. S tem pa se nestrpno radikalizirajo tudi druge vere. Mogoče je to eden izmed žalostnih rezultatov vojne, da je prebivalstvo, ki je bilo prej bolj mešano, zdaj veliko bolj razdeljeno na “nas”, “vas”, “njih”. Gre za rezultat vojne in tudi Daytonskega sporazuma, ki je delitve nekako legitimiziral. Zamrznil je trenutek ob koncu vojne. Res je, da je mešanosti naroda manj, kot je je bilo. Kaj mislite o Daytonskem sporazumu? Je to uspešen projekt? Uspešen je samo v tej meri, da je bil edini od vseh sporazumov, ki je obstal in ustavil vojno. Bilo je namreč toliko različnih sporazumov ... Veselili smo se vsakokrat, ko je bilo podpisano kakšno premirje, navadno pa je bilo že naslednji dan kršeno. Tako smo se tudi naučili biti skeptični do vsakega poskusa premirja in podpisa sporazuma. Kaj za vas pomenijo sodbe mednarodnega sodišča v Haagu? To je mogoče nehvaležen proces pravde po koncu vojne, ko je pomembno, da se te stvari opravijo. Ampak po drugi strani nič od tega ne bo vrnilo ogromno mrtvih, posiljenih in ranjenih. Če zbanaliziram: ko vam nekdo ukrade torbico, v kateri ste imeli slike najdražjih, pa četudi ga dobijo in pride do sodbe, vam nič ne bo vrnilo slik, ki so vam bile pri srcu. Vedno boste občutili žalost. Seveda pa je pomembno, da se pokaže resnica, ki bo pomagala pri grajenju prihodnosti. Bo mogoče kdaj na Balkanu in v BiH živeti brez napetosti, recimo tako kot pred vojno, kar bi mnogi radi videli? Sodelovala sem z organizacijo Mednarodna krizna skupina. V tej skupini je bil nekdo, ki je bil zadolžen za Balkan. Vprašala sem ga, koliko časa bo moralo preteči, da bo tako kot pred vojno. To je bilo pred desetimi leti in dejal mi je, da bo do normalizacije preteklo 30 ali 40 let. Takrat sem ugotovila, da vsi državni in zgodovinski procesi trajajo veliko dlje, kot si mislimo. Globoke travme in želje, da se vzpostavijo razmere kot pred vojno, zahtevajo dolg proces. Imate posebno glasbeno željo za Sarajevo, katero skladbo bi mu poklonili? Pred časom sem iz Sarajeva dobila za darilo albuma Amire Medunjanine in Boža Vreća, ki me s svojimi interpretacijami pesmi spominjata na mesto. Dnevniku, ki ste ga napisali med obleganjem Sarajeva, ste dali ime Mimmy. Na koncu ste mu tudi obljubili, da mu boste še kdaj pisali in pripovedovali o svojem bednem življenju. Kdaj in o kakšnem življenju ste mu pisali nazadnje? Ta Mimmy, tako se mi zdi, zdaj pripada neki mlajši Zlati. Malo bi bilo smešno, če bi zdaj pisala: “Draga Mimmy”. Ko sem šla iz Sarajeva, sem začela pisati nov dnevnik, ampak takrat nisem več pisala Mimmy, ki je s tem tudi izginila iz mojih dnevnikov. Torej ste tudi prekinili bedno življenje. Mimmy je nastala z lepim življenjem, saj sem dnevniku dala ime pred vojno, ko je bilo še vse v redu. In Mimmy ni bila povezana samo s tem težkim vojnim delom dnevnika. Sicer nisem niti razmišljala o tem, ampak potem dnevnika preprosto nisem več naslavljala z “Draga Mimmy“. Ampak vaše življenje po Mimmy je bilo veliko lepše. Seveda, po izdaji knjige, sem bila na varnem, v šoli in vzpostavila sem običajno najstniško življenje. Ampak to ne pomeni, da sem vse pozabila, ko sem odšla iz Sarajeva. Tam je ostalo veliko ljudi, ki jih nismo mogli kar tako pozabiti in pustiti za sabo. Ne morem reči, da je bil to srečen konec, ampak bil je novi začetek. Kaj pa drugače zdaj počnete? V Ljubljano ste prišli kot članica žirije na festivalu dokumentarnega filma. Delam kot producentka dokumentarnih filmov na Irskem. Veliko sodelujem s prostovoljskimi organizacijami, kot je irski Amnesty International. Sodelovala sem tudi z Združenimi narodi, Unescom, organizacijo Save the Children, pomagala sem tudi pri delavnicah za otroke, ki jih veseli pisanje. So pa to vseeno postranske stvari, glavna zadolžitev je produkcija dokumentarnih filmov. Kdaj lahko pričakujemo vaš film o Sarajevu? Mogoče pa res nekoč. Pomembno je, da nisem ves čas definirana samo s Sarajevom, vojno in dnevnikom, ampak da se povežem še s kakšno drugo zgodbo. To ne pomeni, da me ne zanima, ampak trenutno res delam pri drugih projektih. V intervjuju pred devetimi leti ste dejali, da verjamete, da so ljudje na splošno dobri in da širite revolucijo optimizma. Še vedno vztrajate pri tej tezi? Ne spomnim se, ali sem to res rekla, vendar sem v samem bistvu res optimistka. Kljub vsemu verjamem v pozitivne strani ljudi. Moj fant z Irske, ki je imel povsem drugačno in normalnejše življenje od mene, recimo misli, da je veliko več slabih ljudi na svetu, kot jaz, ki sem preživela vojno. Mogoče me je zaznamovalo, da sem v istem obdobju doživela, kako so lahko ljudje grozni in zlobni in kako so lahko neverjetno človeški drug do drugega. Mogoče so to skrajnosti, najslabše in najlepše plati ljudi, ki jih vidimo. Mogoče pa je to, da verjamem v pozitivne ljudi, ena od mojih značilnosti. Še en citat sem si zapisal iz tega intervjuja: “v trenutku nemoči imam samo upanje! Razumem, da se dogaja nekaj slabega, ampak na koncu tunela vidim luč.” Je ta luč še vedno vidna? Vedno verjamem, da se bo na koncu vse rešilo. Nedavno sem prebrala, da ne glede na to, kako težko vam je v nekem trenutku, se boste čez 5 ali 20 let v večini primerov tega spominjali v skupini prijateljev in si pripovedovali, kako je bilo. Življenje je pač polno vzponov in padcev. Vendar, ja, na koncu vedno nekako vidim luč.


Število zadetkov: 166803cT0lMjBTWi0xJmRhdGFiYXNlJTVCU09WUyU1RD1TT1ZTJmRhdGFiYXNlJTVCSUVTUCU1RD1JRVNQJmRhdGFiYXNlJTVCU09TQyU1RD1TT1NDJmRhdGFiYXNlJTVCU09QTSU1RD1TT1BNJl9zdWJtaXQ9aSVDNSVBMSVDNCU4RGkmc2hvd1R5cGU9ZGl2Jm9yZGVyPWNoYW5nZURhdGUmZGlyZWN0aW9uPWFzYyZyb3dzUGVyUGFnZT01MA== 10 od 3337 Evidenčna številka: VS034031, Datum objave: 01.01.1998, Vrsta: Članki, Izvor: Žaberl Miroslav, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: policijsko pridržanje - razlogi - pridržanje vinjene osebe - pridržanje osebe, zalotene pri storitvi prekrška - pridržanje obdolženca po odredbi sodnika za prekrške - pridržanje osebe, ki moti ali ogroža javni red in mir - pravice pridržane osebe Besedilo:Policijsko pridržanje Evidenčna številka: VS036601, Datum objave: 23.01.2003, Vrsta: Članki, Izvor: Žvipelj Marko, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: odškodninska odgovornost zdravnikov - zdravniška napaka - pojasnilna dolžnost Besedilo:Element protipravnosti pri presoji odškodninske odgovornosti zdravnikov Evidenčna številka: VS038231, Datum objave: 03.03.2008, Vrsta: Članki, Izvor: Jelenc Puklavec Alenka, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: premoženjskopravni zahtevki - adhezijski postopek - ekonomičnost postopka - aktivna legitimacija - pasivna legitimacija - adhezijski predlog - pristojnost sodišča - vsebina predloga - določena opredelitev predloga - napotitev na pravdo - obrazložitev - pravna sredstva Besedilo:Adhezijski postopek – procesni vidik Evidenčna številka: VS038616, Datum objave: 15.01.2009, Vrsta: Članki, Izvor: mag.Belopavlovič Nataša, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o zaposlitvi s krajšim delovnim časom - krajši delovni čas v posebnih primerih - jubilejna nagrada - prekinitev delovnega razmerja Besedilo:Vprašanja & Odgovori Evidenčna številka: VS038640, Datum objave: 19.02.2009, Vrsta: Članki, Izvor: mag. Belopavlovič Nataša, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povračilo stroškov za prevoz na delo - organiziran prevoz s strani delodajalca - naziv delovnega mesta - vrsta dela - druga dela Evidenčna številka: VS002482, Datum objave: 25.10.1961, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 94/61, 25.10.1961, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o prevozu stvari - prevozni stroški - pojem stroškov razkladanja ob izročitvi carinarnici Besedilo:ORIGINAL: Istovrstni in stalno ponavljajoči se stroški razkladanja kosovnega blaga ob predaji carinarnici spadajo v redne stranske pristojbine železnice, ki morajo biti zajete v zakonito izdani in redno objavljeni železniški tarifi (čl. 9 par. 4 CIM). Evidenčna številka: VS002544, Datum objave: 20.12.1961, Vrsta: Judikati, Izvor: OGS Ljubljana P 1919/61, 20.12.1961, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o prevozu stvari - prevoznina - določitev prevoznine - tarifa Besedilo:ORIGINAL: Spričo pomanjkanja ustreznih predpisov glede tarife za cestni prevoz blaga s kamioni, se za osnovo takega obračuna lahko jemlje ustrezna železniška tarifa. Evidenčna številka: VS002646, Datum objave: 05.02.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ P 1054/61, 5.2.1962, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: zastaranje obveznosti - zadržanje zastaranja - nepremagljive ovire Besedilo:ORIGINAL:Uvedba prisilne uprave in prisilne likvidacije ne predstavljanepremagljive ovire v smislu 26. člena ZZT. Evidenčna številka: VS002658, Datum objave: 22.02.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 320/62, 22.2.1962, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: zastaranje obveznosti - kdaj začne zastaranje teči - pogodbene terjatve Besedilo:PREVOD: Kadar se vtožuje saldo, ki zajema več neporavnanih terjatev, se ugotavlja potek zastaranja od dne, ko so posamezni dolgovi zapadli v plačilo, ne pa od dne, ko je tožeča stranka ugotovila saldo. Evidenčna številka: VS002683, Datum objave: 31.03.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 224/61, 31.3.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: vrnitev v prejšnje stanje - upravičen vzrok Besedilo:ORIGINAL: Dejstva, da se je tožena stranka zanesla na obljubo tožeče stranke, da bo tožbo umaknila, in tožena stranka zato ni vložila ugovora proti plačilnemu nalogu, ni mogoče šteti za upravičen razlog za vrnitev v prejšnje stanje po čl. 106. ZPP. Evidenčna številka: VS002706, Datum objave: 28.04.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 27/62, 28.4.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povrnitev pravdnih stroškov - načelo uspeha v pravdi - potrebni stroški - zapadlost dajatve - pripoznava tožbenega zahtevka Besedilo:ORIGINAL: Kadar zapade vtoževana obveznost v plačilo šele med pravdnim postopkom, a tožena stranka svoje obveznosti tudi potem v zakonitem roku ne izpolni, je treba šteti tožbeni zahtevek, navzlic prvotni preuranjenosti tožbe za utemeljen. Tožena stranka,... ki je tožbeni zahtevek v pravdi takoj pripoznala, se lahko upre plačilu tožbenih stroškov in zahteva lahko povračilo svojih lastnih pravdnih stroškov samo v primeru, če je pripoznani zahtevek v zakonitem roku tudi plačala. Evidenčna številka: VS002724, Datum objave: 18.05.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 57/52, 18.5.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pravnomočnost sodbe - subjektivna in objektivna identiteta tožbenega zahtevka - vloge pravdnih strank - ista dejanska podlaga zahtevka Besedilo:ORIGINAL: Procesna ovira pravnomočno razsojene stvari je podana takrat, kadar nastopata v obeh pravdah isti stranki, čeprav v zamenjanih vlogah, in kadar se znova uveljavljani materialno-pravni zahtevek opira na isto dejansko podlago kot zahtevek, o katerem je bilo že... pravnomočno odločeno. Evidenčna številka: VS002788, Datum objave: 20.07.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 104/62, 20.7.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: vsebina vloge - subjektivna sprememba tožbe Besedilo:ORIGINAL: Predlog za spremembo tožbe po 180. čl. ZPP mora biti kot vsaka druga procesna izjava jasen in nedvoumen, ne pa vezan na kakršenkoli pogoj. Evidenčna številka: VS002789, Datum objave: 20.07.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 89/62, 20.7.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: postopek v gospodarskih sporih - izostanek strank s prvih dveh zaporednih narokov - umik tožbe - pravilno vabljenje - čas za pripravo na narok Besedilo:ORIGINAL: Pogoj za uporabo določbe 479. čl. ZPP je, da sta bili stranki na oba naroka redno vabljeni, t.j. na način, ki je v skladu s predpisom 275. čl. (oz. 4. odst. 282. čl.) ZPP, po katerem je treba določiti narok za glavno obravnavo tako, da ostane strankam dovolj... časa za pripravo in prihod, najmanj po 8 dni od dne prejema vabila (razen v nujnih primerih iz 4. odst. 471. čl. ZPP). Evidenčna številka: VS002797, Datum objave: 04.08.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS P 195/61, 4.8.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: javna listina - resničnost dejstev - nasprotni dokaz Besedilo:ORIGINAL: Spričo predpisa 3. odst. 219. čl. Z PP, ki dovoljuje izpodbijati resničnost dejstev, navedenih v javni listini, je dopustno dokazovati isto tudi glede listine, ki jo izda gospodarska organizacija v zvezi s... svojim poslovanjem. Evidenčna številka: VS002800, Datum objave: 14.08.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 91/62, 14.8.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pooblaščenci organizacij združenega dela - predložitev pooblastila - poslovna enota Besedilo:ORIGINAL: Kadar nastopa kot pravdna stranka v tožbi matično podjetje (za poslovno enoto), more v nadaljnjem postopku opravljati poslovna enota procesna dejanja za matično podjetje le na podlagi izkazanega pooblastila matičnega podjetja. Evidenčna številka: VS002811, Datum objave: 10.09.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 148/62, 10.9.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povrnitev pravdnih stroškov - potrebni stroški - stroški izterjave sodne takse Besedilo:ORIGINAL: Stroški, ki nastanejo stranki v pravdnem postopku v zvezi z izterjavo sodnih taks, ne spadajo med tiste pravdne stroške, ki jih je dolžna povrniti nasprotna stranka v smislu čl. 144. ZPP. Evidenčna številka: VS002812, Datum objave: 10.09.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 137/62, 10.9.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - odgovornost prevoznika za škodo zaradi izgube stvari - zavarovanje odgovornosti - direktna tožba zoper zavarovalnico Besedilo:ORIGINAL: Oškodovanec, čigar pošiljka je bila zavarovana, je upravičen terjati povračilo škode v zvezi z izgubo blaga med prevozom po železnici od zavarovalnice, ne pa od železnice. Evidenčna številka: VS002858, Datum objave: 24.10.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 151/62, 24.10.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: vsebina pritožbe - nova dejstva in dokazi - dokazovanje novih dejstev iz pritožbe Besedilo:ORIGINAL: Če stranka za nova dejstva, ki jih zatrjuje v pritožbi, ni v pritožbi sami ponudila ustreznih novih dokazov, novih pritožbenih dejanskih navedb ni mogoče upoštevati. Evidenčna številka: VS002859, Datum objave: 24.10.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 167/62, 24.10.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: postopek v gospodarskih sporih - izostanek strank s prvih dveh zaporednih narokov - umik tožbe - vloga strank Besedilo:ORIGINAL: Če nobena od strank ne pride na dva zaporedna naroka, šteje sodišče tožbo za umaknjeno tudi v primeru, da tožeča stranka še pred drugim narokom sporoči, da je ne bo na narok, a da vztraja pri zahtevku. Evidenčna številka: VS002860, Datum objave: 25.10.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 164/62, 25.10.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: vročanje organizacijam združenega dela - oseba, upravičena za sprejem Besedilo:ORIGINAL: Že iz samega dejstva, da opravlja pravdna stranka prevzemanje pošte na poštnem uradu redno po svojem kurirju, izhaja, da je stranka kurirja pooblastila za prevzemanje pošte, in je treba zato njenega kurirja šteti za pooblaščenega uslužbenca v smislu... čl. 123. ZPP. Evidenčna številka: VS002861, Datum objave: 25.10.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 150/62, 25.10.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - plačilo prevoznine - preveč plačana prevoznina - pasivna legitimacija Besedilo:ORIGINAL: V pravdi zaradi povračila preveč plačane voznine je pasivno legitimirano železniško transportno podjetje, na katerega območju je postaja, ki je zaračunala prevozne stroške, ne pa skupnost železniških podjetij, pa čeprav je le-ta ... sklenila z naročnikom prevozno pogodbo o posebnem prevozu. Evidenčna številka: VS002862, Datum objave: 25.10.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 175/62, 25.10.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o prevozu stvari - odgovornost prevoznika za škodo zaradi poškodbe stvari - regresni zahtevek zavarovalnice Besedilo:ORIGINAL: Če zavaruje prevoz lastnik blaga, gre zavarovalnici regresni zahtevek proti prevozniku iz naslova legalne cesije samo, če je škoda na zavarovanem tovoru med prevozom nastala po prevoznikovi krivdi. Evidenčna številka: VS002864, Datum objave: 30.10.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 201/62, 30.10.1962, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povrnitev pravdnih stroškov - umik tožbe izven glavne obravnave - rok za zahtevo za povrnitev stroškov Besedilo:ORIGINAL: Sodišče ob umiku tožbe izven glavne obravnave ne odmeri pravdnih stroškov po službeni dolžnosti, čeprav so bili morebiti ti stroški že prej priglašeni, temveč mora tožena stranka v takem primeru povračilo svojih stroškov izrecno zahtevati v roku 15 dni... po prejemu sporočila o umiku tožbe. Evidenčna številka: VS002868, Datum objave: 08.11.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 1909/62, 8.11.1962, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: blagovna in storitvena znamka - sodno varstvo - rok za vložitev tožbe Besedilo:PREVOD: V nasprotju z dobrimi poslovnimi običaji in načelom vestnosti in poštenja je, če nekdo, ki ima pravico zahtevati od drugega, naj preneha z določeno dejavnostjo, te svoje pravice nasproti drugemu ne uveljavlja v primernem roku, temveč stori to šele po... dolgem času, ko je drugi s to svojo dejavnostjo, z velikim trudom in popolnoma osvojil tržišče. Če prizadeti ni uveljavljal svoje pravice za prvenstvo registrirane znamke v primernem roku, je to pravico izgubil. ORIGINAL: Protivno je načelu poštenja i savesnosti traženje jedne stranke da se na osnovu njenog prvenstva zabrani drugoj stranci upotreba sličnog žiga, ako je to traženje stavljeno posle dugotrajne upotrebe sličnog žiga od strane druge stranke. Evidenčna številka: VS002887, Datum objave: 22.11.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 2104/62, 22.11.1962, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: pogodbena kazen - upnikove pravice - zaradi zamude - podaljšanje izpolnitvenega roka Besedilo:PREVOD: Če pogodbeni stranki določita po poteku dograditvenega roka njegovo podaljšanje, ima naročnik gradbenih del kljub temu pravico zahtevati penale zaradi nepravočasne izpolnitve pogodbe, če je izjavil sopogodbeniku, da s podaljšanjem dograditvenega roka... ni prenehala njegova zamuda. Evidenčna številka: VS002890, Datum objave: 26.11.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 2147/62, 26.11.1962, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: avtorsko delo - fotografsko delo Besedilo:PREVOD: Še tako strokovno izdelana fotografija industrijskih proizvodov zgolj zaradi svoje strokovne izvedbe še ne predstavlja fotografije, ki ji gre avtorska zaščita po 2. odst. 3. čl. zakona. Evidenčna številka: VS002897, Datum objave: 11.12.1962, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 2326/62, 11.12.1962, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: male avtorske pravice - javno izvajanje - honorar - trgovina Besedilo:PREVOD: Za javno izvajanje glasbe v trgovskem podjetju ne šteje tisto izvajanje, ki se opravlja le zaradi preizkusa radijskega aparata ob prodaji kupcu, da bi slednji lahko preizkusil neoporečnost aparata. Za te primere trgovsko podjetje ni dolžno plačati ... avtorskega honorarja za izvajanje glasbe. Evidenčna številka: VS003021, Datum objave: 14.01.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 2414/62, 14.1.1963, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: pogodbena kazen - akcesornost Besedilo:PREVOD: Kadar investitorjeva zamuda pri plačilu občasnih situacij povzroči, da izvajalec ne more pravočasno končati gradbenih del, investitor izgubi pravico terjati od izvajalca pogodbeno kazen zaradi prepozno končanih del. Evidenčna številka: VS003030, Datum objave: 22.01.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 259/62, 22.1.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povrnitev pravdnih stroškov - povod za tožbo - pogojna pripoznava tožbenega zahtevka Besedilo:ORIGINAL: Če toženec v odgovoru na tožbo pripozna zahtevek pogojno, t.j. če se bo zahtevek izkazal za utemeljenega, se je že spustil v obravnavanje glavne stvari in se pri uveljavljanju svojega stroškovnega zahtevka ne more več sklicevati na določila 146. čl. ZPP. Evidenčna številka: VS003047, Datum objave: 08.02.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 1846/62, 8.2.1963, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: postopek pred razsodišči - razlogi in rok za izpodbijanje arbitražne odločbe - prekoračitev meje naloge - nepopolna in nerazumljiva vloga Besedilo:PREVOD: Zahtevek na razveljavitev razsodbe razsodišča (vštevši tudi odločbe Zunanjetrgovinske arbitraže) po 5. tč. 451. čl. ZPP se lahko uveljavlja samo, če je izrek razsodbe nerazumljiv ali sam s seboj v nasprotju. Preizkus izpodbijane razsodbe se omeji ... samo na besedilo njenega izreka ter se ne more razširiti tudi na eventualno nasprotje med izrekom in razlogi razsodbe oziroma na razumljivost ali na medsebojno neskladnost razlogov. Razveljavitveni razlog po 4. tč. 451. čl. ZPP, da je razsodišče prekoračilo meje svoje naloge, ne obstoji, če je razsodišče zavrnilo zahtevek na podlagi pravne ocene, ki se ni skladala s pravno oceno tožene stranke (npr. tožena stranka je predlagala zavrnitev zahtevka zaradi zatrjevane neveljavnosti posla, razsodišče pa je posel ocenilo za veljaven, vendar je zahtevek zavrnilo iz razloga poznejšega odstopa od pogodbe). Tožbo na razveljavitev razsodbe razsodišča po 7. tč. 451. čl. ZPP je treba vložiti po 452. čl. ZPP najpozneje v roku 30 dni od dneva, ko je stranka izvedela za razlog, ki ji daje pravico na obnovo postopka po 381. čl. ZPP. Če stranka vloži tako tožbo v omenjenem roku ter v njej navede zakonite razloge, na podlagi katerih uveljavlja pravico do obnove, ter okoliščine, iz katerih izhaja, da je tožba vložena v zakonitem roku, ne predloži pa tudi dokazov, s katerimi podpira svoje navedbe, se tožba ne zavrže po 385. čl. ZPP kot prepozno vložena, temveč se obravnava kot nepopolna. Nepopolno tožbo lahko stranka dopolni v roku, ki ji ga po 98. čl. ZPP določi sodišče. Šele, če stranka ne dopolni tožbe v odrejenem roku, se tožba zavrže. Evidenčna številka: VS003088, Datum objave: 13.03.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: OGS Koper P 45/63, 13.3.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: vložitev tožbe pri nepristojnem sodišču - plačilo vtoževane terjatve v času vložitve tožbe pri nepristojnem sodišču - pravica do povrnitve pravdnih stroškov Besedilo:ORIGINAL: Če je dolžnik s plačilom v zamudi in vloži upnik pomotoma pri nepristojnem sodišču tožbo, ta tožba pa se križa z zamudnim plačilom, je šteti pri odločanju o stroških, kot da je bila tožba vložena pri pristojnem sodišču (čl. 144. in naslednji... ZPP). Evidenčna številka: VS003122, Datum objave: 06.04.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 40/63, 6.4.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - odgovornost prevoznika za škodo zaradi izgube stvari - višina odškodnine - omejitev odgovornosti Besedilo:ORIGINAL: Pri izgubi večje blagovne pošiljke med železniškim prevozom je šteti, da je do izgube prišlo zaradi hude malomarnosti železnice, in je zato podana njena odgovornost za dejansko škodo, kot to določa čl. 103 Zakona o prevozu po železnicah (Ur.l.FLRJ št.46/57). Evidenčna številka: VS003150, Datum objave: 15.05.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 84/63, 15.5.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o prevozu stvari - prevzem stvari in voznega lista - obveznost plačila prevoza Besedilo:ORIGINAL: Po čl. 88 citiranih splošnih pogojev je prejemnik blaga, ki je od prevoznika prevzel prevoznico, dolžan prevozniku izplačati prevoznino, razen če je med prevoznikom in naročnikom prevoza kak drugačen dogovor. Če prejemnik hkrati z blagom... ni prevzel tudi prevoznice, prevoznik ne more izterjati prevoznine od prejemnika blaga, temveč je upravičen terjati njeno plačilo edino le od tistega, ki mu je naročil prevoz. Evidenčna številka: VS003168, Datum objave: 06.06.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSJ Sl 565/63, 6.6.1963, Država: Jugoslavija, Jezik: slovenščina Institut: pogodbena kazen in odškodnina Besedilo:PREVOD: Dogovor med projektantom in investitorjem o plačilu pogodbene kazni za primer prepozne predložitve projektov ne izključuje investitorjeve pravice, da poleg pogodbene kazni zahteva od projektanta tudi odškodnino za škodo, ki presega znesek pogodbene kazni. Evidenčna številka: VS003171, Datum objave: 07.06.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 119/63, 7.6.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: sprememba tožbe - naknadni sosporniki - privolitev novega toženca - eventualni sosporniki Besedilo:ORIGINAL: Kadar predlaga tožnik v začetku pravdnega postopka razširitev tožbe na novega toženca kot eventualnega sospornika v smislu 1. odst. 185. čl. ZPP, je potreben pristanek novega toženca, prav tako kot v primeru razširitve tožbe po 2. odst. 184. čl. ZPP. Evidenčna številka: VS003194, Datum objave: 03.07.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 137/63, 3.7.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povrnitev pravdnih stroškov - načelo uspeha v pravdi - delen uspeh v pravdi - potrebni stroški Besedilo:ORIGINAL: Po načelu odgovornosti za uspeh je treba v primeru delnega pravdnega uspeha naložiti stranki povračilo tistih pravdnih stroškov, ki so bili za dosego nasprotnikovega pravdnega uspeha potrebni. Določba 2. odst. 143. čl. ZPP, da trpi vsaka stranka svoje ... lastne pravdne stroške, je uporabiti samo takrat, kadar so ob enakem pravdnem uspehu (1/2 : 1/2) tudi pravdni stroški približno enaki. Če so pravdni stroški strank, ob enakem pravdnem uspehu bistveno različni, pa je treba o stroških odločiti po temeljnem stroškovnem načelu, to je po načelu odgovornosti za uspeh. To pomeni, da je treba v takem primeru odmeriti in priznati vsaki stranki tiste pravdne stroške, ki so bili za dosego njenega pravdnega uspeha potrebni (čl. 144. ZPP). Evidenčna številka: VS003202, Datum objave: 19.07.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: OGS Ljubljana P 483/63, 19.7.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - odgovornost prevoznika za škodo - trajanje odgovornosti Besedilo:ORIGINAL: Zavarovalnica ne odgovarja po predpisih o obveznem zavarovanju za škodo na blagu, ki je sicer nastala na železniški postaji, vendar že po izročitvi pošiljke. V takem primeru lahko odgovarja železnica odškodninsko, vendar ne po strogi prevozniški odgovornosti,... temveč po splošnih načelih civilnega prava. Evidenčna številka: VS003221, Datum objave: 11.09.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 179/63, 11.9.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: povrnitev pravdnih stroškov - rok za zahtevo - umik tožbe na obravnavi Besedilo:ORIGINAL: Po določbi 3. odst. 153. čl. ZPP mora stranka zahtevati povrnitev stroškov najpozneje do konca obravnave, ki je bila pred odločitvijo o stroških. To pravilo velja tudi, če je tožnik umaknil tožbo na obravnavi, pri kateri je bil toženec navzoč, kar... je smiselno izvajati iz določbe 7. odst. 153. čl. ZPP. Evidenčna številka: VS003223, Datum objave: 13.09.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 171/63, 13.9.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: ugovor zoper plačilni nalog - umik tožbe - privolitev toženca - preklic umika tožbe Besedilo:ORIGINAL: Tožnik sme umakniti tožbo do pravnomočnosti plačilnega naloga, brez privolitve toženca pa samo do vložitve ugovora. Če toženec zoper plačilni nalog ne vloži ugovora, privolitev toženca za umik tožbe ni potrebna, in more tožnik tožbo umakniti ... vse do pravnomočnosti plačilnega naloga. Enak pravni položaj je podan, če tožnik umakne tožbo ne glede posameznih zahtevkov, katerim toženec ni ugovarjal. Če toženec plačilnega naloga glede delnega zahtevka ni osporaval z ugovorom in na dan umaknitve tožbe plačilni nalog še ni bil pravnomočen, mora sodišče vzeti umik tožbe glede delnega zahtevka na znanje, in v tem delu razveljaviti plačilni nalog. Na tem ne spremeni ničesar dejstvo, da je tožnik umik tožbe pozneje preklical, ker umik tožbe ni preklicljiv. Evidenčna številka: VS003234, Datum objave: 05.10.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS P 60/63, 5.10.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - izvršitev prevoza - ovire pri prevozu - sprememba pogodbe po pošiljatelju - odgovornost prevoznika za škodo - plačilo prevoznih stroškov - uporaba tarife - pasivna legitimacija Besedilo:ORIGINAL:Če nastopi prevozna ovira in je pošiljalec poslal zaradi tega železnici navodilo, da naj se pošiljka ali zadrži ali pošlje drugemu prejemniku, ali pa pošlje prvotnemu prejemniku po drugi prevozni poti, ima železnica po cit. členu pravico zahtevati... prevozne stroške za ves dejansko izvršeni prevoz, ne more pa zahtevati stroškov, ki so nastali po njeni krivdi. Če je bila pošiljka zaradi nove pošiljalčeve odredbe izročena drugemu prejemniku ter pošiljalec ni prevzel nase plačila stroškov niti v tovornem listu niti v svoji dodatni odredbi, mora prevozne stroške, vštevši tudi dodatne stroške zaradi nove pošiljalčeve odredbe, plačati po cit. členu železnici novi prejemnik. V pravdi, v kateri zahteva železnica plačilo voznine, ki je prejemnik noče plačati, čeprav je pošiljko s pristankom železnice že prevzel, lahko ugovarja prejemnik ne samo zoper pravni temelj zahtevka, temveč lahko ugovarja zoper previsoko zaračunano voznino že v tej pravdi, ne pa šele v posebnem administrativnem postopku, po čl. 41 CIM oziroma s posebno tožbo po čl. 42 CIM. Če je pošiljalec v svoji novi odredbi izrecno navedel kot razlog za novo dispozicijo konkretno prevozno oviro, mora železnica tako odredbo obravnavati kot pošiljalčevo navodilo za primer prevozne ovire v smislu čl. 24 CIM, ne pa kot spremembo prevozne pogodbe po čl. 21 CIM. To velja tudi tedaj, če je pošiljalec po pomoti uporabil za svojo odredbo napačen obrazec za spremembo prevozne pogodbe, v katerem sicer ni rubrike za vpis prevozne ovire, vendar je bil razlog prevozne ovire vpisan v navedeni obrazec tako jasno in vidno, da ga železnica ob povprečni pazljivosti ne bi mogla prezreti. Če prevozna ovira odpade, še predno je železnica izvršila poprej prejeto pošiljalčevo navodilo za primer prevozne ovire, mora železnica po smiselni razlagi par. 1, 2, 7 in 8 čl. 24 CIM o novem položaju takoj obvestiti pošiljalca in izvršitev poprej prejete pošiljalčeve odredbe zadržati, dokler ne dobi novega pošiljalčevega navodila. Če železnica ne obvesti pošiljalca o prenehanju prevozne ovire, temveč ravna s pošiljko tako, kot je odredil pošiljalec v svojem prejšnjem navodilu za primer preozne ovire, je odgovorna za škodo, ki jo je pošiljalec utrpel zato, ker za prenehanje prevozne ovire ni pravočasno izvedel, in zato tudi ni mogel pravočasno spremeniti svoje prejšnje dispozicije. V takem primeru železnica ne more zahtevati prevoznih stroškov za povratni prevoz, ki ga je odredil pošiljalec še v času, ko je prometna ovira še obstajala, ki pa je bil po prenehanju prometne ovire popolnoma nepotreben. Železnica sme zaračunati prevoz po tranzitni tarifi le tedaj, če naročeni tranzit tudi dejansko izvrši oziroma če se že začeti tranzit ni izvršil po krivdi pošiljalca ali zaradi njegove naknadne spremembe prevozne pogodbe v smislu čl. 21 CIM. Če pa že začeti tranzitni prevoz ni bil dokončan zaradi prometne ovire in je bila pošiljka v skladu s pošiljalčevim navodilom za primer prevozne ovire izročena novemu prejemniku na področju Jugoslavije, torej Jugoslavije ni tranzitirala, se stroški za dejansko izvršeni prevoz, kolikor niso nastali po krivdi železnice, obračunajo po lokalni in ne po tranzitni tarifi. Evidenčna številka: VS003261, Datum objave: 29.10.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 182/63, 29.10.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: zastaranje odškodninske terjatve - čas, ki je potreben za zastaranje - kdaj začne zastaranje teči - gmotna škoda - regres zavoda za socialno zavarovanje - občasne dajatve Besedilo:ORIGINAL: Za začetek zastaranja ni pogoj le čas zaznanja škode, temveč tudi čas, ko je oškodovanec moral izvedeti oziroma ugotoviti znesek škode, ker je šele od tedaj dalje podana pravno objektivna možnost za vložitev odškodninske tožbe. Tudi regresne... odškodninske terjatve zavoda za socialno zavarovanje za izvršene občasne dajatve zastarajo po 15. čl. v treh letih od zapadlosti posamezne dajatve. Zapadlost posameznih dajatev se v skladu s čl. 19 cit. zakona računa od časa, ko je zavod za socialno zavarovanje mogel izvedeti za povzročitelje in za znesek škode oz. dajatve. Evidenčna številka: VS003284, Datum objave: 22.11.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 1103/63, 22.11.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: javna listina - zapisnik o seji - nasprotni dokaz Besedilo:ORIGINAL: Zapisnik o seji delavskega sveta ni listina, zoper katero nasprotni dokaz ne bi bil mogoč. Šteje se, da so bili sprejeti tisti sklepi, ki jih je sodišče ugotovilo tudi na podlagi drugih dokazov, in ne samo tisti sklepi, ki so bili vnešeni v formalni, a nepopolni zapisnik. Evidenčna številka: VS003286, Datum objave: 26.11.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: OGS Ljubljana P 1141/63, 26.11.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o prevozu stvari - pogodbeni stranki - posrednik Besedilo:ORIGINAL: Podjetje, ki se peča s posredovanjem prevoznih uslug in preskrbo tovora, ni pogodbena stranka v prevozni pogodbi, čeprav izda prevoznico na svojem obrazcu. Pogodbeni stranki v prevozu sta pošiljalec in prevoznik. Zato posrednik ni plačnik... prevoznih stroškov. Lahko si zaračuna le provizijo za posredovanje oziroma preskrbo tovora. Pač pa je posrednik odškodninsko odgovoren pošiljalcu, čigar pooblaščenec je, če prevozne pogodbe s prevoznikom ni sklenil tako, kakor je naročil pošiljalec (člen 3 splošnih pogojev). Evidenčna številka: VS003311, Datum objave: 18.12.1963, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 234/63, 18.12.1963 OGS Koper P 407/63, 11.11.1963, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: pogodba o prevozu stvari - določitev prevoznine - pooblaščenec po zaposlitvi - voznik Besedilo:ORIGINAL: Če prevozno podjetje dopušča svojemu šoferju, da samostojno sklepa prevozne pogodbe na terenu (n.pr. prevzema tovore, da se izogne prazni povratni vožnji), je šteti šoferja za pooblaščenca podjetja glede sklepanja takih pogodb in je šoferjev... prevozni dogovor tudi glede višine prevoznine za prevozno podjetje obvezen. Evidenčna številka: VS003425, Datum objave: 16.01.1964, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 245/63, 16.1.1964, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - odgovornost prevoznika za škodo zaradi poškodbe stvari - oprostitev odgovornosti zaradi posebne nevarnosti v zvezi z naravo stvari Besedilo:ORIGINAL: Kot ekskulpacijski razlog po čl. 96 t. 4 ZPŽ se upoštevajo le nevarnosti hitrega kvarjenja blaga, ki je že po svojem naravnem svojstvu nagnjeno k hitremu kvarjenju pri normalnem odvijanju prometa. Če pa zaradi velike malomarnosti železnice... pride do nenavadno velike prekoračitve izvršitvenega roka (6 dni namesto 3 dni pri brzovozni pošiljki), odgovarja železnica za škodo, ki je nastala na pravilno pakirani pošiljki zaradi zmrznjenja. Evidenčna številka: VS003427, Datum objave: 17.01.1964, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 224/62, 17.1.1964, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: gradbena pogodba - zamudne obresti - odpoved zahtevku za plačilo obresti Besedilo:ORIGINAL: Vprašanje zamudnih obresti iz začasnih situacij ni predmet, o katerem razpravlja kolavdacijska komisija. Zato tudi ugotovitev v kolavdacijskem zapisniku, da stranki nimata nobenih naknadnih zahtev materialno-finančnega značaja in da so bile vse sporne... zadeve rešene v kolavdacijskem zapisniku, ne more imeti pomena izjave, s katero naj bi se bil izvajalec odpovedal obresti od prepozno plačanih začasnih situacij. Upniku obresti ne pripadajo samo takrat, če se jim je izrecno odpovedal. Evidenčna številka: VS003437, Datum objave: 30.01.1964, Vrsta: Judikati, Izvor: VGS Sl 247/63, 30.1.1964, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: prevoz blaga po železnici - pogodba o prevozu stvari - odgovornost pošiljatelja za pravilnost podatkov o stvari - teža pošiljke Besedilo:ORIGINAL: Čeprav je pošiljalec sam naložil izvozno pošiljko, ni dolžan plačati 6 kratnega vozninskega dodatka na pretežo vagonske pošiljke, ki jo železnica naknadno ugotovi, kadar pri izročitvi pošiljke v prevoz ni navedel teže pošiljke v voznem listu (čl. 7... par. 9. tč. a CIM oziroma čl. 66/5 tč. 1 ZPŽ). Železnica namreč mora v smislu 2. odst. 64. čl. ZPŽ sama ugotoviti težo vagonske pošiljke, če ta ni navedena v voznem listu, čeprav pošiljalec ni izrecno zahteval od železnic, da ugotovi težo. Evidenčna številka: VS003467, Datum objave: 22.02.1964, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 19/64, 22.2.1964, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: zastaranje obveznosti - pretrganje zastaranja - vložitev tožbe Besedilo:ORIGINAL: V rednem likvidacijskem postopku priglašena terjatev ne pretrga zastaranja, ker smejo upniki zoper gospodarsko organizacijo uveljavljati dajatvene zahtevke in voditi izvršbo tudi med postopkom redne likvidacije. Evidenčna številka: VS003468, Datum objave: 22.02.1964, Vrsta: Judikati, Izvor: VGSS Sl 19/64, 22.2.1964, Država: Slovenija, Jezik: slovenščina Institut: zastaranje obveznosti - pretrganje zastaranja - zastaralni rok pri pretrganju Besedilo:ORIGINAL: Uvedba rednega likvidacijskega postopka ne predstavlja generalne izvršbe, ki ima po čl. 39 zakona o zastaranju terjatev za posledico pretrganje zastaranja. V čl. 39 predvideno pretrganje zastaranja se nanaša samo na terjatve, ki se uveljavljajo v sodnem ... postopku (pravdnem, izvršilnem in prisilno - likvidacijskem) ne velja pa za terjatve, ki se uveljavljajo v izvensodnem postopku, za katerega šteje tudi postopek redne likvidacije.


Nosečniški koledar: 42. teden - Ringaraja.net Noseči ste: 42 tednov Ste še tukaj? Ne boste več dolgo!! Vso srečo vam želimo! PRVI JOK. IN DRUŽINA. MAMICA, NOVOROJENČEK IN OČKA. Zelo malo je takih nosečnic, samo nekaj odstotkov, ki so zares prekoračile predvideni termin poroda za teden dni. V Sloveniji velja strokovno priporočilo, da vas osebni izbrani ginekolog z rednimi pregledi vodi do 41. tedna, nato pa skrb za vas prevzamejo zdravniki tiste porodnišnice, ki ste si jo i... Ob pravi prekoračitvi termina poroda prehranjevalna vloga posteljice začne pešati, zato plod ne pridobiva več na telesni teži. Ob pravi prenošenosti se teža celo zmanjšuje, saj ni več idealnih pogojev za bivanje v maternici. Zadnji čas je, da nastopi porod, tudi bodoča starša sta pripravila že vse p... Brez besed. Čakanje je tudi znak zrelosti, ki jo novopečeni starši potrebujejo že od prvega dne. Malo vaje pred rojstvom ne škodi. Avto za prevoz deluje, če je nosečnica že v porodnišnici in čaka na umetno sprožen začetek poroda, ji bodo vaši obiski ter vzpodbudne besede pomenili zelo veliko. Anonimen ob 08:28 Anonimen ob 08:24 RE: Biopsija horionskih resic - fish test


Predlog direktive o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce je del prizadevanj EU za razvoj celovite politike priseljevanja. Decembra 2005 je bilo za obdobje med letoma 2007 in 2009 predvideno sprejetje petih zakonodajnih predlogov na področju priseljevanja delavcev. Zakonodaja naj bi določila pogoje za sprejem posebnih kategorij migrantov (visokokvalificirani delavci, sezonski delavci, plačani pripravniki in osebje, premeščeno znotraj podjetja), uredila položaja že sprejetih delavcev in poenostavila postopek za prosilce. EU naj bi tako lažje privabila visokokvalificirane delavce iz tretjih držav ter s tem povečala prispevek zakonitega priseljevanja, ki krepi konkurenčnost gospodarstva. Gre predvsem za učinkovito in hitro odzivanje na nihajoče potrebe po visokokvalificirani delovni sili ter za odpravo pomanjkanja teh delavcev z oblikovanjem enotnih evropskih pogojev. Namen predloga Po napovedih Eurostata bo skupno število prebivalstva EU začelo upadati okrog leta 2025, število delovno sposobnega prebivalstva pa že po letu 2011, vsekakor pa ne bodo vse države enako prizadete. Ob tem zaposlovanje v sektorjih, ki zahteva visokošolsko izobrazbo, v primerjavi z drugimi sektorji stalno narašča, vendar EU za visokokvalificirane strokovnjake iz tretjih držav ni dovolj privlačna v okviru zelo velike mednarodne konkurence. Kot ugotavlja poročevalka Ewa Klamt (EPP-ED, DE), se visokokvalificirani priseljenci za države, ki niso članice Unije, pogosto odločijo prav zaradi dolgih in zapletenih postopkov v Evropi. Ob tem je v EU 27 različnih sistemov sprejema tujcev, ki tudi nimajo možnosti, da bi se zaradi zaposlitve selili iz ene države v drugo. Trenutno ima samo deset držav članic posebne sisteme za sprejem visokokvalificiranih delavcev, ki se med seboj razlikujejo, zato podatkov ni mogoče primerjati. Leta 2003 je bil vstop v takratnih 15 držav članic dovoljen okoli 74 300 strokovnjakom. Skupna merila in enotno dovoljenje Za sprejem visokokvalificiranih delavcev iz tretjih držav naj bi veljal pospešen postopek, ki bi temeljil na skupni opredelitvi in merilih: pogodba o zaposlitvi, poklicne kvalifikacije in plača, ki je večja od najnižje možne ravni, določene na nacionalni ravni. Dovoljenje za prebivanje bo delavcem omogočilo opravljanje dela (modra karta EU) in dalo vrsto pravic, vključno z ugodnejšimi pogoji za združitev družine. Začetna veljavnost bi bila dve leti z možnostjo podaljšanja za vsaj še dve, karta pa bi omogočala tudi preselitev v drugo državo članico zaradi opravljanja dela in možnost seštevanja obdobij prebivanja v različnih državah članicah za pridobitev statusa rezidenta. Predlagana dopolnila parlamentarnega odbora Poslanci predlagajo, da bi bila začetna veljavnost modre karte tri leta z možnostjo podaljšanja za vsaj še dve leti. V primeru krajše pogodbene zaposlitve pa bi veljala za obdobje pogodbe in dodatnih šest mesecev. Po treh letih bivanja v eni državi bi se imetnik modre karte se lahko zaposlil kot visokokvalificirani delavec v drugi državi članici, čeprav bi še vedno prebival v prvi državi članici. Izpolnjevanje pogojev bi moral prosilec izkazati z visokošolsko diplomo ali z dokazili o najmanj petih letih poklicnih izkušenj (predlog Komisije predvideva tri leta) na ravni, ki je primerljiva z visokošolsko izobrazbo, od tega najmanj dve leti na visokem položaju. Bruto mesečna plača, opredeljena v pogodbi o zaposlitvi ali zavezujoči ponudbi za zaposlitev, bi morala po mnenju poslancev znašati vsaj 1,7 povprečne bruto plače in ne bi smela biti nižja od plače, ki velja za primerljivega delavca v državi gostiteljici. Svet EU se zavzema za količnik 1,5 povprečne bruto plače, medtem ko je Komisija predlagala trikratno minimalno plačo, kar pa bi zapletlo določanje te višine v državah članicah, ki nimajo opredeljenih minimalnih plač. Dodatno merilo za izdajo modre karte, ki ga predlaga Parlament, predvideva, da bi se lahko izdala priseljencem iz tistih tretjih držav, s katerimi je EU predhodno sklenila sporazume o sodelovanju in partnerstvu, ki vključujejo tudi mobilnost in priseljevanje. Članice EU pa ne bi smele aktivno vabiti delavcev iz tistih sektorjev, kjer v tretji državi že primanjkuje ali je pričakovati pomanjkanje visokokvalificiranih delavcev. To še zlasti velja za zdravstveni in izobraževalni sektor. Pristojni organi držav članic bodo pred sprejetjem odločitve o vlogi za modro karto lahko proučili razmere na svojem trgu dela in uporabili nacionalne in evropske postopke glede zahtev za izpolnjevanje delovnega mesta. V okviru te svoje diskrecijske pravice pa naj bi upoštevali nacionalne in regionalne potrebe po delovni sili. Mnenje poročevalke Poročevalka ugotavlja, da se EU visoko usposobljenim strokovnjakom še vedno ne zdi privlačna, kar kaže tudi primerjava s klasičnimi državami priseljevanja, kot so Združene države Amerike, Kanada ali Avstralija. Le 5,5 odstotka visokokvalificiranih priseljencev iz držav Magreba pride v EU, za ZDA ali Kanado pa se jih odloči približno 54 odstotkov. Nasprotno pa je EU sprejela največ nekvalificiranih delavcev iz držav Magreba (87 odstotkov). EU z deležem 1,72 odstotka celotne zaposlene visokokvalificirane delovne sile iz tretjih držav občutno zaostaja za drugimi pomembnimi državami priseljevanja, kot so Avstralija (9,9 odstotka), Kanada (7,3 odstotka), ZDA (3,2 odstotka) in Švica (5,3 odstotka). Bistven vzrok za to, da EU ni privlačen cilj za priseljevanje, je trenutno 27 različnih nacionalnih sistemov sprejema, kar potencialnim delavcem migrantom iz tretjih držav močno otežuje gibanje iz ene države članice v drugo. Različni predpisi vodijo h konkurenci med samimi članicami, le 10 držav pa ima posebne sisteme za sprejem visokokvalificiranih delavcev migrantov. Zgolj šest članic ima tudi posebne programe za zaposlovanje visokokvalificiranih delavcev migrantov. Poročevalka poudarja, da je nujno potreben obsežen in usklajen celosten pristop k evropski politiki priseljevanja, ki bi upošteval vidike razvojne politike ter politike zaposlovanja in vključevanja. Za usmerjanje migracijskih tokov proti Evropi in v njej ter za zajezitev nezakonitega priseljevanja so potrebni skupni evropski predpisi. Sistem, ki bi temeljil na skupnih merilih, bi za visokokvalificirano delovno silo iz tretjih držav pomenil jasen znak, da se EU resnično zanima za to, da te strokovnjake sprejme na nacionalne trge dela in jih dolgoročneje zaposli v EU. Vendar pa priseljevanje z namenom zaposlovanja visokokvalificirane delovne sile ne more biti dolgoročna rešitev gospodarskih oziroma demografskih problemov, ampak lahko zgolj kratkoročno pomaga pri reševanju teh težav. Države članice morajo imeti še naprej pravico do določanja obsega priseljevanja. Treba je spoštovati načelo subsidiarnosti, saj na ravni EU ni evropskega trga dela, enotn 1000 ih socialnih sistemov, skupne socialne zaščite glede pokojnine, niti usklajenih sistemov zdravstvenega zavarovanja. Razmere na nacionalnih trgih dela so strukturno popolnoma različne, zato se mora ekonomsko usmerjeno priseljevanje ravnati po potrebah posameznega nacionalnega trga dela. Odločitve o številu strokovnjakov iz tretjih držav in zahtevanih kvalifikacijah se lahko sprejemajo le v skladu s potrebami, torej na kraju samem.


1.KAT JE LAHKO INKONENTNA OBLIKA DIMENZIJE?


008000 Pravila Evropske unije o konkurenci so namenjena zagotavljanju poštenih in enakih pogojev poslovanja, hkrati pa omogočajo inovativnost, poenotenje standardov in razvoj malih podjetij. Evropska komisija spremlja in preiskuje protikonkurenčno ravnanje, združevanje podjetij in državno pomoč, s čimer želi evropskim podjetjem zagotoviti enake konkurenčne pogoje, potrošnikom pa ustrezno izbiro in poštene cene. Večja podjetja ne smejo izkoriščati svoje pogajalske moči za uveljavljanje pogojev, ki bi dobaviteljem ali strankam onemogočili poslovanje z njihovimi tekmeci. Komisija lahko podjetjem za takšno ravnanje naloži kazen. Za pristojnosti Komisije pri preiskovanju in kaznovanju v primeru kršitev pravil EU o konkurenci velja sistem notranjega nadzora in ravnotežja ter nadzor Sodišča Evropske unije. EU tudi vodi mednarodno sodelovanje na področju konkurence ter spodbuja in predlaga najboljše prakse. Skupaj z drugimi partnerskimi organi na nacionalni in svetovni ravni je tudi ustanovna članica Mednarodne mreže za konkurenco (ICN), ki ugotavlja možne kršitve pravil o konkurenci.


source: fineweb

text: Mercure Hotel Berlin City West v Spandau je enkraten za popolno doživetje Berlin in bližnje okolice. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V Mercure Hotel Berlin City West naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Gostje hotela lahko uživajo v dodatni ponudbi, kot je receptor, 24-urna recepcija, bar, dvigalo, pralnica. 119 sob v nadstropjih nudi topel in prijeten dom daleč stran od doma, poleg tega pa so v nekaterih izbranih sobah na voljo tudi kad, sef v sobi, klimatska naprava, televizija, satelitska/kabelska TV. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi savna, teniška igrišča, igrišča za skvoš, fitness center, notranji bazen, ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Zaradi svoje odličnosti in izjemne lokacije je Mercure Hotel Berlin City West idealno izhodišče za prijetno bivanje v Berlin.


Vodnik Kako kupiti JustLiquidity Binance (JULB) Registrirajte se zdaj Binance nenehno pregleduje in dodaja kriptovalute, ki jih je mogoče uporabiti na platformi Binance. Če želite kupiti JustLiquidity Binance, ki trenutno ni na seznamu Binance, lahko sledite spodnjim navodilom po korakih. Naučila vas bodo, kako kupiti JustLiquidity Binance tako, da svojo kriptodenarnico povežete z decentralizirano borzo (DEX) z uporabo računa Binance za nakup osnovne valute. 1 Prenesite denarnico Binance V mreži BNB Chain je na izbiro več kriptodenarnic in zdi se, da je Binance najbolje integrirana. Če uporabljate namizni računalnik, lahko prenesete brskalnik Google Chrome in razširitev za Chrome za denarnico. Če raje uporabljate svoj mobilni telefon, lahko denarnico prenesete prek trgovine Google Play ali iOS App Store, če je na voljo. Prepričajte se, da ste prenesli uradno razširitev za Chrome in mobilno aplikacijo, tako da obiščete spletno stran Binance. 2 Nastavite svojo Binance Registrirajte in nastavite kriptodenarnico prek razširitve za denarnico za Google Chrome ali prek mobilne aplikacije, ki ste jo prenesli v 1. koraku. Za referenco se lahko obrnete na stran za podporo denarnice. Poskrbite, da bo vaša semenska fraza varna in si zabeležite naslov denarnice. Potrebovali ga boste pozneje v 4. in 6. koraku. 3 Kupite BNB Chain kot svojo osnovno valuto Ko je vaša denarnica nastavljena, se lahko prijavite v svoj račun Binance in za nakup BNB Chain nadaljujete na spletno stran za nakup in prodajo kriptovalut. Če še niste obstoječi uporabnik, si lahko ogledate naš vodnik Kako kupiti BNB Chain? o registraciji in nakupu prve kriptovalute na platformi Binance. 4 Pošljite BNB Chain iz platforme Binance v svojo kriptodenarnico Ko kupite svoj BNB Chain, pojdite v razdelek denarnice Binance in poiščite BNB Chain, ki ste ga kupili. Kliknite na dvig in izpolnite zahtevane podatke. Nastavite mrežo na BNB Chain, navedite naslov denarnice in znesek, ki ga želite prenesti. Kliknite gumb za dvig in počakajte, da se vaš BNB Chain prikaže v vaši Binance. Če uporabljate spletno stran Binance: Če uporabljate aplikacijo Binance: 5 Izberite decentralizirano borzo (DEX) Izbirate lahko med več decentraliziranimi borzami. Prepričati se morate le, da borza podpira denarnico, ki ste jo izbrali v 2. koraku. Če na primer uporabljate denarnico Binance, lahko obiščete Pancake Swap in opravite transakcijo. 6 Povežite svojo denarnico Povežite svojo denarnico Binance z decentralizirano borzo, ki jo želite uporabiti, tako da uporabite naslov denarnice iz 2. koraka. 7 Svoj BNB Chain zamenjajte za kovanec, ki ga želite Izberite svoj BNB Chain kot plačilo in izberite JustLiquidity Binance kot kovanec, ki ga želite pridobiti. 8 Če se JustLiquidity Binance ne prikaže, poiščite njegovo pametno pogodbo Če se želeni kovanec na decentralizirani borzi ne prikaže, se lahko obrnete na https://bscscan.com/ in poiščete naslov pametne pogodbe. Nato ga lahko kopirate in prilepite v Pancake Swap. Pazite se prevar in se prepričajte, da ste dobili uradni naslov pogodbe. 9 Izvedite zamenjavo Ko končate s prejšnjimi koraki, lahko kliknete gumb Zamenjaj. Cene kriptovalut so izpostavljene visokemu tržnemu tveganju in nestabilnosti cen. Vlagajte samo v produkte, ki jih poznate in za katere razumete povezana tveganja. Pazljivo pretehtajte svoje naložbene izkušnje, finančno stanje, naložbene cilje in toleranco tveganj ter se pred kakršno koli naložbo posvetujte z neodvisnim finančnim svetovalcem. To gradivo se ne sme razumeti kot finančni nasvet. Pretekla uspešnost ni zagotovilo za uspešnost v prihodnosti. Vrednost vaše naložbe se lahko zniža in poveča. Morda vloženega zneska ne boste dobili nazaj. Za svoje naložbene odločitve ste odgovorni izključno sami. Družba Binance ne odgovarja za morebitne izgube. Za več informacij si oglejte naše Pogoje uporabe in Opozorila o tveganju. Upoštevajte tudi, da podatki v zvezi z zgoraj omenjeno kriptovaluto, predstavljeni tukaj (kot je njena trenutna cena v živo), temeljijo na virih tretjih oseb. Predstavljeni so vam na podlagi »kot so« in samo v informativne namene, brez zastopanja ali kakršnega koli jamstva. Povezave do spletnih mest tretjih oseb prav tako niso pod nadzorom družbe Binance. Družba Binance ne odgovarja za zanesljivost in točnost takšnih spletnih mest tretjih oseb in njihove vsebine.


Finance Forum: Mayeva pozvala Corbyna k sklenitvi dogovora o brexitu Vox populi: podpora vladi malenkost upadla, LMŠ povečala prednost pred SDS 1 Univerza v Cambridgeu bo na Strateškem forumu Bled vodila razpravo o zelenem gospodarstvu 5 Izbrana tema: članek Mayeva pozvala Corbyna k sklenitvi dogovora o brexitu 153 sporočil: 7.465 [#2772962] 05.05.19 12:50 Zadnja sprememba: 153 05.05.2019 13:02 Sklepni stavek: ""Vodji opozicije pravim: poslušajte, kaj so volivci sporočili na volitvah in dajmo za trenutek odmisliti naše razlike. Sklenimo dogovor," je zapisala." Volilci so ji jasno sporočili, da naj se v/s politiko več ne sili ! vickibedi sporočil: 11.442 [#2772977] 05.05.19 13:35 · odgovor na: (#2772967) počakajmo na eu volitve pa se bo potem videlo, kaj si britanci sploh mislijo Ali oni sploh še sodelujejo na teh volitvah ? [#2772984] 05.05.19 14:03 · odgovor na: (#2772981) zaenkart ja razen če do 22. maja (en dan pred njihovimi volitvami, ki bodo v četrtek 23. maja) podpišejo trenutni sporazum in ukinejo volitve kar pa je praktično nemogoče, ker mora sporazum potrditi tudi Evrospki parlament, preden stopi v veljavo. in 5 minut pred polnočjo evropski parlament zagotovo ne bo odločal o tem praktično bi se morali torijci in laburisti "jutri" dogovoriti o podpisu sporazuma, da bi se zadeve sploh lahko odvile pravočasno, da jim na volitve nebi bilo potrebno iti Bil sem pred kratkim v Nemčiji in sem bil presenečen, kako tam deluje propaganda glede teh evropskih volitev. Tukaj še vemo ne za njih (tudi v sosednjih državah je to bolj kot ne drugorazredna tema). Imam pa slab filing glede tega, namreč tudi v jugi so Srbe posiljevali s tem da so Jugoslovani pred vsem, dokler jim ni dopizdilo. [#2772987] 05.05.19 14:28 · odgovor na: (#2772985) po mojem bo volilna udeležba v italiji in na madžarskem kar dobra, v sloveniji in na hrvaškem pa bolj zanič najbolj me seveda zanima, kakšna bo volilna udeležba v UK. če bo majhna bo Farage zagotovo izboljšal rezultat iz 2014, če bo visoka pa se lahko zgodi, da bo navkljub kraji glasov laburistom in torijcem zgolj malenkost izboljšal prejšnji rezultat. ampak če se bo ta kraja uspešno izvedla se bodo preostali torijski in laburistični glasovi šteli za remain, kar bo pomenilo krepko preko 50% za remain stranke... in bo brexit referendum že četrtič padel na volitvah (po 2015, 2017 ter letošnjih lokalnih volitvah) če potem torijci ne bodo želeli razpisati novega referenduma bo ogenj v strehi zaradi remainerjev. če ga bodo razpisali bodo pa brexetirji razpizdeni... smeha polna skleda :) Res vse skupaj se je sprevrglo v črno komedijo, še krave se jim režijo... ;) Morda je res najbolje da se referendum ponovi, čeprav jaz Britance razumem, da je EU politični projekt, v katerem igra Nemčija glavno vlogo (Francozi pa se šlepajo zraven). In Britanci so zgodovinsko nezaupljivi preedvsem do Nemcev, seveda pa tudi do Francozov. Ob nedavnem obisku Bruslja (parlamentarium) sem dojel, da kljub navidezni fasadi enakosti, majhni (balkanski) narodi v tej EU ne pomenimo nič. Ok, ampak zgleda da tudi večji narodi dobivajo podoben občutek, kar za projekt EU ni dobro. Mi, ki imamo YU izkušnjo, bi jim lahko svetovali...mislim da ne bi čisto zabluzili ;) jani1974 sporočil: 3.770 [#2773003] 05.05.19 15:48 · odgovor na: vickibedi (#2772984) Če pa je EU nemški projekt, valjda da jih interesira. In v primerjavi s prvo in drugo svetovno vojno jim gre precej bolje. [#2773004] 05.05.19 15:54 · odgovor na: jani1974 (#2773003) > Bil sem pred kratkim v Nemčiji in sem bil presenečen, kako tam deluje propaganda glede teh evropskih volitev. Tukaj še vemo ne za njih (tudi v sosednjih državah je to bolj kot ne drugorazredna tema). Itak da jim gre, samo nisem ziher da bodo tokrat zmagali :) www.youtube.com/watc...1ZO6o2tZlo


source: CulturaX

text: Ekipa24.si - Veselin Vujović brutalno iskreno in kot ga še niste poznali: Kaj hitro bi lahko končal med kriminalci 0 07.08.2017 08:36:58 Eden najboljših rokometašev na svetu vseh časov. Legendarni trener, ki je s še bolj legendarnim preobratom poskrbel za enega od največjih uspehov slovenskega športa. In ki si je novo domovanje našel v Kopru. Vse to in še več je Veselin Vujović, kot ga poznajo rokometni navdušenci. Toda v več kot uri prijetnega klepeta za naš in vaš športni časopis je bil navihan fant iz Cetinja, ki je istočasno treniral karate, rokomet in košarko, ter mož, ki svojo ženo najbolj jezi zato, ker je preveč agresiven. Bil je oče, ki je mislil, da po sinu Marku nikoli več ne bo mogel imeti otrok, a se je zgodil čudež, in bil je moški, ki se je skozi leta umiril ter zdaj uživa vsak dan svojega življenja. Razkril je svojo dušo in Veselina Vujovića smo imeli priložnost spoznati v povsem drugačni luči. Šole ni najraje obiskoval, čeprav je bil dober učenec. Zase velikokrat pravi, da bi lahko bil še veliko boljši, če bi med poukom več poslušal. Pot ga je nato zanesla v Podgorico, kjer je obiskoval srednjo šolo, pri sedemnajstih letih pa je okrepil vrste takratnega velikana Metaloplastike iz Šabca. »Če vam povem povsem iskreno, se moja pot ne bi dobro končala, če ne bi zapustil Cetinja. Bil bi na drugi strani zakona. Mesto je namreč znano po kriminalcih, ki kradejo po Italiji. Tudi sam sem bil nagnjen k incidentom, velikokrat sem se stepel in zabredel v težave. Mislim, da je rokomet iz mene potegnil najboljše in me oddaljil od vseh teh težav. Bil sem na zelo dobri poti, da postanem budalo,« je bil neprizanesljivo iskren Veselin. Tudi njegovi šolski dnevi so bili velikokrat zaznamovani s pretepi. »Sploh ne bi mogel prešteti, kolikokrat sem se stepel. To je bil del moje osebnosti, moje agresivnosti. Toda moram dodati, da sem se vedno stepel z enakovrednimi ali močnejšimi, nikoli šibkejšimi od sebe,« je še dodal. Njegova slava je v igralskih dneh dosegla višave, bil je ikona jugoslovanskega športa. Za nameček je z reprezentanco osvojil dve kolajni na olimpijskih igrah, leta 1984 zlato, štiri leta kasneje pa še bronasto, prav tako pa se je okitil z naslovom najboljšega na svetu. Veliko športnikov se težko spoprijema s tolikšno slavo, ki ima lahko tudi negativne stranske učinke. Kako pa se je s tem spopadal on? »Na srečo sem se zelo zgodaj poročil, star sem bil 21 let, leto kasneje pa sem dobil še sina. Na mlade športnike dobro vpliva, če se zgodaj poročijo. Toda ne z dekleti, ki jih zanima le denar, temveč z dekletom, ki je prava podpora. Zame je žena Ljiljana prav to. Moja najboljša prijateljica.« Ko smo ga namreč vprašali o tem, zakaj oziroma kdaj je njegova žena najpogosteje jezna nanj, se je najprej zasmejal, nato pa v resnem tonu nadaljeval: »Zato, ker se preveč družim z ljudmi, ki si tega ne zaslužijo, ali takrat, ko sem med tekmami preveč agresiven. To jo res jezi, me je pa pohvalila, da sem se v zadnjem obdobju popravil in se umiril. Velikokrat mi reče, da bi, če ne bi bil tako agresiven, lahko kot trener dosegel še več.« Kako pa danes gleda na teh nekaj najbolj znanih incidentov, od tistega na klopi Ciudada Reala, ko je izzval množični pretep, do kasnejših v vlogi trenerja Vardarja? CELOTEN TRISTRANSKI INTERVJU Z VESELINOM VUJOVIĆEM SI LAHKO PREBERETE V PONEDELJKOVI TISKANI EKIPE SN, KI JO DOBITE TUDI NA TRAFIKA24.SI


Samsung Galaxy Watch Active: ura s stilom! | Hedonizem.si Hedonist 23.junij, 2019 Ure37 ogledov Pomlad in poletje sta tista letna časa, ko največ časa preživimo ob različnih aktivnosti na prostem. Tudi zato, da ostanemo motivirani, so merilci aktivnosti oziroma športne ure odličen pripomoček za ohranjanje motivacije, spremljanje rezultatov in nadzorovanje vitalnih funkcij med treningi. To je še posebej pomembno pri kardio treningih, ki so namenjeni vzdržljivosti in kurjenju maščob. Zato je Samsung Galaxy Watch Active pametna ura še posebej primerna, saj lahko spremlja izjemno raznolik nabor športnih aktivnosti, ki jih je kar 39. Poleg srčnega utripa spremlja tudi oceno krvnega tlaka. Izjemen ekosistem aplikacij Samsung Health poleg aktivnosti spremlja tudi kakovost spanja in ocenjuje raven stresa. Samsung Galaxy Watch Active vas bo opozorila, da ste preveč časa neaktivni in da bi bilo dobro narediti aktivno pavzo z nekaj počepi. Torej je vaš osebni zdravstveni svetovalec. V trenutku si lahko ogledate povzetek svojega zdravja na enem samem zaslonu ter pridobite dostop do številnih orodij, s pomočjo katerih lahko upravljate svojo telesno pripravljenost in dobro počutje. A naj se nekoliko posvetimo še dizajnu, ki je izjemno prilagodljiv ter hkrati všečno minimalističen. Nova Samsung Galaxy Watch Active pametna ura je lahka in oblikovana tako, da predstavlja odličen modni dodatek, saj vključuje vrsto modernih paščkov, ki so ustrezajo številnim življenjskim situacijam. Lahko pa jo izberete tudi v različnih osnovnih barvah, zaradi česar se bo podala tako strogemu poslovnemu slogu kot tudi športnemu na treningu. Poudariti je treba, da so materiali prilagojeni tako, da bi bili vzdržljivejši in neobčutljivi, kar je pri tovrstni pametni uri izjemno pomembno. Vaš osebni poslovni asistent Samsung Galaxy Watch Active je odlična pametna ura, , ki vam pomaga postoriti večino stvari, ki jih lahko naredite na vašem pametnem telefonu. Tako lahko z uro načrtujete dogodke, nastavite opomnik ali budilko. Takoj, ko vaš pametni telefon sinhronizirate z uro, pa boste dobili vsa obvestila kar na vaše zapestje. S tem nikoli ne boste zamudili nič pomembnega. Samsung Galaxy Watch Active podpira standardno brezžično polnjenje Qi, kar pomeni, da lahko uporabite Samsung Galaxy S10 pametni telefon ter jo napolnite tako, da jo preprosto položite na telefon ali katerokoli standardno brezžično polnilno postajo. Samsung Galaxy Watch Active pametna ura ima 4 GB pomnilnika, podpira Wi-Fi, Bluetooth, ima vgrajen GPS ter je vodoodporna po standardu 5 ATM. Pomembno je, da ima veliko baterijo (230 mAh), s katero je zagotovljena odlična avtonomija in s tem enostavna raba. Samsung Galaxy Watch Active pametna ura je izjemen modni dodatek, hkrati vaš osebni zdravstveni pomočnik, kot tudi poslovni asistent. Videti je enostavno odlično, saj se njen dizajn prilagodi prav vsaki situaciji in slogu. S ceno, ki je dostopna, predstavlja predmet poželenja, ki se to poletje preprosto mora znajti na vašem zapestju. pametne uresamsung Prejšnja objavaFan Forest Houses: pravljične italijanske hiške, kjer najdeš svoj mir Naslednja objavaNovi Jaguar I-PACE: postal je električen!


Norost mestnega sveta v Veliki Britaniji: "Trans dečki, mošk...


text: Trumpa razjezile visoke cene nafte, savdskemu kralju Salmanu navrgel nekaj krepkih - demokracija.si Trumpa razjezile visoke cene nafte, savdskemu kralju Salmanu navrgel nekaj krepkih Trumpa razjezile visoke cene nafte, savdskemu kralju Salmanu navrgel nekaj krepkih Izpostavljeno četrtek, 04 oktober 2018 09:52 Ameriški predsednik Donald Trump je napadel eno svojih najpomembnejših zaveznic Savdsko Arabijo. Kot je v torek dejal na predvolilnem shodu v zvezni deželi Misisipi, bi morala bogata Savdska Arabija plačati ZDA za varovanje države. "Ljubim kralja, kralja Salmana, ampak rekel sem mu, kralj, varujemo vas. Brez nas vas morda po dveh tednih ne bi bilo več," je dejal Trump. Dodal je, da bi morala bogata kraljevina za takšno varovanje tudi plačati. Oster ton ameriškega predsednika proti svojemu partnerju v arabskem svetu prihaja v času spora glede vedno višjih cen nafte. Trump je večkrat pozval kartel Opec, naj ukrepa in naredi nekaj za nižanje cen. A članice, med njimi tudi Savdska Arabija, na zadnjem srečanju konec septembra niso ukrenile ničesar. Prejšnji teden je sicer Trump s Salmanom govoril po telefonu ravno o ceni nafte, poroča STA. http://nova24tv.si/wp-content/uploads/2016/11/ob- Medtem ko se Savdska Arabija kot ena od izvoznic veseli višjih cen nafte, to zelo jezi ZDA kot porabnicke. Cene nafte so se med drugim zvišale tudi zaradi ameriških sankcij proti Iranu. Izvoz nafte tretjega največjega proizvajalca med članicami Opeca je namreč zaradi sankcij upadel. V starosti 80 let je v bolnišnici v Švici preminil nekdanji generalni sekretar Združenih narodov Kofi Annan, so danes sporočili iz Mednarodne organizacije za migracije (IOM). Prvi afriški politik na...


Cosmo bejba na letalu - Samo zate - Cosmopolitan Slovenija Tudi tebe spravljajo v slabo voljo vedno nova pravila za prtljago na letalu? Preberi nasvete in namige, ki ti bodo na potovanju ohranili mirne živce. Ko greš na potovanje, si poleg dokumentov skopiraj letalsko karto in kopije ločeno od originala spravi med prtljago. Če te oropajo, ti lahko pride prav tudi skenirana karta, ki si jo pošlješ na e-naslov. Če ti je na letalu rado slabo, ne pozabi vzeti tablet proti slabosti. Pripravi tudi topel pulover ali jopo (tudi če letiš poleti in si v zraku malo časa), ker je klima lahko ubijalska. Odpravi se pravočasno Če boš prepozna, ker se je zgodila prometna nesreča na cesti, je to tvoj problem, zato se na pot odpravi pravočasno. Okenca za prijavo na let se odprejo dve uri prej in jih 40 minut pred odhodom zaprejo. Če moraš urediti še kaj glede letalskih vozovnic, prtljage ali letiš čezoceansko, pridi na letališče dve uri prej. Že pred letom preveri, ali ima letalski prevoznik omejitev teže prtljage ter kakšna je dimenzija in teža ročne prtljage. Na rednih linijah in čarterskih poletih po Evropi je v ceno karte v ekonomskem razredu vključenih 20, v poslovnem pa 30 kilogramov. Če potujeta z dragim z enim samim velikim kovčkom, pazita, da ta ne bo presegel 32 kg, nekateri prevozniki dovoljujejo 45 kilogramov. Če potuješ medcelinsko, je lahko tvoja prtljaga težja kot po Evropi, a pazi – če se npr. vračaš iz Amerike in prestopiš v Parizu ter se odločiš, da boš tam ostala dan ali dva, na letališču upoštevajo težo prtljage za lete po Evropi. Cosmo nasvet: Domov se vračamo s težjo prtljago – upoštevaj to pri pakiranju. Na letalo lahko neseš prtljago v velikosti do 55 x 40 x 20 cm, težko do osem kilogramov. Če boš šla na letovanje z le tremi majčkami, pareom in kopalkami, si boš prihranila čas in živce, če boš svojo prtljago pospravila v majhen kovček, saj ti ob izhodu ne bo treba čakati še na prtljago, pa še bojazni ni, da bi jo izgubili. Vse dragocenosti (nakit, telefon, kamero, fotoaparat, računalnik, zdravila, ključe, dokumente) nosi v ročni prtljagi, kjer naj bodo tudi občutljivi predmeti, saj so poškodbe ob transportu prtljage pogoste. Pravila glede tekočin in nevarnih predmetov so se v zadnjih letih zelo zaostrila, zato s seboj ne nosi tekočin, katerih embalaža presega 100 ml in največ en liter na osebo, tudi če je že skoraj prazna, saj ti jih bodo na kontroli zaplenili. Zavij jih v plastične vrečke (na večini letališč jih prodajajo, na Brniku so še zastonj). Med navadno prtljago lahko pospraviš kreme in parfume (a zavij jih v vrečko, saj je v prostoru za prtljago drugačen tlak in embalaža večkrat poči). Dobra lastnost omejitve tekočin v osebni prtljagi? V mednarodnem prostoru na letališču si še vedno lahko kupiš vse, kar ti srce poželi, in neseš s seboj na letalo. Nakup kozmetike v brezcarinskih trgovinah se še vedno splača, še zlasti posebnih ‘travel’ ponudb, kjer dobiš v paketu npr. maskaro in črtalo ali pa odstranjevalec ličil po ceni za maskaro. Označi si svoj kovček Če nimaš kričeče in izstopajoče prtljage, ki bi jo na traku hitro zagledala, jo vedno označi s kričečo nalepko ali jo ‘obleci’ v vrečko – tako jo boš hitreje našla in še bojazni ni, da bi kdo pomotoma vzel tvojo. Vsak kos prtljage označi s svojim naslovom in telefonsko številko, vse stare nalepke odstrani. Na prtljagi vedno zveži vse pasove in odstrani vse ovire, zaradi katerih bi se lahko na tekočem traku zataknila. Če se tvoja prtljaga izgubi Tudi to se dogaja, zato ti priporočamo, da imaš v osebni prtljagi stvari, ki jih boš potrebovala prvi dan po pristanku (perilo, majčko, krtačko, kreme). Če tvoje prtljage ni, jo prijavi pri prevozniku (na oddelku za izgubljeno in najdeno), s katerim si letela; po navadi je v isti avli kot trakovi za izdajanje prtljage. Na srečo v prvih dveh dnevih najdejo večino prtljage. Če je ne bodo našli v treh do petih dnevih, pri prevozniku, s katerim si letela, popiši njeno vsebino. Če je ne bodo našli po 35 dneh, bo veljala za izgubljeno in dobila boš določeno odškodnino na podlagi popisa prtljage. Prevoznik ti je dolžan povrniti stroške zaradi izgubljene prtljage: če si na primer dobila prtljago šele po dveh dnevih, si si morala kupiti stvari za osebno higieno, oblačila in kozmetiko. Potrebuješ poseben obrok Če si vegetarijanka ali imaš posebno dieto, moraš to sporočiti ob rezervaciji oziroma najpozneje 24 ur pred odhodom letala, da bodo zate pripravili poseben obrok, ki ga boš dobila na letalu. Da ti ne bo dolgčas Brezcarinske trgovine so super za pohajkovanja, tudi knjige ter priročne namizne igre so dobri zapolnjevalci časa. Da s prijatelji ne boste vedno le kartali, so navdušenci nad igro Naseljenci otoka Catan izdelali majhno različico s kockami in lističi. Tudi z Wifijem in brskanjem po spletu hitro mine čas, a po navadi je tovrstno zabavo na letališčih treba plačati. Če boš med enim in drugim letom morala prespati v dragem mestu in tvoj budžet ni neomejen, vzemi s seboj spalno vrečo in napihljiv vzglavnik, da se boš lahko vsaj malo spočila. Za orientacijo na letališču vedno glej table, zaslone z informacijami in zloženke z zemljevidi. Če se vseeno ne boš znašla, povprašaj osebje; v državah, kjer se za usluge plača napitnina, boš morala odšteti malo drobiža. Vedno tudi budno spremljaj, ali je kakšna sprememba leta. Ko prideš na letalo, se najprej usedi na svoj sedež in šele potem, ko se vrsta za tabo sprazni, ročno prtljago odloži v omarico nad glavo – vedno je dovolj prostora, če ne nad tabo, pa pod sedežem pred teboj. Vsake toliko se na dolgih poletih pretegni z različnimi vajami in se malo sprehodi po letalu.Da bo čas hitreje minil, preberi kakšno zanimivo igro ali s prijatelji nadaljuj igrice z letališča. Tudi stranišča na letalih so večinoma povsem spodobna. Brez skrbi greš lahko tudi na veliko potrebo, saj vakuum posrka vse, kar si ‘pridelala’, in iz pipe teče voda, tako da si lahko umiješ roke. Značke: fobija letalo prtljaga strah zame Leta 2012 blažji varnostni ukrepi Črni seznam letalskih prevoznikov Kupuješ kovček? Izberi pravega!