Anastasija - Energija tvojega rodu, Prenovljena in dopolnjena izdaja - Hitra dostava in bogat izbor Z velikim veseljem predstavljamo prenovljeno in z novimi poglavji dopolnjeno izdajo svetovne in slovenske uspešnice o Anastasiji, samotni prebivalki tajge. Znano in razprodano zbirko 'Zveneče cedre Rusije' sestavlja deset knjig, Anastasija je prva. Temeljno vodilo zbirke je, da človeštvo s postopnim vračanjem k sožitju z naravo rešuje sebe in planet. Anastasija je osvojila Rusijo, osvojila je Slovenijo in osvaja svet. Mlada puščavnica se je odločila razodeti tisočletja staro modrost svojih prednikov iz tajge in jo ponuditi svetu. Njeno sporočilo je izjemno preprosto, čisto, iskreno, prežeto z dobroto in ljubeznijo. V ljudeh prebuja posebno iskro, jih navdaja z upanjem in voljo do življenja. Vrača smisel tistim, ki so ga izgubili, in ga okrepi v tistih, ki ga že imajo. Začutite utrip življenja v sožitju z naravo, ki preveva srce z mirom in ljubeznijo, kjer s slikanjem podob uresničujemo novo prihodnost. Mogoče je. Prvi korak do tega sožitja delajo vrtičkarji na svojih koščkih zemlje; drugi korak je oblikovanje tako imenovanih rodovnih posestev, na katerih bodo v naravnem okolju odraščali rodovi naših potomcev; tretji korak, ki naravno sledi drugemu, je razmah takih naravnih vrtov po vsem planetu v obliki rodovnih vasi. Najbolj bistveno za danes živeče ljudi je sporočilo o oblikovanju rodovnega posestva, s katerim bi država človeku dala moč in mu ponudila možnost izbire. Mednarodna uradna spletna stran: vmegre.com. Mehka vezava, 14,5 x 23,4 cm, 325 strani Cene in zaloge osvežene pred 39,92min. 6730 artiklov v predpomniniku. Stran naložena v 22ms. 27040 - SKUPNO SKLADIŠČE: 4,


source: wikipedia

text: 1110. je drugo desetletje v 12. stoletju med letoma 1110 in 1119. D-01110.


Študenti in študentke s posebnim statusom


text: 2001 (MMI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Po uradni interpretaciji gregorijanskega koledarja je 2001 prvo leto v 21. stoletju in 3. tisočletju, vendar je večina ljudi praznovala prihod 3. tisočletja že 1. januarja 2000. Dogodki Januar – junij 1. januar - začetek tretjega tisočletja in 21. stoletja. 8. januar - skoti se Noah, mladič indijskega bizona in prvi kloniran primerek ogrožene vrste, a pogine kmalu po tem. 15. januar - Wikipedija začne delovati kot samostojen projekt. 20. januar - George W. Bush postane 43. predsednik Združenih držav Amerike. 26. januar - močan potres prizadene indijsko deželo Gudžarat in zahteva več kot 20.000 žrtev. 9. februar - ameriška podmornica USS Greeneville v bližini Havajev trči v japonsko ribiško ladjo Ehime-Maru, ki se v nesreči potopi. 12. februar - Nasina vesoljska sonda NEAR Shoemaker se spusti na površino asteroida 433 Eros kot prvo vesoljsko plovilo, ki je pristalo na asteroidu. 14. februar - italijanska vlada s sprejemom »zaščitnega zakona« uredi status slovenske manjšine v Italiji na državni ravni. 18. februar - agent FBI Robert Hanssen je aretiran in obtožen petnajstletnega vohunjenja za Sovjetsko zvezo. 19. februar - v Združenem kraljestvu izbruhne epidemija slinavke in parkljavke, ki povzroči ogromno škodo v živinoreji in turizmu. 2. marec - Talibani pričnejo minirati kipa Bud iz Bamijana v Afganistanu, spomenik svetovne dediščine. 23. marec - ruska vesoljska postaja Mir s padcem v Pacifik konča svojo pot, začeto 19. februarja 1986. 1. april - hainanski incident: kitajski lovec prisili k pristanku ameriško opazovalno letalo Lockheed EP-3, ki je vdrlo v kitajski zračni prostor. nekdanji jugoslovanski predsednik in obtoženec za vojne zločine Slobodan Milošević se preda posebnim policijskim silam, ki so oblegale njegovo beograjsko vilo. Nizozemska kot prva država na svetu uzakoni možnost istospolne poroke. 21. april - slovenska hokejska reprezentanca se z zmago s 16:0 nad Estonijo na zadnji tekmi Svetovnega hokejskega prvenstva skupine B v Ljubljani prvič uvrsti v elitno skupino svetovnega hokeja. 28. april - prvi vesoljski turist, Američan Dennis Tito, poleti v vesolje z Bajkonurja. 24. maj - šerpa Temba Tsheri s šestnajstimi leti postane najmlajša, ki se ji je uspelo povzpeti na Mount Everest. 1. junij - nepalski princ Dipendra postreli člane kraljeve družine v katmandujski palači in si na koncu sodi sam (po neuradni razlagi so vsi umorjeni). 16. junij - na Brdu pri Kranju se prvič sestaneta ameriški predsednik George W. Bush in ruski predsednik Vladimir Putin. 7. junij - Tony Blair in njegovi Laburisti zmagajo na parlamentarnih volitvah v Združenem kraljestvu. 20. junij - Pervez Mušaraf postane predsednik Pakistana. Julij – december 20.–22. julij - vrh skupine G8 v Genovi spremljajo množične demonstracije protiglobalistov, med katerimi policija ubije enega protestnika in težje rani več drugih. 24. julij - Simeon Saxe-Coburg-Gotha, zadnji bolgarski cesar, priseže kot bolgarski premier in tako postane edini monarh, ki je po prehodu v demokracijo spet dobil oblast. 24. avgust - podjetje Microsoft izda Windows XP, enega svojih najbolj priljubljenih operacijskih sistemov. 11. september - teroristični napad na več tarč v Združenih državah Amerike. 7. oktober - invazija na Afganistan: ZDA na čelu zavezništva v vojni proti terorizmu napadejo Afganistan. 26. oktober - ameriški predsednik George W. Bush podpiše t. i. patriotski zakon (Patriot Act), ki močno razširi pooblastila ameriških oblasti v boju proti terorizmu. 10. november - Ljudska republika Kitajska postane članica Svetovne trgovinske organizacije po 15 letih pogajanj. 12. november - potniško letalo strmoglavi na newyorški predel Queens nekaj minut po vzletu z mednarodnega letališča John F. Kennedy, pri čemer umre vseh 260 ljudi na krovu. 14. november - slovenska nogometna reprezentanca se po dodatnih kvalifikacijah z Romunijo prvič v zgodovini uvrsti na svetovno prvenstvo v nogometu. 2. december - afera Enron: podjetje Enron razglasi bankrot, daleč največji bankrot v ekonomski zgodovini ZDA. 13. december - v oboroženem napadu na indijski parlament umre 12 ljudi; sumi o vpletenosti Pakistana privedejo na rob vojne med državama. Rojstva 2. marec - Žak Mogel, slovenski smučarski skakalec 16. maj - Katra Komar, slovenska smučarska skakalka 17. junij - Janja Šegel, slovenska plavalka 21. junij - Alexandra Obolentseva, ruska šahistka 9. avgust - Jerneja Brecl, slovenska smučarska skakalka 25. oktober - Elizabeta Belgijska, belgijska prestolonaslednica 4. december - Jan Bombek, slovenski smučarski skakalec 28. december - Madison De La Garza, ameriška igralka Smrti 5. januar - Elizabeth Anscombe, britanska filozofinja (* 1919) 12. januar - Adhemar da Silva, brazilski atlet (* 1927) 18. januar - Sergej Kraigher, slovenski partizan in politik (* 1914) 29. januar - Ninian Smart, škotski religiolog in filozof (* 1927) 19. februar - Stanley Kramer, ameriški filmski režiser (* 1913) 24. februar - Claude Elwood Shannon, ameriški matematik (* 1916) 21. marec - Richard Mervyn Hare, britanski filozof (* 1919) 31. marec - Clifford Shull, ameriški fizik, nobelovec (* 1915) 4. april - Liisi Oterma, finska astronomka (* 1915) 7. april - David Graf, ameriški igralec (* 1950) 15. april - Joey Ramone, ameriški glasbenik (* 1951) 25. april - Majda Potokar, slovenska igralka (* 1930) 11. maj - Douglas Adams, britanski pisatelj (* 1952) 1. junij - Birendra, nepalski kralj (* 1945) 3. junij - Anthony Quinn, ameriški filmski igralec (* 1915) 11. junij - Timothy James McVeigh, ameriški terorist (* 1968) 17. junij - Donald J. Cram, ameriški kemik, nobelovec (* 1919) 21. junij - John Lee Hooker, ameriški glasbenik (* 1917) 27. junij - Jack Lemmon, ameriški filmski igralec (* 1925) 28. junij - Mortimer Jerome Adler, ameriški filozof (* 1902) 1. julij - Nikolaj Genadijevič Basov, ruski fizik, nobelovec (* 1922) 18. julij - Tomaž Terček, slovenski TV in radijski voditelj ter novinar (* 1937) 6. avgust - France Rozman, slovenski duhovnik, teolog, biblicist, prevajalec in profesor (* 1931) 20. avgust - sir Fred Hoyle, britanski astronom, astrofizik, kozmolog, matematik, pisatelj, popularizator znanosti (* 1915) 2. september - Christiaan Barnard, južnoafriški kirurg (* 1922) 18. november - Ela Peroci, slovenska pisateljica in novinarka (* 1922) 24. november - Vinko Kambič, slovenski zdravnik otolaringolog (* 1920) 29. november - George Harrison, britanski glasbenik (* 1943) 20. december - Léopold Sédar Senghor, senegalski politik in politični filozof (* 1906) Nobelove nagrade Za fiziko: Eric Allin Cornell, Wolfgang Ketterle in Carl Edwin Wieman Za kemijo: William S. Knowles, Rjodži Nojori in K. Barry Sharpless Za fiziologijo ali medicino: Leland H. Hartwell, Tim Hunt in Sir Paul Nurse Za književnost: V.S. Naipaul Za mir: Organizacija združenih narodov in Kofi Anan Za ekonomijo: George A. Akerlof, A. Michael Spence in Joseph Stiglitz


Danilova, Silva (1903–1991) - Slovenska biografija Danilova, Silva (1903–1991) Bila je eden od stebrov povojnega slovenskega radia, posvečala pa se je predvsem delu z otroki in za otroke. Danilova Silva Cerar Silva Cerar, Anton Danilova, Avgusta Danilo, Rafael (Ralf, Ralph) Danilo, Mavricij Danilova, Vera Danilova, Mira svaka: Neffat, Anton <person xmlns="http://www.tei-c.org/ns/1.0" xml:id="sbi1022780" corresp="nsb-text.xml#nsb01096" role="main"> <idno type="URL">http://www.slovenska-biografija.si/oseba/sbi1022780/</idno> <forename>Silva</forename> <surname>Danilova</surname> <note>Bila je eden od stebrov povojnega slovenskega radia, posvečala pa se je predvsem delu z otroki in za otroke.</note> <date when="1903-11-28">28. nov. 1903</date> <date when="1991-04-25">25. apr. 1991</date> DANILOVA, Silva (rojstno ime Silva Cerar), igralka, režiserka (r. 28. 11. 1903, Ljubljana; u. 25. 4. 1991, Ljubljana). Oče Anton Cerar - Danilo, igralec, mati Avgusta Danilova, r. Gostič, igralka. Sestri Vera Danilova (Vera Balatka - Danilova), igralka, operna režiserka, in Mira Danilova (Mira Neffat - Danilova), igralka, pedagoginja, svaka Antonín Balatka, dirigent, skladatelj, režiser, dramaturg, in Anton Neffat, dirigent, brata Rafael (Ralf/Ralph) Danilo, igralec, režiser, in brat Mavricij Danilo, igralec, električar, zavarovalni agent. Kot statistka je nastopala na odru že pri štirih letih, vendar so ju na začetku s sestro Miro na letakih omenjali kot Danilovo ml., nato pa kot 1. Danilovo ml. in 2. Danilovo ml., šele kasneje z imenoma Mira in Silva. Pred prvo svetovno vojno je Silva Danilova odigrala več otroških vlog v ljubljanskem in tržaškem gledališču (1908–10). 1913 je gledališka kriza razbila družino, mati Avgusta Danilova se je odpravila v ZDA, oče Danilo pa je Silvo Danilovo vpisal v šolo Lichtenturnov zavod. Z materino vrnitvijo 1920 je Silva Danilova začela obiskovati gledališke tečaje, denimo igro pri materi Avgusti Danilovi ter ples pri Alice Nikitinovi in Heleni Dimitrijevni Poljakovi. Nekaj manjših vlog je dobila pri očetu, npr. Karliček, (Trnjulčica, Heinrich Bolten Baeckers, 1920), Drugi pastir (Princesa Pampeliška, Jaroslav Kvapil, 1921). Ko je mati drugič odšla v Ameriko, je 1924 k sebi povabila tudi Silvo Danilovo. V ZDA je odigrala nekaj vlog, npr. Elma Woodcart (Maščevanje, Etbin Kristan, 1924), Žarek (Ekvinokcij, Ivo Vojnović, 1925), in uprizorila pantomimo V maju. Kritika jo je opazila in pohvalno ocenila. 1925 je bila sprejeta v ljubljansko Dramo, kjer je igrala otroške in mladostne vloge, 1926–28 je odigrala najmanj devet vlog, mdr. Tretji možiček (Triglavska bajka, Pavel Golia, 1926) ali Sorel Bliss (Nedeljski oddih, Noël Coward, 1928). 1928 je v Drami niso mogli več honorirati, zato je postala samostojna igralka in režiserka v Drami SNG Ljubljana, v Šentjakobskem gledališču, pri TKD Atena v Ljubljani in pri Radiu Ljubljana (1936–41). Pri Šentjakobskem gledališču je 1932–34 odigrala osem vlog, kjer je bil ponovno kritiško opažen njen igralski in koreografski dar. Z Avgusto Danilovo in Polonco Juvanovo je vodila otroški oder pri TKD Atena v Ljubljani. Vodila je tudi otroško gledališče, v poletnem času otroški vrtec na prostem v Tivoliju, sodelovala pri urah pravljic v Narodnem domu in 1937–41 pripravljala odmevne otroške maškarade pod imenom Otroški ringaraja. Maškarade so se odvijale izmenično v Kazini in Unionu, saj društvo ni imelo lastnih prostorov. Za maškarade je oblikovala spored, režirala, pripovedovala pravljice in izdelovala kostume. Z očetom Danilom je nastopila tudi v filmu Triglavske strmine (1932), po drugi svetovni vojni je igrala v celovečernem filmu Tistega lepega dne (1967) in filmu Rdeče klasje (1970). Junija 1948 se je zaposlila pri Radiu Ljubljana, kjer je pripravljala jutranji ali popoldanski program, bila je igralka, režiserka mladinskih oddaj, brala je nedeljske pravljice ipd. Režirala je več kot petdeset radijskih iger za otroke z naslovom Radijska šola za nižjo stopnjo in Radijska šola za višjo stopnjo. Vodila je tečaje za otroške igralce – vzgojila jih je okrog 150 (mdr. Iztok Tory, Mirko Bogataj, Aleš Jan, Jože Vozny). Več kot dvajset mladinskih iger je napisala sama, vendar danes o njih ni podatkov. Bila je igralka s širokim glasovnim in interpretacijskim razponom. V otroških radijskih igrah je ustvarila vrsto karakternih in komičnih, predvsem pravljičnih in živalskih vlog, imitirala je lisice, mačke, srake, sove, kače, podgane. Mnogo njenih realizacij je ohranjenih na kasetah, npr. Žogica nogica, Taščici, Linhart in slovensko gledališče. 1972 se je upokojila. Za svoj prispevek na radiu je 1967 prejela red dela s srebrnim vencem. Ob petdesetletnici radia 1978 je prejela plaketo RTV Ljubljana. Karliček (Heinrich Bolten Baeckers: Trnuljčica, režiser Anton Cerar - Danilo, 1920). Kanada (Jerome Klapka: Fanny, tete, strici, režiser Milan Skrbinšek, 1928). Sorel Bliss (Noël Coward: Nedeljski oddih, režiser Osip Šest, 1928). Aranka (Rudolf Bernauer, Rudolf Oesterreicher: Vrt Eden, režiser Osip Šest, 1927). Carlo Collodi - Niko Kuret: Ostržek, 1954. Jan Malik: Žogica nogica, 1955. Leopold Suhodolčan: Deček v avtu, 1960. Erich Kastner: Petintrideseti maj, 1962. Marjan Kolar: Soteska junakov, 1966. Arhiv RTV Slovenija. Smiljan Samec: Slovenski gledališki leksikon I, Ljubljana, 1972. Frančiška Slivnik: Silva Danilova, Dokumenti Slovenskega gledališkega muzeja, 20, 1984, št. 42, 108–113. SiGledal - portal slovenskega gledališča, Silva Danilova (november 2019). Bandelj, Silva: Danilova, Silva (1903–1991). Slovenska biografija. Slovenska akademija znanosti in umetnosti, Znanstvenoraziskovalni center SAZU, 2013. http://www.slovenska-biografija.si/oseba/sbi1022780/#novi-slovenski-biografski-leksikon (30. maj 2020). Izvirna objava v: Novi Slovenski biografski leksikon: Spletna izd.. Ur. Barbara Šterbenc Svetina et al. Ljubljana, Znanstvenoraziskovalni center SAZU Slovenska akademija znanosti in umetnosti, 2013-.


Vzdrževanje zavožene ideologije ali 5.400 spomenikov krvave revolucije?


Esperanto je jezik, ki ni last kakšne države ali etnične skupine, ampak je nevtralen, mednarodni jezik. Ocene o številu ljudi, ki danes govorijo esperanto, so približno dva milijona. Sestavil ga je dr. Ludwig Zamenhof, prvi učbenik je v petih jezikih izdal leta 1887 v Varšavi. Esperanto ima zelo logično in preprosto zgradbo, kar pomeni, da je enostaven za učenje. Sporazumevanje s pomočjo esperanta ne daje prednosti nobeni skupini ljudi, nobeni kulturi, temveč zagotavlja jezikovno enakost vseh, ki ga uporabljajo in omogoča dejanski internacionalizem. Esperanto je jezik, načrtno zasnovan tako, da se ga da zlahka naučiti! Esperanto, napačno imenovan “umeten” jezik (pravilneje bi bilo “planski” jezik), je razvit z namenom, da bi ljudje iz različnih kultur lažje komunicirali med seboj. Besednjak je vzet iz besed, ki si jih najpogosteje najdemo v kulturno najpomembnejših evropskih jezikih. Slovnica je zelo preprosta, kljub temu je esperanto dinamičen, izrazno bogat, prav kakor kateri koli drug jezik. Njegov namen je jezikovna pravičnost med vsemi pogovornimi udeleženci in odprava jezikovnih barier med narodi. Učenci po navadi ugotovijo, da se lahko tekoče pogovarjajo že v nekaj mesecih učenja! Govorijo ga po vsem svetu. Predvidevajo, da v svetu obstaja vsaj milijon esperantistov iz več kot 100 držav. Esperantisti prihajajo iz vseh družbenih slojev. Ko v mednarodnem jeziku srečate koga z druge strani planeta, šele ugotovite, koliko skupnega imate z njim. Več tukaj: http://sl.wikipedia.org/wiki/Esperanto.


Črtalo za ustnice - Kozmetika Dr.Hauschka – kontrolirana naravna kozmetika – Iz narave za človeka Novo! Črtalo za ustnice 01 roza a25563 02 rdeče a11440 03 mahagonij 7a343f 04 rjavo 91615a 05 sandalovina b95552 Črtalo za ustnice s čopičem 02 rdeče 03 mahagonij 04 rjavo 05 sandalovina


Samo da uničujete vse tisto kar bi lahko bila alternativa komunistični oblasti.To je delo takšnih kot si ti in tvojih sprijenih levičarskih ideologov. Danes se to lepo vidi po delovanju korupcije, vseh sprenevedanjih, ropanjih in sramotnem delovanju ko imete oblast v rokah. Vaše delovanje je nič in še manj od nič, kar je tudi zgodovina potrdila. Le svojo rdečo gnilobo širite kjerkoli se le da.


Priseljenke v dokumentarnem filmu Skupina Jeseničank, zvečine priseljenk iz nekdanjih jugoslovanskih republik, nastopa v dokumentarnem filmu Med zidovi. S svojimi iskrenimi pripovedmi širijo glas o strpnosti, človečnosti in nujnosti pomoči sočloveku. »Toliko vsega imaš, pa gr 1758 eš na pot z eno torbo ...« V torek zvečer je bila na prvem programu RTV Slovenija na ogled premiera dokumentarnega filma Med zidovi, v katerem nastopajo tudi ženske z Jesenic, zvečine priseljenke iz držav nekdanje Jugoslavije. Scenaristka in režiserka filma Alma Lapajne v dokumentarcu vleče vzporednico med usodo žensk, ki so zelo iskreno spregovorile o svojih življenjskih zgodbah, ter usodo mladega Iranca Ghasima Zareia, ki živi v azilnem domu v Ljubljani. Ženske, ki so bežale pred vojno v Bosni, druge so v Sloveniji našle ljubezen, globoko čutijo usodo današnjih beguncev in prosilcev za azil, ki so prav tako kot one morali zapustiti dom in pognati korenine v tuji zemlji. V filmu nastopajo Viktorija Mole s hčerkama Stello in Deano, Raza Adrović, Edina Pašić, Nasiha Selman, Stoja Sokolova, Habiba Mujezinović in druge. Viktorija Mole tako razmišlja o svetu, v katerem živimo danes, in pravi, da za svoji hčerki Stello in Deano želi svet, v katerem ne bo napetosti, sovraštva, diskriminacije ... Kot je priznala, z možem tudi sama razmišljata, da bi šla ven, v tujino. »Danes so oni, jutri smo lahko mi!« o usodi današnjih beguncev razmišlja ta prostovoljka društva UP, ki se je skupaj z ostalimi priseljenkami v jeseniški Hiši sreče v času najhujše begunske krize pridružila pomoči beguncem, katerih pot v lepše življenje je šla tudi prek Jesenic. Kako je biti begunka, dobro ve tudi Nasiha Selman, ki je bila leta 1992 pregnana iz Bosne, kjer se je razdivjala vojna. »Toliko vsega imaš, pa greš na pot z eno torbo ...« pravi v filmu in govori o strahu, vojni, pomanjkanju. Stoja Sokolov je v Slovenijo prišla pred 42 leti kot varuška k sestri. Tu je spoznala moža, zgradila sta hišo, dobila otroke. Žal je prišla bolezen, mož je umrl. Prvo leto je bilo neskončno težko, pravi v filmu Stoja, a je ob pomoči otrok preživela. »Življenje gre naprej ...« Habiba Mujezinović iskreno spregovori o tem, kako je čisto sama pri sedemnajstih doma rodila hčerko, sama prerezala popkovino, iztisnila posteljico ... »Kot da ne bi rodila ...« Eldina Pašić, sicer koordinatorka v društvu UP, v filmu govori prav o tem: o moči žensk, ki kljub neskončnemu trpljenju najdejo moč, da gredo naprej. Pri tem jim pomaga tudi druženje v Hiši sreče, dobrodelnost, solidarnost ... Povezuje pa jih tudi nostalgija po nekdanjem življenju in domotožje za nekdanjo domovino. Pogrešamo »ćevape«, Baščaršijo, pravijo v filmu. »Vsaj eno leto bi rada živela tako kot takrat,« so besede Nasihe. Zato dobro razumejo stisko današnjih beguncev, kakršen je mladi Iranec Ghasim, ki v filmu pravi: »Begunci smo kot drevesa, ki so pozimi veliko prestala, toda spomladi, če jih sonce ogreje, lahko znova ozelenijo. Zaživeti hočemo kot narava pomladi, kajti preživeli smo veliko hudega ...« Kot je dejala Eldina Pašić, je bilo nekajmesečno snemanje filma, ki je potekalo lansko pomlad na Jesenicah, za vse sodelujoče ženske neponovljiva izkušnja. »Govorile so zelo iskreno, brez treme, nič zaigrano, ampak so povedale, kar so čutile.« Med njimi so upokojenke, vdove, mame, skratka ženske, ki so morda zdaj prvič dobile možnost, da se njihov glas sliši, da spregovorijo o svoji usodi, o življenju kot priseljenec, hkrati pa o nujnosti pomoči sočloveku, ne glede na to, kaj kdo je in od kod prihaja. Govorijo tudi o moči ljubezni in o tem, da je kljub vsem težavam treba ostati človek in z optimizmom zreti v prihodnost.


Published: 28.09.2007; Views: 4675; Downloads: 943 Published: 28.09.2007; Views: 1991; Downloads: 148 Published: 28.09.2007; Views: 2341; Downloads: 308 Jasmina Mujkić, 2010, undergraduate thesis Abstract: Ustvarjalnost kot sposobnost odkrivanja novih idej predstavlja temelj za inovativnost. S spodbujanjem ustvarjalnega mišljenja in sodelovanja oblikujemo nov način motiviranja in organiziranja zaposlenih ter preprečimo blokade, ki bi se lahko pojavile pri posameznikih. Delo v skupinah zaposlene združuje, izboljšuje njihove medsebojne odnose in jih spodbuja k izražanju njihovih idej in predlogov s tem, da mora veljati prepoved kakršnegakoli kritiziranja, saj to zavira kreativnost ljudi. Ker smo ljudje bitja, ki včasih potrebujemo neko vodilo, zato za spodbujanje ustvarjalnosti ali povečanje le-te uporabljamo metode za vzpodbujanje ustvarjalnega mišljenja in sodelovanja. To so metode, ki nas skozi posamezne korake in pravila vodijo do idej in koristne ustvarjalnosti. Da bi dosegli koristno ustvarjalnost, nam morata vodstvo in podjetniška klima to omogočati. Ena izmed glavnih nalog vodstva podjetja mora biti zagotavljanje ustrezno usposobljenih in izobraženih ljudi, vlaganje v razvoj zaposlenih in njihovo dodatno izobraževanje ter ponujati zaposlenim delovne pogoje, ki omogočajo izražanje ustvarjalnosti posameznikov. Podjetje Gorenje, d.d. je eno izmed uspešnejših slovenskih podjetij, ki se zaveda pomena in koristnosti človeškega kapitala. Zavedajo se, da za doseženimi odličnimi rezultati v podjetju stojijo zaposleni. Ključnega pomena pa so vlaganja v razvojno in raziskovalno dejavnost ter vzpodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti znotraj podjetja. Keywords: ustvarjalnost, metode in tehnike ustvarjalnega mišljenja, ideje, invencije, inovativnost, Gorenje, d.d. Published: 24.09.2010; Views: 2579; Downloads: 703 Published: 29.11.2012; Views: 815; Downloads: 88 Published: 28.05.2012; Views: 1146; Downloads: 57 Published: 28.05.2012; Views: 1175; Downloads: 86 Aleš Frlež, 2008, undergraduate thesis Keywords: finančne inovacije, invencije, difuzija, finančni trg, davki, skladi, hedging, listinjenje, finance Published: 28.05.2012; Views: 1120; Downloads: 63 Published: 28.05.2012; Views: 1282; Downloads: 87


LJUBIČICE (electro blues; Pančevo/Srbija) Ljubičice, vojvodinski electro blues duo, prihaja v Slovenijo prvič. Avtorja in producenta, brata Stevanović, že zadnje desetljetje predstavljata pomemben del regionalne alternativne glasbene scene, skupaj z drugimi vrhunskimi muzičarji namreč pripravljata različne koncertne eksperimente po Evropi, od elektro scenskih spektaklov do intimnih akustičnih nastopov. V komadih na dokaj neobičajen način spajata moderen in retro zvok, moderne beate in kitare 60-ih. Trije albumi, dva EP-ja, 4 singli, nagrade in priznanja, pa tudi glas ulice nas vabijo na koncert! Vstopnina: do 22h vstop prost, 3 € kasneje *v primeru slabega vremena bo prireditev potekala v dvorani s pričetkom ob 22h.


Takrat pa bo tudi jasno, ali izbira po svoji stari partijski liniji. Jasnič je namreč znan partijski funkcionar in partijski tovariš Milana Kučana, v smučariji pa je funkcionar že kar štiri desetletja. “Nekaj let je bil tudi eden vodilnih v slovenskem hokeju, sem ter tja sklepa gnile kompromise oziroma kravje kupčije. Toda kdo pri nas pa jih ne?” ga je opravičeval novinar Borut Perko v Slovenskih novicah.


Rožmarin: veliko več kot le za spomin | Dnevnik Rožmarin: veliko več kot le za spomin Rožmarin lahko uporabljamo na različne načine, kot zdravilo, dišavo, kozmetično sredstvo ali začimbo, zaradi enostavne nege pa ga najdemo praktično na vsakem vrtu ali v okrasnem lončku. Rožmarin je vsestranski. Blagodejno vpliva na lase in spomin, priljubljen je tudi v kuhinji. (Foto: wikipedia) Pravijo, da je rožmarin, ki prihaja iz besede rosmarinus (ki pomeni morsko roso), že od nekdaj povezan z ljubeznijo. Grki so ga posvetili Afroditi, boginji ljubezni, v številnih kulturah pa z njim krasijo mladoporočence in goste na poroki. V slovenski Istri je avtohton in zelo razširjen, zaradi uporabe v kulinariki pa ga sadijo tudi drugod po Sloveniji. »Pri nas je avtohtona sorta Rosmarinus offcinalis, kemotip 1,8 cineol, in tega imava tudi midva. Pri rožmarinu je zelo pomemben njegov kemotip, lahko bi rekli sestavina, ki prevladuje v njegovi skupni kemijski sestavi,« je razložila Jana Bergant, ki skupaj s partnerjem skrbi za posestvo Histria botanica v dolini reke Dragonje. V omenjeni sorti rožmarina imamo namreč kar tri različne kemotipe: 1,8 cineol, ki je pri nas avtohton in ga je mogoče najti tudi v Italiji, kemotip kamfor, ki je v rožmarinu, ki raste v Dalmaciji, in verbenon, značilen za Francijo. »Na pogled so si rastline teh različnih kemotipov zelo podobne in jih zelo težko ločimo med sabo,« je povedala sogovornica in dodala: »Prva prepoznavna lastnost je vonj. Tako se že izrazito razlikujejo med sabo.« Lepo uspeva tudi v okrasnem loncu Rožmarin je sredozemska rastlina, zato najlepše uspeva na območjih, kjer so topla poletja, veliko sonca in mile zime. Za vzgojo in gojenje ni zahteven. Dovolj vode dobi že z dežjem, rad pa ima, če ga konec poletja ali zgodaj spomladi postrižemo, obrežemo. Če tega ne delamo, hitro povečuje stebelni del in imamo vedno manj listov ter vedno več olesenelega dela. Tudi proti boleznim in škodljivcem je to sredozemsko zelišče kar odporno. Če ima premalo zračnega prostora, bo rastlino napadla tako imenovana praškasta plesen, ki oslabi njegovo rast. Rožmarin lepo uspeva v cvetličnem koritu – poleti na balkonu oziroma zunaj, v hladnejšem času, pozimi, pa je bolje, da ga pospravimo na okensko polico v kuhinji ali v sobo študenta, dijaka. »Sama menim, da bi moral biti rožmarin kemotip 1,8 cineol v vsaki študentski sobi, saj že z vdihavanjem njegovega vonja pospešimo možnost boljše koncentracije in spomina. Tako kot so ga že imeli rimski študentje in učenjaki, ko so si spletli rožmarinove vence za na glavo.« Odličen je tudi za nego las, saj jih krepi in gosti. V te namene rožmarin uporabimo v bolj priročnih izdelkih, kot je hidrolat ali naravni šampon. Čas pobiranja rožmarina ni pomemben Pri rožmarinu čas pobiranja ni tako zelo pomemben kot pri drugih rastlinah. »Pomembno je le, da ga naberemo, ko je suh, torej ne takoj po dežju. Lahko uporabimo tudi cvetove, a so za predelavo v hidrolat in eterično olje pomembni listi,« pravi Jana Bergant, ki ima z destilacijo veliko izkušenj in znanja. »Ko govorimo o uporabi eteričnih olj, torej tudi eteričnega olja rožmarina, je pomembna njegova pravilna uporaba. Nobenega eteričnega olja namreč ne nanašamo neposredno na kožo, saj je koncentracija sestavin izredno močna in lahko pri nekaterih ljudeh hitro povzroči alergijske reakcije. Zato je treba eterična olja ustrezno mešati z nosilnim, rastlinskim oljem, največkrat si naredimo eno- do dvoodstotno mešanico,« je povedala sogovornica in dodala: »Neposredni nanos ene kapljice (res ene) na področje prsi po nanosu rastlinskega olja pa povzroči hitrejše hlapenje učinkovin eteričnega olja in s tem olajšamo vdihavanje, kar blagodejno vpliva na naše dihalne poti.« vrt vrtnarstvo rožmarin kulinarika Jana Bergant Histria botanic Če se po jutru pozna dan, potem ga je dobro začeti z rožmarinom. V njem je energija prebujenja, ki predrami vsa naša čutila, zato je tudi bljižnica... Rožmarin ima svoj duh, naj bo zelen ali suh. Tako nas uči sicer ne ravno vedra ljudska pesmica, ki zagotovo ne bi postala ljudska, če bi pela laž. In...


source: fineweb

text: Če iščete dobro pozicioniran hotel v Kuressaare, potem bo pravšnji za vas Arabella Hotel. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: Saaremaa golfivaljak, Muzej Aaviks, Knjižnica. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Kuressaare. Z Wi-Fi na javnih mestih, 24-urna recepcija, domače živali dovoljene, prostor za kajanje, parkirišče ponuja hotel največje možno udobje bivanja. V hotelu se nahaja 50 lepo opremljenih sob in vsaki je na voljo tudi sobe za nekadilce. Če ste navdušeni nad fitnesom ali pa samo iščete nekaj za sprostitev, potem boste uživali v dodatnih ponudbah hotela, kot so savna, golf igrišče (v premeru 3 km). Če iščete udobno namestitev v Kuressaare, naj Arabella Hotel postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


Letos mineva pet let od smrti dolgoletnega poveljnika Civilne zaščite Republike Slovenije Mirana Bogataja, ki je skupaj s sodelavci zgradil temelje sistema varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami v Sloveniji. Sprejem pripadnikov sil za zaščito, reševanje in pomoč V četrtek, 14.12.2017, je ministrica za obrambo Andreja Katič sprejela pripadnice in pripadnike sil za zaščito, reševanje in pomoč, ki so se v letu 2017 s svojim vrhunskim znanjem dokazali tudi na mednarodni ravni. V petek, 8.12.2017, smo iz Državnega logističnega centra v Ljubljani poslali v Republiko Albanijo različno materialno pomoč (potopne črpalke, odeje, gumijaste škornje, dežne plašče in komplete za dezinfekcijo). Odziv na nesreče z onesnaženjem na morju in obali Od 5. do 6. decembra 2017 poteka v Portorožu delavnica na temo odziva na nesreče z onesnaženjem na morju in obali. Obisk industrijsko reševalne enote KLOR 20-letnica številke za klic v sili – novinarska konferenca V petek, 1.12. 2017, smo v Ljubljani na novinarski konferenci predstavili 20-letni razvoj številke 112 v Sloveniji, raziskavo o njenem poznavanju med prebivalci in nadaljnja prizadevanja na področju klicev v sili, ki bodo omogočala hitrejša posredovanja reševalcev ter višjo stopnjo varnosti pred naravnimi in drugimi nesrečami. Seja slovensko-hrvaške mešane komisije za VNDN Vabilo na patruljni tek 2018 Članice in člani sil za zaščito, reševanje in pomoč, vljudno vabljeni na 47. tradicionalno tekmovanje Slovenske vojske, Policije in Civilne zaščite v patruljnem teku na smučeh, ki bo v soboto, 13. januarja 2018, ob 9.30 uri na Rudnem polju na Pokljuki. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Naslednjih 10 >>>


Pravica do izključitve manjšinskih delničarjev in pravično izplačilo - Korporacijsko pravo Pravica do izključitve manjšinskih delničarjev in pravično izplačilo Pojav iztisnitve oziroma izključitve manjšinskih delničarjev ima v tujini že dolgo zgodovino, pri nas pa je kljub večletni praksi še vedno v razvoju. Potreba po iztisnitvi manjšinskih delničarjev se pojavi tako na strani večinskega lastnika kot na strani manjšinskih delničarjev. V prvem primeru gre za t.i. »Sqeeze out« ali željo večinskega lastnika, ki absolutno obvladuje družbo (ima več kot 90% lastništva), da bi pridobil popolno lastništvo nad družbo. S tem si večinski lastnik olajša poslovanje, saj lahko družbo enostavneje pripoji, olajša pretok kapitala, se izogne možnosti tožb na račun oškodovanja ostalih delničarjev, ter mu ni potrebno podrobneje obveščati ostale delničarje o dogajanjih v družbi. Po drugi strani pa se lahko manjšinski delničarji znajdejo ujeti v situaciji, ko ima večinski lastnik vse vzvode odločanja, sami pa ostanejo praktično brez upravljavskih pravic. Na voljo imajo zgolj izpodbojne tožbe, kar lahko zaustavi ali okrni delovanje družbe. Večinski delničar se lahko odloči, da zadrži izplačilo bilančnega dobička in tako manjšinskim delničarjem ostanejo pravice brez večjih koristi[1]. Tak delež je seveda tudi težko prodati, saj je zanimanje za nakup tovrstnega deleža močno omejeno, posledično pa je tudi ponujena cena za deleže zelo verjetno precej nižja od vrednosti, ki bi odražala vrednost lastniškega kapitala oziroma donos, ki ga podjetje ustvarja. Praktično edini resen interesent za nakup tovrstnega deleža je večinski lastnik. Zaradi zgoraj navedenih razlogov se v korporativnih financah pojavlja možnost, da večinski lastnik brez privolitve manjšinskih delničarjev odkupi njihov delež v podjetju. Po drugi strani pa lahko v primeru spremembe lastniške strukture in pojava večinskega lastnika manjšinski delničarji zahtevajo, da večinski lastnik odkupi preostanek njihovih delnic. Pri izključitvi manjšinskih delničarjev govorimo o t.i. neprostovoljnem odvzemu ali razlastitvi delnic, pri tem pa zakon vsebuje določene varovalke, ki omogočajo pravičen izstop manjšinskih delničarjev. V praksi to pomeni, da mora vsaj en revizor preveriti, ali je odpravnina primerna. Primerno višino odpravnine pa najpogosteje oceni pooblaščeni ocenjevalec vrednosti podjetij, registriran pri Slovenskem inštitutu za revizijo. Seveda pa je primernost odpravnine vse prej kot jasno določena, saj bi večinski lastnik rad plačal čim nižjo vrednost za manjšinski delež, manjšinski delničarji pa bi radi iztržili maksimalno vrednost za svojo naložbo. Pri ocenjevanju primerne vrednosti odpravnine se je tako v praksi uveljavil izraz poštena vrednost podjetja, ki se vsebinsko razlikuje od tržne vrednosti, ki je značilna za prostovoljno prodajo delnic na trgu. V primeru, da bi manjšinski delničar prostovoljno prodajal delnico na trgu, bi na vrednost delnice prav gotovo vplivalo dejstvo, da potencialni kupec delnice manjšinskega lastnika nima nobene besede pri upravljanju in razvoju podjetja. Poleg tega je tudi likvidnost omenjenega deleža zelo omejena, tako zaradi lastniške strukture (samo en delničar obvladuje več kot 90% kapitala), kot tudi zaradi dejstva, da večina delniških družb ne kotira na borzi (tudi sama likvidnost slovenske borze je vprašljiva). Zato ocenjevalci podjetij pri ocenjevanju tržne vrednosti manjšinskega lastniškega deleža podjetja v primeru prostovoljne nabave ali prodaje upoštevajo določene diskonte, tako za obvladovanje kot tudi za tržnost. Vendar gre za razliko od prostovoljne prodaje, pri iztisnitvi manjšinskih delničarjev za prisilno razlastitev, zato poštena vrednost podjetja ne more biti enaka tržni vrednosti. Slovenska praksa je pri ocenjevanju poštene vrednosti še mešana, vendar pa nam tuja praksa, predvsem ameriška, postavlja jasnejša merila, kako določiti pošteno vrednost. Izhodišče za oceno vrednosti bi morale biti predpostavke, uporabljene za izračun tržne vrednosti, vendar brez upoštevanja morebitnih omejitev in diskontov, tako na račun omejenih upravljavskih pravic kot likvidnosti samih delnic. Namreč z izključitvijo se malemu delničarju odvzame delež v podjetju oziroma premoženju, na vrednost katerega pa ne vpliva možnost upravljanja in niti likvidnost. Tako mora ocenjevalec vrednosti podjetja oceniti celotno podjetje glede na trenutno premoženjsko stanje podjetja s pomočjo ustreznih metod, ki jih določajo MSOV (op.p. Mednarodni standardi ocenjevanja vrednosti). Za razliko od tržne vrednosti pa ocenjevalec vrednosti pri določitvi poštene odpravnine ne upošteva diskontov za manjšinskega lastnika in za tržnost. To pomeni, da je poštena vrednost praktično vedno višja od tržne. Tudi revizor mora pri pregledu primernosti odpravnine natančno preveriti, ali so bile uporabljene pravilne metode in predpostavke, kakšna je vrednost odpravnine na podlagi različno uporabljenih metod in ali določena odpravnina res odraža pošteno vrednost oz. profitabilnost in premoženje podjetja. Pri metodah za določitev vrednosti podjetja se najpogosteje uporablja metoda sedanje vrednosti pričakovanih prostih denarnih tokov, kjer praktično ugotavljamo, koliko denarja bo podjetje ustvarilo v prihodnosti. Vendar se pogosto, sploh v današnjih krznih časih, dogaja, da podjetje ustvarja izredno nizke donose v primerjavi s (tržno) vrednostjo sredstev in premoženja. V takem primeru pa mora ocenjevalec poleg profitnega stanja, preveriti tudi vrednost podjetja z vidika vrednosti sredstev in premoženja (nepremičnine, opreme, finančnih naložb, terjatev, ipd). Prav tu pa se lahko pojavijo nepravilnosti, saj ocenjena vrednost kupnine pogosto ne upošteva pravega premoženjskega stanja podjetja in v takem primeru težko govorimo o pošteni vrednosti odpravnine za izključitev manjšinskih delničarjev. Glede na to, da so manjšinski delničarji praktično primorani v odprodajo delnic, lahko v primeru, da se ne strinjajo s ponujeno kupnino, izkoristijo pravico in v sodnem postopku zahtevajo sodni preizkus poštenosti ponujene odpravnine. Po drugi strani pa lahko večinski delničar v izogib morebitnim sodnim postopkom posveti večjo pozornost izbiri pravega svetovalca, tako finančnega kot pravnega, ki bo na podlagi najustreznejših metod in postopkov določil pošteno vrednost odpravnine, katero bo revizor potrdil in bo težko izpodbojna na sodišču. Pri celotnem postopku pa morata tako manjšinski kot tudi večinski delničar celotno zadevo gledati z vidika vseh koristi, ne samo denarnih, ki jih izključitev manjšinskih delničarjev prinaša za obe strani. [1] Izjema je pravica manjšinskih delničarjev, da zahtevajo izplačilo dividende v višini 4% osnovnega kapitala družbe.


text: Heterotermija Heterotermija je sposobnost spreminjanja telesne temperature. Pojavlja se pri toplokrvnih živalih, za katere je značilno zimsko spanje (hibernacija) oziroma poletno spanje (estivacija). Heterotermna žival je sposobna znižati telesno temperaturo in s tem tudi število vdihov in utripov srca. Heterotermija je posebna oblika fiziološke in ekološke adaptacije organizmov. Omogoča jim normalno porabo energije v obdobju aktivnosti in majhne izgube v obdobju mirovanja. To pomeni varčno gospodarjenje z lastnimi zalogami v obdobju ko so razmere za preživetje neugodne (pozimi).


source: CulturaX

text: VSI OGLEDI LEGEL SE OD 12.07.2021 DALJE PONOVNO OPRAVLJAJO NA TERENU - Klub ljubiteljev šnavcerjev in pinčev VSI OGLEDI LEGEL SE OD 12.07.2021 DALJE PONOVNO OPRAVLJAJO NA TERENU Upravni odbor KZS je na svoji 52. korespondenčni seji, dne 10.07.2021, sprejel naslednji sklep: Sklep 3-52/2021: UO KZS sprejme sklep, da se zaradi preklica epidemije, prekliče sklep "11-23/2020 UO KZS sprejema sklep, da se na podlagi Sklepa vlade RS glede izrednih razmer ogledi na domu vzrediteljev ne izvajajo. Ogledi se opravljajo na daljavo s pomočjo informacijske tehnologije (skype komunikacija med vzrediteljem in referentom ali posnetek po telefonu, idr.). Vzrediteljem se omogoči, da obvestilo o leglu s seznamom mladičev pošljejo po elektronski pošti. Obrazec Seznam mladičev z izdanimi rodovnimi številkami bo KZS poslala vzrediteljem in referentu (v vednost) po elektronski pošti. O kasnejšem ogledu legla se vzreditelj in referent dogovorita glede na trenutne razmere in ukrepe države. Vzreditelj dokumentacijo (seznam z mikročipi) poskenirano vrne po elektronski pošti, za namen izdelave kartotek mladičev. Ta ukrep velja do preklica omejenega gibanja s strani Vlade RS." Ogledi legel se tako ponovno izvajajo na terenu. Vsa dokumentacija pa se lahko pošilja ali po elektronski pošti (na rodovniki@kinololoska.si) ali navadni pošti na KZS, Zapoge 3d, 1217 Vodice.


Zalivski Off Saudova Arabija po treh letih spora ponovno odpira mejo s Katarjem. Danes naj bi podpisali sporazum, ki bo med Savdsko Arabijo in Katarjem znova odprl trgovske in potovalne poti, prvič, odkar je Svet za zalivsko sodelovanje junija 2017 bojkotiral Katar. Kuvajtsko zunanje ministrstvo napoveduje še odprtje zračnega prostora in morske meje. Za odprtje meje ima zasluge Svet za zalivsko sodelovanje, ki je bil pred tem odgovoren za blokado Katarja. Članice sveta Saudova Arabija, Združeni arabski emirati, Bahrajn, Kuvajt, Oman in Katar so junija 2017 prekinili diplomatske in trgovinske zveze s Katarjem. Doho so obtožili podpiranja islamskih skrajnežev in izpostavili njene pretesne stike z Iranom, kar je Katar zanikal. Poskus sprave sledi pritiskom Washingtona, naj države rešijo diplomatsko krizo, in vztrajanju, da je zalivska enotnost potrebna za izolacijo Irana, tekmeca ZDA. V prid bodočemu sodelovanju bodo države na današnjem zasedanju Sveta za zalivsko sodelovanje, tako saudovski prestolonaslednik Mohamed bin Salman, težile k "združitvi in solidarnosti pri soočanju z izzivi regije". To praktično pomeni, da se bodo pogovarjale o skupnih načinih premagovanja učinkov epidemije bolezni COVID-19 in predlogih za oživitev gospodarstev. Iranska revolucionarna garda je včeraj v Hormuški ožini, skozi katero potuje ena petina vse svetovne nafte, zaradi domnevnega izpuščanja etanola v morje zasegla južnokorejski tanker. Južnokorejsko zunanje ministrstvo zahteva čimprejšnjo izpustitev ladje in posadke, ki pri zajet 1000 ju ni bila poškodovana. Seul je naznanil, da bo vnaprej dogovorjen obisk namestnika ministra za zunanje zadeve v Teheranu potekal nemoteno in da se bo ta z Iranci pogovarjal o izpustitvi talcev ter odmrznitvi 6 milijard evrov iranskega premoženja v južnokorejskih bankah. Takšna dejanja so že standardna taktika za iransko vlado, ki ob diplomatskih sporih pogosto zadržuje ladje držav nasprotnic, ki prehajajo skozi Hormuško ožino. Napad je del vrste eskalacij med Iranom in Ameriko ter njenimi zaveznicami, v nedeljo pa je poteklo leto dni od atentata na priljubljenega generala Kasema Sulejmanija. Višje sodišče pakistanske province Pandžab je popolnoma prepovedalo izvajanje testov za preverjanje spolne nedolžnosti ženske kot del preiskave posilstva. Sodišče je pandžabski vladi naročilo tudi uvedbo novih pravil forenzičnih postopkov, ki naj preprečijo takšne načine preverjanja nedotaknjenosti himena. Argument za prepoved pravi, da so takšni testi "invazivni in kršijo žensko pravico do njenega lastnega telesa". Sodnica Ayesha A. Malik trdi, da testi nimajo ne znanstvene ne zdravstvene podlage in so v forenzični obravnavi nepotrebni. Marca in junija 2020 so pakistanski aktivisti za pravice žensk, akademiki, novinarji in poslanec državnega zbora vložili dve peticiji za prepoved testov na pandžabsko sodišče. Preverjanje nedolžnosti se še zmeraj opravlja v vsaj 20 državah po svetu. Štiristo delavcev podjetja Google je včeraj razkrilo, da so ustanovili sindikat delavcev v Alphabetu, poimenovan po družbi, katerega del je Google. Nastanek sindikata je posledica večmesečnega tajnega sodelovanja z ameriškim sindikatom delavcev v komunikacijah, ki v Severni Ameriki pokriva 700 tisoč delavcev, predvsem v telekomunikacijah in medijih. V Googlu so ustanovili tako imenovan manjšinski sindikat, saj je vanj včlanjen le delček od sicer več sto tisoč zaposlenih v tehnološkem gigantu. Zato bodo morali tudi drugače zagovarjati svoje zahteve: ne s stavkami in pogajanji, temveč z lobiranjem in vplivanjem na javno mnenje. Sindikat se bo ukvarjal predvsem z pritožbami delavcev o neetičnih poslovnih odločitvah ter rasizmu in spolnem nadlegovanju na delovnem mestu. Vietnamsko Visoko ljudsko sodišče v mestu Hošiminh je tri novinarje, člane Vietnamskega dr 2000 uštva neodvisnih novinarjev, ki so bili obtoženi širjenja protidržavne propagande, po pol dneva trajajočem sojenju obsodilo na 11 do 15 let zapora. Novinarji so pisali o kršitvah človekovih pravic in bili kritični do dejanj Kitajske komunistične stranke. Po poročanju Amnesty International je bilo v pričakovanju bližnjega kongresa vladajoče komunistične stranke pridržanih na desetine oporečnikov oblasti, aretacije pa naj bi bile del utišanja nestrinjanja glede občutljivih socialnih vprašanj. Kongres poteka vsakih pet let, na njem pa Vietnamska komunistična partija potrdi nov gospodarski načrt in izbere naslednjega generalnega sekretarja politbiroja, predsednika in premierja. Študenti v Istanbulu so protestirali zaradi imenovanja Meliha Buluja za rektorja istanbulske Univerze Boğaziçi, ki ga je na funkcijo postavil turški predsednik Recep Tayyip Erdoğan. Po spopadih študentov s policijo je ta danes pridržala 17 protestnikov. Protestniki trdijo, da je bilo imenovanje še en primer vmešavanja Erdoğana v izobraževalni sektor ter vse večje politizacije univerzitetnih uprav po državi, saj je Bulu pomemben član vladajoče stranke AKP, med drugim je leta 2015 na njeni listi kandidiral na parlamentarnih volitvah. Erdoğan je prevzel pooblastilo za imenovanje rektorjev po neuspelem državnem udaru leta 2016. Kljub pridržanjem študenti in akademiki za sredo napovedujejo še več protestov, saj želijo zagotoviti akademsko neodvisnost institucije. Stranke opozicijske Koalicije ustavnega loka so v skupni izjavi napovedale, da bodo konstruktivno nezaupnico vladi Janeza Janše vložile 15. januarja. Predsednik DeSUS-a Karl Erjavec je po sestanku dodal, da pričakuje 43 poslanskih glasov podpore, ni pa potrdil, da je tudi kandidat za mandatarja. Več je povedal o vztrajanju DeSUS-ovega kmetijskega ministra Jožeta Podgorška, ki ostaja v vladnem kabinetu tudi po izstopu njegove stranke iz vlade. Po besedah Erjavca Podgoršek s tem krši statut stranke, kar bodo obravnavali organi stranke. OFF so spisali vajenci Selma, Mojca in Srđan s pomočjo Gee.


text: 260. je sedmo desetletje v 3. stoletju med letoma 260 in 269. D-0260.


Nam lahko zaupaš, kam te bo vodila nadaljnja karierna pot? Se v prihodnosti vidiš v Šentjurju? Na uho so mi prišle govorice, da naj bi se podala v boj za županski stolček, koliko je resnice v tem?


Slavko Ivančič Črta Lyrics Potegnem črto, zgoraj bo nebo. Še z rok mi skoraj zbežijo oblaki, kot kakšni plahi raztepeni vojaki, pod njimi je morje in valovi hitijo, kot da oblakov sence lovijo. Potegnem črto, tako na oko. Narisal bom sonce, barve pomladi, in siva jadra na utrujeni ladji, saj so še galebi v valovih zaspali, utrujenih kril so kar obležali. Ti pa greš mimo, in niti ne veš, da sem poletje narisal le zate. Tebe sem risal kot bele oblake, s peskom prekrival tvoje korake, a srcu se skrival, bežal sem kot morje, tak sem kot črta, ki riše obzorje. Potegnem črto, tako za slovo. Premalo neba za takšno obzorje, in vse te oblake, zagledane v morje, kot bi pred tabo nekam bležal, sem zadnjim turistom sliko prodal. Ti pa... solo ti pa... Potegnem črto, nocoj te ne bo. See also: JustSomeLyrics 83 83.122 Ilse de Lange Wolrld Of Hurt Lyrics Alka Yagnik, Kavita Krishnamurthy, Kumar Sanu Yeh Pyaar Kya Hain Lyrics


zgodba London v 50. letih. Sloviti damski krojač Reynolds Woodcock s sestro Cyril uživa prestižni položaj v samem srcu britanskega modnega glamurja. V prepoznavnem stilu Hiše Woodcock se oblačijo tako kraljeva družina kot filmske zvezde, premožne dedinje, imenitne dame in debitantke. Neskončna parada žensk ponuja Reynoldsu druščino in navdih, medtem ko se moški trdno oklepa svojega samskega stanu. Dokler ne sreča mlade in odločne Alme, ki kmalu postane njegova muza in ljubimka. A ljubezen zatrese same temelje njegovega nekoč strogo nadzorovanega in skrbno ukrojenega življenja. Režiser Paul Thomas Anderson (Gospodar, Tekla bo kri) in oskarjevec Daniel Day-Lewis, ki s filmom zaključuje svojo igralsko kariero, naslikata razkošen portret umetnika in žensk, zaradi katerih se vrti njegov svet. zanimivosti Paul Thomas Anderson je film Fantomska nit posvetil svojemu vzorniku, lani preminulemu ameriškemu režiserju Jonathanu Demmeju. Ker v času snemanja Fantomske niti ni bil na voljo nihče od režiserjevih rednih direktorjev fotografije, je to vlogo tokrat prevzel sam. Vendar se iz spoštovanja do stroke pod film ni želel podpisati kot direktor fotografije. »Vem, kako usmeriti kamero v pravo smer in še nekaj drugih tehničnih reči. Toda nisem direktor fotografije. Film je bil – v najboljšem pomenu besede – timsko delo,« je povedal v intervjujih. iz prve roke »To ni običajna ljubezenska zgodba. Za nekaj bolj nenavadnega gre. Veliko režiserjev je že skušalo poustvariti Hitchcockovo Rebecco, pa jim je spodletelo. In jaz bom bržkone naslednji. A tokrat gre za drugačno zgodbo. Sem velik ljubitelj razkošnih gotskih romanc, kakršne so snemali stari mojstri. Pri teh ljubezenskih zgodbah mi je neizmerno všeč, da so tako napete. Ljubezenska zgodba z dobro mero suspenza je imenitna kombinacija. /.../ Danielu Day-Lewisu sem sam predlagal ponovno sodelovanje, saj se mi je zdelo, da nama gre zelo dobro in oba sva bila navdušena nad prejšnjim filmom [Tekla bo kri]. Vselej je malce tvegano, ko skušaš ponoviti nekaj dobrega, a zdelo se mi je noro, da ne bi izrabil te priložnosti. /.../ Pisanje scenarija je bilo, iskreno povedano, najino skupno delo. Karkoli sem napisal, sem mu dal nemudoma v branje. Namesto da bi se odmaknil, napisal scenarij in ga skušal z njim očarati, sva sodelovala pri vsakem koraku, kar mi je bilo v veliko pomoč pri snovanju zgodbe in lika. Hkrati pa je bilo tudi izjemno praktično, saj je Danielu omogočilo dovolj časa, da se pripravi in nauči vsega tistega, kar mora igralec znati, da bi lahko odigral damskega krojača.« – Paul Thomas Anderson »Ne vem zakaj, toda nenadoma sem začutil neznansko potrebo, da bi povedal zelo angleško zgodbo. Anglija tiči globoko v meni. Narejen sem iz nje. Ideja filma, ki se odvija v Angliji, je bila dolgo časa preblizu tistemu svetu, pred katerim sem pobegnil – svetu elegantnih sprejemnic in klasičnega Shakespearja. Toda povojni London me je vedno privlačil. Starša sta mi pripovedovala, kakšno je bilo življenje med bombardiranjem, in zdelo se mi je, kot bi te zgodbe ponotranjil. Do tega sveta sem zelo sentimentalen, moj oče pa je bil zelo podoben Reynoldsu Woodcocku. Če umetnik ni zatopljen sam vase, kaj potem sploh je?« – Daniel Day-Lewis portret avtorja Paul Thomas Anderson (1970, Studio City, Kalifornija) je po dveh semestrih angleščine na Emerson Collegeu in le dveh dneh na Univerzi v New Yorku začel svojo kariero kot filmski samouk. Pozornost je pritegnil na festivalu Sundance leta 1993 s kratkim nizkoproračunskim filmom Cigarettes & Coffee in s celovečernim prvencem Hard Eight, ki je bil tri leta kasneje izbran v cansko sekcijo Posebni pogled. Odločilen preboj so mu prinesle Vroče noči (Boogie Nights, 1997), ki so bile leta 1998 nominirane za tri oskarje. Tri nominacije Ameriške filmske akademije si je prislužil tudi njegov naslednji film, Magnolija (Magnolia, 1999). Leta 2002 je za romantično komedijo Pijani od ljubezni (Punch-Drunk Love) iz Cannesa odnesel nagrado za najboljšo režijo, njegov naslednji film Tekla bo kri (There Will Be Blood, 2007), ki so ga številni kritiki razglasili za enega najboljših filmov desetletja, pa je bil nagrajen z oskarjem za najboljšega igralca Daniela Day-Lewisa in najboljšo fotografijo. Sledil je izdatno nagrajeni in kritiško opevani Gospodar (The Master, 2012) z Joaquinom Phoenixom in Philipom Seymourjem Hoffmanom v glavnih vlogah. Dve nominaciji za oskarja je nato požela še detektivka Skrivna pregreha (Inherent Vice, 2014). Fantomska nit je režiserjev osmi celovečerni film in drugo sodelovanje z britanskim igralcem Danielom Day-Lewisom. kritike »Toliko čistega in slastnega užitka je v tem filmu, v njegovi nenavadnosti, njegovi vehemenci, njegovih izbruhih absurdnosti, ki so vsi izpeljani z vrhunsko eleganco.« – Peter Bradshaw, The Guardian »Kako sploh opisati čudovito blazno Fantomsko nit Paula Thomasa Andersona, film, ki je prav toliko precizen, kolikor je deliričen? Če parafraziram Stanleyja Cavella, gre za komedijo dvorjenja, poroke in ponovne poroke. Toda komedija je morda preveč enostranska oznaka za to zgodbo o intimnem življenju para, ki mu nihče ne bi podpisal doživljenjske garancije, od prve iskre privlačnosti do negotovega razmerja moči. Poleg osupljivih predstav Daniela Day-Lewisa, Vicky Krieps in Lesley Manville, /.../ blesteče 35-milimetrske fotografije samega Andersona in skoraj omniprezentne orkestralne podlage Jonnyja Greenwooda, ki je slišati kot Nelson Riddle na ekstaziju, je tisto, kar filmu podeli edinstven značaj, njegovo tekoče prehajanje med razpoloženji: kot bi duhovi tako raznolikih žanrov, kot so gotski trilerji (Hitchcockova Rebecca), screwball komedije (Hawksova Pestunja), perverzne, obsesivne romance (Kubrickova Lolita) in feministične inverzije klasičnih pravljic izpod peresa Angele Carter, poplesavali po robu kolektivne zavesti vseh vpletenih, vključno z gledalcem.« – Amy Taubin, Artforum »Fantomska nit, režiserjev najbolj dostopen film po dolgih letih, je v en dih presunljivo avtentična kostumska drama in čarobna basen o osamljenih, samoljubnih ljudeh, 2000 ki v svojem občutku odtujenosti najdejo uteho.« – Eric Kohn, Indiewire »Najnovejši film Paula Thomasa Andersona je pravzaprav rimejk njegovega Gospodarja iz leta 2012. Slednji je do danes veljal za režiserjev najboljši film, toda Fantomska nit ga v marsičem tudi preseže. Oba govorita o obsesivnih, oblastnih ustvarjalcih, katerih ustvarjalna in zasebna življenja sprva obogati, nato pa ogrozi prihod novinca ali novinke, ki sta najprej ponižna, nato pa vse bolj samozavestna. Bistvena novost tokratnega filma je v spremembi tona; Anderson v Gospodarju in Fantomski niti sicer pripoveduje isto zgodbo – toda v prvem kot tragedijo in v drugem kot farso. Osupljivo pa je, da se farsa izkaže za daleč bolj tragično, ker so v jedru filma ljubezen, razburkana moč ljubezni ter tesna prepletenost stvarjenja in uničenja, ki zaznamuje tako ljubezen kot umetnost.« – Richard Brody, The New Yorker »Izjemno pri Fantomski niti je to, da gre v bistvu za dramo majhnega obsega, za komorno dramo s tremi igralci, ki se povečini odvije za zaprtimi vrati Reynoldsovega londonskega doma in ateljeja. Toda hkrati imamo občutek, da gledamo velik film, tako kot se nam nekatere hollywoodske romance iz 40. in 50. let lahko zdijo kolosalne kljub omejenim prizoriščem: izdelan je z izjemnim razkošjem, z občutkom za detajle, ki mu podeli neizmerne razsežnosti. /.../ To je v svojem jedru film o vojni – od Reynoldsovih okrutnih, zajedljivih pripomb med zajtrki do Alminih drastičnih poskusov, da bi dosegla ne le lastno neodvisnost, temveč tudi nadzor nad svojim moškim. Težko je razumeti, kako lahko nekdo Fantomsko nit brez kančka ironije označi za ‘ljubezensko zgodbo’; to je film, ki izbere ljubezen, ali potrebo po posedovanju, za temelj zgodbe, ki je v resnici grozljivka.« – Jonathan Romney, Film Comment »Režiser in scenarist Paul Thomas Anderson je ustvaril kostumsko dramo osupljive tonalne gibkosti, Daniel Day-Lewis in Vicky Krieps pa odigrata umerjeni predstavi, ki počasi razgalita svojo izjemno globino: presežeta latentne klišeje o umetnikovem trpljenju, da bi se dotaknila mnogo bolj kompleksnih in skrivnostnih resnic o poželenju, ambiciji in nadzoru.« – Tim Grierson, Screen International »Film z natančno odmerjeno mešanico komedije in lahkotnega nadrealizma preslika Rebecco Daphne du Maurier v zgodbo o soproginem in sestrinem obvladovanju krhkega moškega ega; predstavi Vicky Krieps in Lesley Manville podelita filmu očarljivo, niansirano globino. Tako kot lik Daniela Day-Lewisa v podloge oblačil všiva skrivna sporočila, tudi Anderson namiguje na skrivnosti, ki tlijo pod površjem, s svojim hipnotičnim, počasnim približevanjem kamere – to je dostojni dedič ponavljajočih se sanj o Manderleyju.« – Chloe Lizotte, Reverse Shot »Predstave vseh igralcev so sijajne, medtem ko prispevke filmske ekipe, od Andersonove lastne (nepodpisane) fotografije do srhljive in romantične glasbe Jonnyja Greenwooda, odlikujejo eleganca, intimnost in ambivalenten naboj; enigmatična in dvoumna narava filma je neločljiv del njegovega psihološkega portretiranja. Čudovit film, v katerem se boste z veseljem izgubili.« – Ignatiy Vishnevetsky, The A. V. Club »Reynoldsovo vedenje je morda res muhasto, toda Fantomska nit je vseskozi videti čudovito: Anderson, ki je bil tokrat svoj lasten, nepodpisan direktor fotografije, je snemal na 35-mm in ujel sleherni razkošni interjer ter vsako veličastno izklesano obleko v brezhiben kader. /.../ Film je tudi zvočno omamen; Jonny Greenwood, kitarist skupine Radiohead, je v svojem četrtem sodelovanju z režiserjem ustvaril glasbeni aranžma, ki vključuje vse od oglušujočega uvodnega brnenja do najmehkejšega klavirskega jazza. Predvsem pa se boste v Andersonovem filmu z največjim užitkom izgubili in na trenutke tudi zbegali. Reynolds, kot to razloži Almi, z všivanjem skrivnih sporočil v oblačila nadaljuje staro tradicijo vrhunskih krojačev. In tudi Fantomska nit ima skrivnosten značaj, saj svojih temeljnih enigem – talenta, ljubezni in predanosti – ni pripravljena omejiti na eno samo univerzalno velikost.« – Melissa Anderson, 4 Columns »/.../ ves film preveva vzdušje intimne in premišljene komorne drame, kjer se čustva izražajo skozi pridušen šepet in prikrite poglede. Če so režiserjeve prejšnje filme zaznamovali energični pomežiki režiserjem, kot so Martin Scorsese, Stanley Kubrick in Elia Kazan, me je Fantomska nit prej spomnila na tisto peščico zadržanih, očarljivih komornih dram, ki jih je v 70. letih po srčnem infarktu posnel Luchino Visconti. (Film je tudi posvečen pokojnemu Jonathanu Demmeju, enemu Andersonovih velikih vzornikov, in v njem lahko zlahka prepoznamo enako pozornost do gest in pogledov, ki zaznamuje Demmejev zadnji igrani film Ricki and the Flash.) /.../ Večina zgodb o iskanju ljubezni izgradi ostre, robate svetove in nato pusti ljubezni, da jih omehča. Fantomska nit napravi obratno: izgradi mehak, celo čuten svet in nam pokaže, da se ljubezen včasih skriva v raztrganinah in nazobčanih robovih.« – Bilge Ebiri, The Village Voice »Če opazujete pot režiserjeve rasti, postajajo Andersonovi filmi vse manj kričeči in vse bolj subtilni. Trenutno je v obdobju pretanjenosti in delikatnosti, filme izdeluje s takšno finomehaniko, da njegovih posegov v kader niti ne zaslutite. (V redkih trenutkih, ko jih, pa opazite le njegovo očaranost nad detajli in postopki krojenja oblek; ta film ni oda ali poklon, temveč prej radovednost na delu, ki nato sproži še našo radovednost za krojačevo obrt.) Njegova nevsiljiva estetika, natančno umerjena, da bi poudarila igralce in, kajpak, oblačila, tiči v ozadju varljivega razkošja. To je film, v katerega se boste hoteli naseliti iz čiste radosti uživanja v Andersonovem lahkotnem mojstrstvu.« – Andrew Crump, The Playlist »Anderson je film sam tudi posnel in njegova 35-milimetrska fotografija je po videzu in teksturi radikalno drugačna od vsega, kar je ustvaril doslej – preveva jo subtilna, sugestivna svetloba, ki že zdavnaj ni več v modi. /.../ Od bahaške virtuoznosti in kader-sekvenc iz časa režiserjevega posnemanja Scorseseja in Kubricka smo prišli zelo daleč: v preprosti, prefinjeni brezčasnosti svoje metode je Fantomska nit tako rekoč ljubezensko pismo klasičnim estetskim vrednotam – filmskim, krojaškim in vsem drugim. /.../ Ko dosežemo nepričakovani konec, ljubimca počasi prispeta do medsebojnega razumevanja, film pa razkrije pretkani uvid, h kateremu je ves ta čas težil: izrabil je veščino, ki stremi k popolnosti, da bi slavil vrline nepopolnosti.« – A. A. Dowd, The A. V. Club »Nepričakovani obrati si nenehno sledijo, brez postanka. Struktura filma v teoriji sledi poznanim linijam gotske romance (če bi morali izbrati predhodnika, bi bila to bržkone Hitchcockova Rebecca), toda ko ga gledate, si ne morete niti zamisliti, kam bo film poneslo, ali kako konvencionalno romantično je v resnici razmerje med Reynoldsom in Almo.« – Robbie Collin, The Telegraph »Woodcock ljubi le žensko, ki jo sam ustvari (obleče, oblikuje, zdizajnira), Alma pa noče biti le njegova kreacija, zato se znajde na dveh frontah – če hoče preživeti in ugotoviti, kaj je sploh med moškim in žensko, mora nevtralizirati tako moškega, ki lahko ženskam laska le tako, da jih ponižuje, kot žensko, ki uživa v tej moški “kreativni” agresivnosti, potemtakem tako moško objektiviranje žensk kot žensko oboževanje moške “genialnosti”, s podleganjem »senzualni« r 1ff8 epresivni stereotipnosti vred. Ne, za ljubezen ni mogoče nikoli reči, da ni spolitizirana – in da ni produkt političnega boja.« ZELO ZA – Marcel Štefančič, jr., Mladina »Fantomska nit je prav »kompleksno« kostumski film: najprej v dobesednem pomenu, v katerem angleška terminologija označuje filme, ki se dogajajo v britanskih imperialnih časih (ta film se sicer dogaja sredi prejšnjega stoletja v Londonu, toda z »brezčasno« aristokratsko atmosfero), potem v tem, da je njegov protagonist nekdo, ki kostume snuje in oblikuje, in ne nazadnje v tem, da je v tej »kostumografiji« oziroma Reynoldsovem damskem krojaštvu skoraj nekaj sakralnega. Toda sakralnega v tem smislu, v katerem je tudi ljubezen neka posvetitev svojega objekta. /.../ Naj je Fantomska nit še tako rafinirano estetska, bi vendarle bila samo še en film o moški gospodovalnosti in ženski podrejenosti, ki mu tudi ne manjka moment ženske upornosti, če ne bi bil presenetljiv prav v tem »ženskem momentu«. Alma se v poskusu, da bi Reynoldsa pridobila bolj zase, domisli nečesa posebnega /.../. Nič čudnega, če se Reynolds potem z njo poroči. Tako smo pač dobili film o ukrotitvi »moške pošasti«.« – Zdenko Vrdlovec, Dnevnik »Anderson je znan po svojih filmskih likih, ki so poškodovani in včasih obupani. Pogosto jih portretira ujete v nezdrave družinske odnose, kot ljudi, ki so od svoje okolice odtujeni. Obžalujejo svojo preteklost ali jih muči osamljenost. V Fantomski niti naprej kaže, da bo tak samo Woodcock. Torej da gre za še eno zgodbo o liku umetnika, za katerim stojijo ženske. Za njim, tako v pripovedi, kot tudi v smislu pomembnosti in dodelanosti filmskih vlog. Anderson si nečesa tako konvencionalnega in preživetega očitno še v sanjah ne bi privoščil. Fantomska nit se v svojem razkošnem vizualnem slogu izkaže za črno humorno pripoved o ne le enem, temveč dveh proti junakih, ki drug brez drugega ne moreta. Drug z drugim pa tudi ne. Film, ki mu uspe nepričakovano in mojstrsko razgraditi prav vse klišeje svojega lastnega žanra, tako postane odlična izkušnja na vseh ravneh.« – Tina Poglajen, RA ARS


- redno plačevati vodo in priključno moč na podlagi izdanih računov;


Uf, ne smem pozabiti omeniti modre mize in razgleda in zaves. Miza je majhna, ravno prav velika za prenosnik in modra. Zavese učinkujejo rahlo starinsko s tisto štikarijo, ampak so ravne, juhej.


text: Palindromno število je v matematiki simetrično število, zapisano v poljubni bazi a kot a1a2a3 ...|... a3a2a1. Vsa števila v desetiški bazi z eno števko (enico) {0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9} so palindromska. Število palindromskih števil z dvema števkama je 9: {11, 22, 33, 44, 55, 66, 77, 88, 99}. S tremi števkami je 90 palindromskih števil: {101, 111, 121, 131, 141, 151, 161, 171, 181, 191, ..., 909, 919, 929, 939, 949, 959, 969, 979, 989, 999} in prav tako 90 palindromskih števil s štirimi števkami: {1001, 1111, 1221, 1331, 1441, 1551, 1661, 1771, 1881, 1991, ..., 9009, 9119, 9229, 9339, 9449, 9559, 9669, 9779, 9889, 9999}, tako, da je v intervalu [1,104] 199 palindromskih števil. Pod 105 je 1099 palindromskih števil. Za druge eksponente 10n imamo: 1999,10999,19999,109999,199999,1099999, ... . Te vrednosti za nekatere druge tipe palindromskih števil so zbrane v spodnji tabeli. Tukaj število 0 upoštevamo. Glej tudi palindrom Teorija števil


Upravljavec mora do 30. 6. 2010 pripraviti ustrezne podlage za oskrbovalna območja, v skladu s 30. členom Pravilnika o oskrbi s pitno vodo (Uradni list RS, št. 35/06).


text: 1170. je osmo desetletje v 12. stoletju med letoma 1170 in 1179. D-01170.