0fe8 Dit document is overgenomen van EUR-Lex Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 641/2014 z dne 16. junija 2014 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike Commission Implementing Regulation (EU) No 641/2014 of 16 June 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 641/2014 z dne 16. junija 2014 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike PB L 181 van 20.6.2014, blz. 74–81 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Van kracht IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 641/2014 z dne 16. junija 2014 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (1) ter zlasti členov 24(11), 31(2), 34(5), 39(4), 43(13), 45(7), 55(2), 57(4) in 67(3) Uredbe, ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE 1 PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNA NAČELA Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa pravila za uporabo Uredbe (EU) št. 1307/2013 v zvezi s: Člen 2 Splošna načela Države članice to uredbo izvajajo v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter preprečuje izkrivljanje trga in konkurence, hkrati pa spodbuja trajnostno upravljanje naravnih virov in podnebne ukrepe. POGLAVJE 2 SHEMA OSNOVNEGA PLAČILA ODDELEK 1 Prva dodelitev plačilnih pravic Člen 3 Vloga za dodelitev plačilnih pravic v primeru prodaje ali zakupa z uporabo klavzule o pogodbi na podlagi člena 24(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 V primeru prodaje ali zakupa z uporabo klavzule o pogodbi v skladu s členom 24(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 vlogo za dodelitev plačilnih pravic predloži kupec oziroma zakupnik. Navedena vloga vključuje naslednje informacije: Poleg tega države članice od kupca ali zakupnika zahtevajo vse informacije, potrebne za preverjanje uporabe člena 60 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Člen 4 Vloga za dodelitev plačilnih pravic v primeru prodaje z uporabo klavzule o pogodbi na podlagi 0fe8 lena 20 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 1. V primeru prodaje z uporabo klavzule o pogodbi v skladu s členom 20 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 vlogo za dodelitev plačilnih pravic, za katero velja navedena klavzula, predloži prodajalec. Navedena vloga vključuje naslednje informacije: 2. Država članica lahko dovoli, da vlogo za dodelitev plačilnih pravic v imenu prodajalca predloži kupec. V tem primeru država članica preveri, da je prodajalec kupca pooblastil za predložitev vloge. Člen 5 Vloga za dodelitev plačilnih pravic v primeru zakupa z uporabo klavzule o pogodbi na podlagi člena 21 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 1. V primeru zakupa z uporabo klavzule o pogodbi v skladu s členom 21 Delegirane Uredbe (EU) št. 639/2014 vlogo za dodelitev plačilnih pravic, za katero velja navedena klavzula, predloži zakupodajalec. Navedena vloga vključuje naslednje informacije: 2. Država članica lahko dovoli, da vlogo za dodelitev plačilnih pravic v imenu zakupodajalca predloži zakupnik. V tem primeru država članica preveri, da je zakupodajalec zakupnika pooblastil za predložitev vloge. Člen 6 Vrednost plačilnih pravic pri dedovanju 1. Kadar je kmet v državi članici, ki uporablja člen 25(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, upravičen do dodelitve pravic v skladu s členom 24 navedene uredbe poleg pravice do prejema plačilnih pravic na podlagi člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, se vrednost njegovih plačilnih pravic, ki se določi v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 1307/2013, izračuna ob upoštevanju vsote podatkov za leto 2014 v zvezi z njegovim prvotnim gospodarstvom in podedovanim gospodarstvom ali delom podedovanega gospodarstva. 2. Kadar je kmet v državi članici, ki uporablja člen 40(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, upravičen do dodelitve plačilnih pravic v skladu s členom 39 navedene uredbe poleg pravice do prejema plačilnih pravic na podlagi člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, se vrednost njegovih plačilnih pravic, ki se določi v skladu s členom 40(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, izračuna na podlagi vsote podatkov za zadevno leto v zvezi z njegovim prvotnim gospodarstvom in podedovanim gospodarstvom ali delom podedovanega gospodarstva. ODDELEK 2 Aktiviranje in prenos plačilnih pravic Člen 7 Aktiviranje plačilnih pravic v primeru prodaje ali zakupa z uporabo klavzule o pogodbi iz člena 24(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 ali členov 20 in 21 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 1. V primeru prodaje ali zakupa z uporabo klavzule o pogodbi v skladu s členom 24(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se prva vloga kupca ali zakupnika za plačilo na podlagi sheme osnovnega plačila predloži v istem letu kot vloga za dodelitev plačilnih pravic iz člena 3 te uredbe. 2. V primeru prodaje z uporabo klavzule o pogodbi v skladu s členom 20 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 kupec v svojo prvo vlogo za plačilo na podlagi sheme osnovnega plačila vključi podrobnosti o prodajni pogodbi z navedbo zadevne klavzule o pogodbi in/ali, če tako zahteva država članica, kopijo prodajne pogodbe. Navedena vloga se predloži v istem letu kot vloga za dodelitev plačilnih pravic iz člena 4 te uredbe. 3. V primeru zakupa z uporabo klavzule o pogodbi v skladu s členom 21 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014 zakupnik v svojo prvo vlogo za plačilo na podlagi sheme osnovnega plačila vključi podrobnosti o zakupni pogodbi z navedbo zadevne klavzule o pogodbi in/ali, če tako zahteva država članica, kopijo zakupne pogodbe. Navedena vloga se predloži v istem letu kot vloga za dodelitev plačilnih pravic iz člena 5 te uredbe. Člen 8 Obvestila o prenosu 1. V primeru prenosa v skladu s členom 34 Uredbe (EU) št. 1307/2013 prenosnik obvesti pristojni organ o prenosu v obdobju, ki ga določi država članica. 2. Prenos se izvede, kot je navedeno v obvestilu, razen če pristojni organ prenosu nasprotuje. Pristojni organ lahko prenosu nasprotuje le, če prenos ni v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013, Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 639/2014 in to uredbo. Pristojni organ o svojem nasprotovanju čim prej obvesti prenosnika. ODDELEK 3 Nacionalne ali regionalne rezerve Člen 9 Vračilo v nacionalno ali regionalno rezervo 1. Za namene člena 31(1)(a) ali (b) Uredbe (EU) št. 1307/2013 razen v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin za neuporabljene plačilne pravice velja, da so povrnjene v nacionalno ali regionalno rezervo dan po izteku roka, ki ga določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013 za spremembo enotne vloge v okviru sheme osnovnega plačila v koledarskem letu, v katerem se izteče obdobje iz člena 31(1)(a) ali (b) Uredbe (EU) št. 1307/2013. 2. Države članice, ki uporabljajo regionalne rezerve v skladu s členom 30(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, pravila o povračilu neuporabljenih plačilnih pravic uporabljajo na regionalni ravni. POGLAVJE 3 ZELENA KOMPONENTA Člen 10 Postopki za sporočanje in oceno praks, vključenih v specifične obveznosti ali sheme certificiranja 1. Obvestila iz člena 43(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se za izvajanje v letu 2015 pošljejo do 1. avgusta 2014, za izvajanje po letu 2015 pa do 1. julija leta, ki je pred letom izvajanja. Obvestila se lahko spremenijo enkrat letno, če je Komisija o tem obveščena do 1. julija leta, ki je pred letom izvedbe spremembe. 2. Za obveznosti iz člena 43(3)(a) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so v obvestilih Komisiji jasno opisane prakse, ki jih zajema obveznost, in je navedeno, katerim praksam iz člena 43(2) navedene uredbe so enakovredne in v katerih enakovrednih praksah, naštetih v Prilogi IX k navedeni uredbi, naj bi bile zajete. Navedena obvestila vsebujejo sklic na zadevno obveznost v okviru programa razvoja podeželja, predloženega Komisiji na podlagi člena 10(1) Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ali odobrenega s strani Komisije na podlagi člena 18(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (7). 3. Za sheme certificiranja iz člena 43(3)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013 so v obvestilih Komisiji jasno opisane prakse, ki jih zajema shema certificiranja, in je navedeno, katerim praksam iz člena 43(2) navedene uredbe so enakovredne in v katerih enakovrednih praksah, naštetih v Prilogi IX k navedeni uredbi, naj bi bile zajete. 4. Kadar ocena, ki jo izvede Komisija, pokaže, da priglašene prakse, vključene v specifične obveznosti ali sheme certificiranja, niso zajete v seznamu iz Priloge IX k Uredbi (EU) št. 1307/2013, Komisija državo članico o tem obvesti v treh mesecih od prejema obvestila. Država članica lahko en mesec po prejemu informacije Komisije predloži dodatne informacije. Izvedbeni akt iz drugega pododstavka člena 43(8) Uredbe (EU) št. 1307/2013 se sprejme v sedmih mesecih po prejemu prvotnega obvestila. Člen 11 Meje za ohranjanje absolutne vrednosti trajnega travinja Meje, ki se uporabijo za oceno ohranjanja absolutne vrednosti trajnega travinja iz drugega pododstavka člena 45(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, so enake zmanjšanju površin s trajnim travinjem, vzpostavljenim v skladu s členom 45(2)(a) navedene uredbe, za največ 0,5 %. POGLAVJE 4 VEZANA PODPORA ODDELEK 1 Prostovoljna vezana podpora Člen 12 Postopek ocene in odobritve odločitev iz člena 55(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Komisija oceni, ali so odločitve iz člena 55(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 skladne z navedeno uredbo, zlasti glede razvidnosti ene od potreb iz člena 55(1) navedene uredbe, in z Delegirano uredbo (EU) št. 639/2014. Kadar Komisija meni, da na podlagi informacij, ki jih je predložila država članica, ne more potrditi, da so pogoji iz prvega pododstavka izpolnjeni, od države članice zahteva dodatne informacije ali ponovno presojo njene odločitve. Komisija v štirih mesecih po prejemu vseh potrebnih informacij sprejme izvedbeni akt, s katerim odobri ali zavrne odločitev države članice. ODDELEK 2 Posebno plačilo za bombaž Člen 13 Postopek odobritve zemljišč in sort Postopek odobritve zemljišč in sort za namene posebnega plačila za bombaž iz člena 57 Uredbe (EU) št. 1307/2013 se za setveno sezono posameznega leta zaključi 31. januarja navedenega leta. Člen 14 Obvestila proizvajalcem 1. Države članice pred 1. marcem posameznega leta pridelovalcem bombaža za setveno sezono navedenega leta sporočijo naslednje informacije: 2. Če je odobritev za sorto preklicana, države članice pridelovalce bombaža o preklicu obvestijo pred 1. marcem za setveno sezono prihodnjega leta. POGLAVJE 5 PRAVILA GLEDE OBVEŠČANJA Člen 15 Obvestila o prožnosti med stebri 1. Informacije, ki se Komisiji sporočijo na podlagi člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 136a(1) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (8) so v obliki letnih odstotkov letnih nacionalnih zgornjih mej iz prvega pododstavka člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in prvega pododstavka člena 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 za vsako koledarsko leto do leta 2019. 2. Informacije, ki se Komisiji sporočijo na podlagi člena 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 136a(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 so v obliki letnih odstotkov letnih zneskov, namenjenih za podporo ukrepom v okviru načrtovanja programov razvoja podeželja iz prvega pododstavka člena 14(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in prvega pododstavka člena 136a(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 za vsako proračunsko leto do leta 2020. Člen 16 Obvestilo o povečanju zgornje meje sheme osnovnega plačila iz člena 22(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1307/2013 Kadar država članica Komisijo obvesti o svoji odločitvi na podlagi člena 22(2) ali (3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, informacije, ki se predložijo Komisiji, navajajo odstotke letnih nacionalnih zgornjih mej iz Priloge II k navedeni uredbi, potem ko se odšteje znesek, ki izhaja iz uporabe člena 47(1) navedene uredbe za vsako koledarsko leto do leta 2020. Člen 17 Finančne dodelitve v okviru prerazporeditvenega plačila, plačila za območja z naravnimi omejitvami in plačila za mlade kmete Kadar država članica Komisijo obvesti o svoji odločitvi na podlagi člena 42(1), člena 49(1) in člena 51(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, informacije, ki se predložijo Komisiji, navajajo odstotke letnih nacionalnih zgornjih mej iz Priloge II k navedeni uredbi za vsako koledarsko leto do leta 2020. Člen 18 Uporaba Uredbe (EU) št. 792/2009 Obvestila Komisiji, določena v Uredbi (EU) št. 1307/2013, Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 639/2014 in tej uredbi, se izvedejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009. POGLAVJE 6 KONČNE DOLOČBE Člen 19 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se za vloge za pomoč za koledarska leta, ki sledijo koledarskemu letu 2014. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 16. junija 2014. Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 608. (2) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 639/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta 0018 o vzpostavitvi pravil za 0fe8 neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike ter o spremembi Priloge X k navedeni uredbi (Glej stran 1 tega Uradnega lista). (3) Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke (UL L 228, 1.9.2009, p. 3). (4) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (Glej stran 48 tega Uradnega lista). (5) Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549). (6) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487). (7) Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1). (8) Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16).


source: fineweb

text: Opis Botanični vrt Univerze v Ljubljani, ob Gruberjevem prekopu na jugovzhodni strani Grajskega griča, velja za eno najstarejših kulturnih, znanstvenih in izobraževalnih ustanov z neprekinjenim delovanjem pri nas. Leta 2010 je praznoval 200-letnico delovanja. V evropskem merilu spada med srednje stare vrtove. Včlanjen je v svetovno organizacijo botaničnih vrtov BGCI (Botanic Gardens Conservation International). Ob njegovi otvoritvi 11. julija 1810 je maršal Auguste Marmont, prvi guverner Ilirskih provinc, v vrtu zasadil lipo, ki še danes raste. Na začetku se je zdajšnji Botanični vrt imenoval Vrt domovinske flore. Deloval je v okviru visoke šole École Centrale, kjer so ga uporabljali za potrebe medicinskega študija. Ustanovljen je bil na pobudo Franca Hladnika (1773–1844), ki je bil prvi vodja vrta in prvi botanik – znanstvenik domačega rodu. Vrt se je postopoma razširil od prvotnih 33 arov na zdajšnja 2 ha. Za njegov razvoj so bili zaslužni mnogi strokovnjaki, med katerimi omenjamo tiste, ki so izstopali po vodstvenem in raziskovalnem delu. Vrt so začeli zasajati leta 1810 z rastlinami, ki jih je Hladnik že prej gojil na licejskem vrtu. Že po dveh letih je bilo v vrtu 768 vrst domačih rastlin. Hladnikov naslednik Ivan Nepomuk Biatzovsky je svojemu predhodniku na čast poimenoval rastlino Scopolia hladnikiana. Po Hladniku je poimenovana tudi Rebrinčevolistna hladnikija ali hladnikovka (Hladnikia pastinacifolia). Naslednik Biatzovskega je bil Andrej Fleischmann, ki je v botanični vrt prišel kot štirinajstleten vajenec in Hladnikov učenec. Poznan je kot avtor pomembnega dela s področja botanike „Übersicht der Flora Krains” (Pregled kranjske flore iz leta 1844). Njemu na čast je Hladnik poimenoval rastlino Fleischmannov rebrinec (Pastinaca sativa var. fleischmanni) – endemit, ki ga v naravnem okolju ne najdemo več, zato velja za našo posebnost in pravo dragocenost ljubljanskega botaničnega vrta. V botanični literaturi navajajo kot edino rastišče zanj prav ljubljanski botanični vrt. Fleischmannu na čast je botanik Reichenbach poimenoval vrsto Scabioso fleischmanni (sedaj Knautia f.). Kot naslednjega iz vrste ravnateljev botaničnega vrta velja omeniti Alfonza Paulina, ki je posebej zaslužen, ker je leta 1889 pričel z izdajanjem vsakoletnega seznama semen (Index seminum), ki so ga pošiljali sorodnim ustanovam po svetu. V letih 1901–1936 je izhajala Paulinova slovita, okrog 2000 taksonov obsegajoča herbarijska zbirka Flora exsiccata carniolica. Pomemben je bil tudi Paulinov učenec Franc Juvan, ki je v vrtu kot vrtnar deloval kar 64 let. Po njem je poimenovan Juvanov netresk (S. juvanii). Po drugi svetovni vojni je vodstvo prevzel Jože Lazar, ki je zaslužen za izgradnjo rastlinjaka. Sledil mu je Vinko Strgar (1967 –1992), ki je nadaljeval njegovo delo in še izboljšal stike s sorodnimi ustanovami po svetu. Botanični vrt trenutno vodi Jože Bavcon. Leta 1920 je botanični vrt prešel pod okrilje Univerze v Ljubljani. Zdaj deluje v sklopu Oddelka za biologijo Biotehniške fakultete in skrbi za predstavitev tako domačega kot tudi tujega rastlinstva, ki uspeva v našem podnebju. Na dveh hektarjih površine raste več kot 4500 vrst, podvrst in oblik, med katerimi je več kot tretjina domačih, ostale rastline pa so iz različnih območij Evrope in z drugih celin. V vrtu vsako leto nabirajo semena za lastne potrebe in tudi za izmenjavo med botaničnimi vrtovi (semenska genska banka). Ljubljanski botanični vrt vsako leto tiska publikacijo Index seminum, s katero ponuja partnerjem v zamenjavo pore, semena in žive rastline približno 1000 taksonov, od katerih jih je približno tretjina nabranih v naravi. Poleg tega se botanični vrt ukvarja z raziskovanjem in gojenjem naših endemitov, vzgajanjem rastlin, ki so v naravi ogrožene ali v Sloveniji celo že izumrle in z gojenjem rastlin, ki so v Sloveniji na meji svojega areala razširjenosti. Njegovi sodelavci posebno mesto namenjajo rastlinam, ki imajo na našem ozemlju klasično nahajališče. Botanični vrt je razdeljen na 9 enot: arboretum s parkovno zasajenimi različni predstavniki dreves in grmovnic, rastlinski sistem, kjer so predstavljene rastline, razvrščene po sorodstvenih kriterijih, bajer in bazeni z vodnimi ter močvirskimi rastlinami, skalnjak z rastlinami iz gorskih predelov in Krasa (ekološko-geografske skupine), rastlinjak, kjer uspevajo zlasti predstavnice tropskih rastlinskih vrst, ki potrebujejo višjo zračno vlago in enakomerno temperaturo čez vse leto, sredozemske rastline, tematski vrt z različnimi skupinami rastlin z vidika njihove uporabnosti (zdravilne, strupene, industrijske itd.) ter gojitveni del z gredami za vzgojo in množenje rastlin, ki je obenem tudi prostor za raziskovalno delo. Kot je že leta 1973 zapisal Strgar, ljubljanski botanični vrt zaradi premajhnega zemljišča na zdajšnjem prostoru nima prihodnosti, želja po njegovi preselitvi pa je komaj kaj mlajša kot sam vrt. Ureditev novega vrta je predvidena v okviru Biološkega središča pod Rožnikom. Strokovne reference in viri - Bavcon, J. 2000: Botanični vrt v Ljubljani. Ljubljana. [COBISS-ID 1449056] - Bavcon, J. 2010: 200 let botaničnega vrta v Ljubljani. Ljubljana. [COBISS-ID 249579008] - Strgar, V. 1973: Botanični vrt Univerze v Ljubljani. Maribor. [COBISS-ID 3339009] - Wraber, T. 1971: Predstavljamo naše naravoslovne ustanove : na obisku v ljubljanskem botaničnem vrtu. Proteus. Letn. 33, št. 9/10, str. 399–405.. Ljubljana. [COBISS-ID 15715373]


text: 14 avgust, 2006 Mala Lazna Sredi Trnovskega gozda se skriva Mala Lazna, naravni botanični vrt. Nenavadna sestava tal (neapnenčaste usedline) in ostro podnebje Trnovskega gozda sta ustvarila pogoje, v katerih uspevajo nekatere v Sloveniji zelo redke rastline - spomladi cveti Kochov svišč, v juniju boste našli oranžno škržolico in bermudski modri meček, trenutno pa tam cvetita lasuljasti glavinec in Beckova zvončica. Okolica je izredno lepo urejena, v koči boste dobili hrano in pijačo, lahko pa tam tudi prespite - kot nalašč torej za prijeten družinski izlet. Do Male Lazne vas pripelje cesta s Predmeje proti Lokvam. Začne se na križišču na robu Predmeje; v začetku je asfaltna, čez nekaj kilometrov pa se asfalt spremeni v makadam. Razcepi so dobro označeni, pazite le, da boste ves čas srečevali kilometrske oznake (na gozdnih cestah po Trnovskem gozdu jih seveda ni). Od Predmeje do Male Lazne je dobrih šest kilometrov.


source: wikipedia

text: 1840 (MDCCCXL) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 8. januar - Jožef Bagari, madžarsko-slovenski pisatelj († 1919) 23. januar - Ernst Karl Abbe, nemški fizik († 1905) 2. april - Émile Zola, francoski pisatelj († 1902) 7. maj - Peter Iljič Čajkovski, ruski skladatelj († 1893) 13. maj - Alphonse Daudet, francoski pisatelj († 1897) 9. julij - Štefan Žemlič, madžarsko-slovenski pisatelj († 1891) 10. september - Lambert Einspieler, slovenski duhovnik, politik in organizator († 1906) 21. september - Murat V., sultan Osmanskega cesarstva († 1904) 14. oktober - Dimitri Pisarev, ruski pisatelj in družbeni kritik († 1868) 12. november - Auguste Rodin, francoski kipar († 1917) 14. november - Claude Monet, francoski slikar († 1926) 19. november - Danilo Fajgelj, slovenski skladatelj, organist in pedagog († 1908) 3. december - Maks Pleteršnik, slovenski jezikoslovec († 1923) Smrti 22. januar - Johann Friedrich Blumenbach, nemški antropolog, fiziolog (* 1752) 2. marec - Heinrich Wilhelm Mathias Olbers, nemški astronom, zdravnik, fizik (* 1758) 25. april - baron Siméon-Denis Poisson, francoski fizik, matematik, geometer (* 1781) 7. junij - Friderik Viljem III., pruski kralj (* 1770) 31. julij - Nachman Kohen Krochmal, avstrijski judovski filozof, teolog in zgodovinar (* 1785) 23. september - Smail-aga Čengić, osmanski guverner Bosne (* 1780) 23. november - Louis Gabriel Ambroise, vikont de Bonald, francoski kontrarevolucionar in konzervativni politični filozof (* 1754) 30. november - Andrej Smole, zbiratelj in zapisovalec slovenskih pesmi (* 1800) Neznan datum Jakob Sigismund Beck, nemški filozof (* 1761)


text: 130. je četrto desetletje v 2. stoletju med letoma 130 in 139. D-0130. 130. leta


Filli bo za novo direktorico TV Slovenija predlagal Ljerko Bizilj - siol.net ponedeljek, 17. 11. 2014; 20.53 Osveženo: 4 leta, 8 mesecev Filli bo za novo direktorico TV Slovenija predlagal Ljerko Bizilj Generalni direktor RTV Slovenija Marko Filli bo za novo direktorico TV Slovenija predlagal Ljerko Bizilj, za novega direktorja Radia Slovenija pa ponovno Andreja Šavka. Generalni direktor Radiotelevizije Slovenija (RTVS) Marko Filli je med prijavljenimi kandidati za direktorja televizije izbral Ljerko Bizilj, pri imenovanju direktorja radia pa njegova izbira ostaja Andrej Šavko. Filli za Biziljevo in Šavka potrebuje še soglasje programskega sveta, ki bo o tem odločal 24. novembra. Kot je Filli pojasnil za STA, je programski svet RTVS o svoji izbiri za funkciji direktorja Televizije Slovenija (TVS) in Radia Slovenija obvestil danes zvečer. O Šavku, ki je zdaj odgovorni urednik radijskih programov v koprskem regionalnem RTV centru, se je programski svet odločal že 29. septembra, vendar ni izglasoval soglasja k imenovanju. Filli ponuja Šavka v ponovno odločanje brez ponovitve razpisa. Generalni direktor RTVS svojo odločitev utemeljuje z dejstvom, da je programski svet prvič odločal o Šavku v nepopolni sestavi - v svetu namreč ni bilo predstavnikov zaposlenih. Po Fillijevih besedah gre v primeru Šavka zagotovo za izbiro, ki si zasluži odločanje v polni sestavi. Za direktorja TVS šest kandidatov Na razpis za direktorja TVS je prispelo šest kandidatur. Kot je dejal Filli, je Biziljeva, zdaj odgovorna urednica tretjega televizijskega programa, po njegovi oceni najboljša izbira med prijavljenimi. Poudaril je njene dolgoletne izkušnje, znanje in vizijo razvoja TVS, ki jo je Biziljeva priložila kandidaturi. Razpis za položaj direktorja TVS se je iztekel 10. oktobra. RTVS je začel iskati novega direktorja po tistem, ko je dosedanji prvi mož televizije Janez Lombergar 18. septembra Filliju podal odstopno izjavo. Poleg Biziljeve so kandidature med šesterico oddali še trije znani televizijci: Miša Molk, Vanja Vardjan in Zoran Medved. Filli razočaranja ni skrival Na razpis za direktorja radia pa sta se poleg Šavka prijavila še odgovorna urednika drugega in tretjega radijskega programa, Mirko Štular in Matej Venier. Filli ni skrival razočaranja, ko programski svet prvič ni izglasoval soglasja k imenovanju. Njegov komentar je bil, da gre za dogajanje, ki ga ne razume. Filli poudarja, da Šavku ni mogoče očitati nikakršne politične opredeljenosti, iz njegovega programa pa je razvidno, da je dober poznavalec radijskega medija. Vas zanima več iz te teme? Marko Filli RTV Slovenija Ljerka Bizilj


O prijateljstvu | mazej.net 28. maja 2014 28. maja 2014 by Igor Dodaj komentar Oni dan sem skakal po Facebooku in ugotovil, koliko “spletne svinjarije” mi je servirane pred oči. S spletno svinjarijo mislim bedastih statusov, slik z življenjskimi napotki, limanje brezzveznih novic itd. Opazil sem, da vedno znova in znova gledam iste zadeve z rahlo drugačno vsebino. Potem me je zanimalo koliko “prijateljev” pravzaprav imam v tem virtualnem profilu. Za toliko vsebin jih mora biti kar precej. Z nekaj kliki sem ugotovil, da jih je nekaj čez 370. To je zame, osebno, kar velika številka. Pomislil sem, koliko od teh ljudi sploh poznam. S tem mislim zares poznam, ali pa, da osebo poznam vsaj na videz. Ugotovil sem, da jih poznam oziroma vsaj na videz poznam kar precej! Brskal sem po profilih in se skušal spomniti resničnega kontakta z določeno osebo. Ugotovil sem, da skozi naša življenja teče precej velik tok ljudi. Potem sem začel razmišljati o resničnih ljudeh. Številka me je kar impresionirala. Sem človek, ki ni najraje v centru pozornosti in tudi nisem tip človeka, ki bi si želel imeti ogromno “površinskih” prijateljev. Vedno sem jih raje imel samo nekaj in tiste zares dobre. Takšne zaupanja vredne. Vse, ki jih nisem poznal ali imel stika z njimi sem izbrisal, ker mislim, da ni nobene poante v tem, da berem njihove zadeve. Facebook je po drugi strani odlično orodje za spoznavanje ljudi. Če nebi bilo Facebooka, verjetno nikoli nebi spoznal Nuše, mojega dekleta. Socialna omrežja torej imajo velike prednosti a vseeno se mi zdi, da nas delajo zdolgočasene in otopele. Sam se trudim, da Facebook uporabljam kar se le da malo. Izbrisati ga ne mislim, saj je odlično orodje za komunikacijo. Hudiča, tudi ta blog zapis vas je dosegel verjetno preko Facebooka. Nazaj k rdeči niti. Razmišljal sem, koliko ljudi je v mojem življenju že prišlo in odšlo. Govorim o dobrih prijateljih in ljudeh s katerimi sem preživel več nekaj časa. Kar nekajkrat se je zgodilo, da se je družba povsem zamenjala. Ko dobro pomislim, se zdi da je vsako obdobje zaznamovala nova skupina ljudi. Otroštvo, osnovna šola, srednja šola, fax ... Vedno so se v večini ljudje menjali. Stare ljudi so nadomestili novi in življenje je šlo naprej. Stare vezi so se pretrgale. In potem sem ugotovil, da se aktivno druživa samo še z enim prijateljem iz najstniških let. Davor je tukaj že precej dolgo in je preživel vsa obdobja hehe :). Vsi ostali so bili tako ali drugače zamenjani. In vzrok niso bile zamere ali slabi odnosi. Pač zgodilo se je. Vsak je šel svojo pot. Niti se ne da opisati kako se je zgodilo. Ampak mislim, da je kar lepo in dobro, da se ljudje v tvojem življenju menjajo in da imaš vedno odprto srce za nova poznanstva. Novi ljudje pomenijo novo svežino in pišejo nove zgodbe. Nove zgodbe pa so na nek način skoraj bistvo našega obstoja. Ampak zdi se, da starejši kot si, težje je sklepati nova, prava in srčna prijateljstva. Postanejo vedno redkejše darilo. Seveda pa se je tistih nekaj pristnih treba držati in jih z vsem srcem ceniti. S tem pa ne mislim, se na njih tudi pretirano zanašati.


- organizirati preskrbo v primeru višje sile in poročati o nastopu višje sile pristojnim občinskim organom;


source: CulturaX

text: Sama ideologija. Danilo Türk razočaral tudi ministra za finance Šušteršiča Torek, 23. oktober 2012 ob 06:56 Predsednik republike Danilo Türk je očitno močno razočaral tudi ministra za finance Janeza Šušteršiča; vir: Planet.Siol Še toliko bolj me je razočaralo, ker se je v ta vrtiljak razprave o ideološkosti tega ukrepa (dviga DDV za tiskane medije) usedel tudi predsednik republike. Želel bi si, da bi imeli predsednika, ki bi se trudil ljudem razložiti potrebo po reformah in da bi takrat, ko se s kakšnim ukrepom ne bi strinjal, sporočil to na utemeljen način, ne pa da razpravo o nekih ukrepih sam postavlja v izrecno ideološki okvir ... Zahojeni kleriki, ste pač ovce, ki kupite vse, kar vam servirajo oblastniki, ki jih s tako vnemo podpirate. Jaz pa za razliko od vas ne podpiram nobenih barab, ne levih, ne desnih, ne Jankovića, ne Janše in njihovih kompanjonov. Vam so pa eni sprali možgane, sedaj pa se kot ubogljivi "vojščaki" borite za njihovo moč in oblast. Predvsem zaradi vas je tako, kot je, ker jim dajete legitimnost! Pa ne mo s komunisti, ker vam njihov kriminal ne daje nobene pravice podpirati vašega! turek,pojdi v ameriko in tam ostani ničesar nisi do sedaj naredil za zlovenijo in tudi nikoli ne boš ker si nesposoben karkoli sam naredit,delaš le v skupini kot v usa in vegetiraš.daj poberi se in povej da predsednika zlovenija sploh ne potrebuje .pa taksno malo državico pa ja en župan obvlada,to bi pa ja lahko vedel,če si tak svetovljan...ampak slast je slast,ne veš kaj pa bo kasneje ko bodo ljudje na ulici pljuvali vate.ampak ker si prepotentnež boš mislil da je to le peščica,ampak to je večina.in ti bo težka starost... planet postaja premajhen za velikega misleca, morda najde gašpar gašpar mišica domiselno rešitev tudi zanj, nje... požaretard@ vidi se, da ne poslušate modrosti izrečenih po ga. Bratušek v DZ. Pred poldrugo uro je kolegom na seji Odbora namenila bralne minute z branjem srce parajočega dečka ki mora zaspati lačen. Svetujemo Vam in njej, da naj, če hoče opravljati svojo človeško dolžnost faksira v patosu prebrano pismo Zavodu za socialno delo, ki naj opravi svojo dolžnost, za katero je plačan. Pismo pa naj faksira še Karitasu in RK, pa tudi Zokunu. Vsi skupaj bodo že storili to kar se da, od njenega branja še niso bila sita nobena lačna usta. @Yousuf, kolega, ti si drugorazredni desničarski zombi. Edini sogovornik, ki si mu lahko kos, je ameba. Že tvoj način pisanja priča, da si zafrustriran kefir z davno pretečenim rokom trajanja. Elvis has left the building. moram resnično pohvalit požarja za vrhunski članek, predlagol ga bom za posebno nagrado, ker že BBC in CNN to novico prenašata in se na požarja sklicujeta pogrešamo razsvetljevalske nastope najvećjega levićarja, nić već - žal - ne beseduje in ne deli nujno potrebnih nasvetov, njegovi paladini v DZ pa so vse prej kot inovativni, taki so kot pokvarjene vinilke, še celo besedni meć gašpar hašparja mišićjaka je bolj podoben metli kot meću, morda se pripravlja za polet na bazo nerescev na antarktiki ??? alenćica ko naši gromoglasni alenćica in tavželjca ( begunka iz treh strank, nacionalne, lipe ter še kakšne vmes) pametujeta v DZ ju kaže vprašati : koliko delovnih mest je njun strankarski šef odprl v MOL in vseh electah ? Koliko - ne ćujemo dobro, nje.... Se strinjam z c. Šuštaršičem. Imamo , upam samo še nekaj dni , predsednika pezdeta. Yousuf aus Butaleland Požaretard je prvorazredni kekec, ki misli, da je intelektualec, piše pa kot bi ušel iz šole s prilagojenim programom Janeza Levca! Take "intelekutalce" producira tajna murgelska udbovska univerza. "Kva čma, takale mama", bi rekel Matija Maček, največji slovenski revolucionar vseh časov. Požaretard! Svetujem ti, da utihneš ali pa si vzemi vsaj lektorja in še svetovalca za povrh! če je DDV za medije ideološki problem in ideološko zaznamovan, kam pa gre potem šteti "neodvisne" medije, ki nas vsak dan osrečujejo z bafronoma štrukelijem in semulićem, ter, ki so nas po zaslugi nobelovcev karbe-šerugove zasipali z ganljivimi štorijami o brezvestnem osemenjevalcu sirotice Štelcerjeve in nepriznavanju sadu njuneprešuštniške zveze. Zdaj, ko se je pa pokazalo, da DNK jasno kaže, da sirotica niti ne ve - če ji je seve sploh verjeti - kdo jo je zaplodil. Zdaj še z nižjim DDV pa ti osebki ne zberejo znanja, da bi po 42 letih ugotovili kateri zlikovec jo je pravzaprav zaplodil, če ona tega "tiča" ne želi izdati, to je javni interes ob nizkem DDV, nje... Tov. Türk vendar dela za delodajalca njegove hčere! In seveda za murgelski rdeči kartel. skrajni čas,da se tile komunistično pokvarjeni osebki s strokovnim nazivom-hhhha-kv novinarji zavedo kriznih časov in začnejo dnevno pisarit prošnje za delo,končno se bodo vsaj nekaj NAUČILI PRECEDNIK DANÜLO VON HOHŠTAPLER Jaz vem vse in se spoznam na vse, tudi vtikam se tja, kjer ni treba, pa še praskam se rad tam kjer ne srbi.


text: Seznam znanih matematikov zložen po slovenskem abecednem redu po priimkih. A Asger Aaboe (Danska, 1922 – 2007) Pietro Abbati Marescotti (Italija, 1768 – 1842) Niels Henrik Abel (Norveška, 1802 – 1829) Hal Abelson (ZDA) Thomas Abbt (Nemčija, 1738 – 1766) Abul Vefa (Iran, 940 – 998) Wilhelm Ackermann (Nemčija, 1896 – 1962) Amir Dan Aczel (Izrael, ZDA, 1950 – 2015) Clarence Raymond Adams (ZDA, 1898 – 1965) John Couch Adams (Anglija, 1819 – 1892) John Frank Adams (Anglija, 1930 – 1989) Adelbold II. (Nizozemska, 975 – 1026) Georgij Maksimovič Adelson-Velski (Rusija, 1922 – ) Vasilij Jevdokimovič Adodurov (Rusija, 1709 – 1780) Robert Adrain (Irska, ZDA, 1775 – 1843) Aleksander Petrovič Afanasjev (Rusija, 1945 – ) Maria Gaetana Agnesi (Italija, 1718 – 1799) Camillo Agrippa (Italija, ???? – okoli 1595) Naum Iljič Ahiezer (Rusija, 1901 – 1980) Lars Valerian Ahlfors (Finska, 1907 – 1996) 1936 George Biddell Airy (Anglija, 1801 – 1892) Michael Aizenman (Izrael, ZDA, 1945 – ) Giacomo Albanese (Italija, 1890 – 1948) Albatani (Irak, 850 – 929) Abraham Adrian Albert (ZDA, 1905 – 1972) Aleksander Danilovič Aleksandrov (Rusija, 1912 – 1999) Pavel Sergejevič Aleksandrov (Rusija, 1896 – 1982) Anatolij Semjonovič Aleksejev (Rusija, 1928 – 2007) Nikolaj Nikolajevič Aleksejev (Rusija, 1827 – 1881) Jean le Rond d'Alembert (Francija, 1717 – 1783) James Waddell Alexander II. (ZDA, 1888 – 1971) Gerald Lee Alexanderson (ZDA, 1933 – ) Al-Hvarizmi (Hiva, Abasidski kalifat, 780 – 850) Slobodan Aljančić (Srbija, 1922 – 1993) Al-Kindi (Kufa, Abasidski kalifat, 801 – 873) Al-Kudžandi (Tadžikistan, okoli 940 – 1000) Noga Alon (Izrael, 1956 – ) Brian Roger Alspach (ZDA, 1938 – ) Jacob Ammen (ZDA, 1807 – 1894) André-Marie Ampère (Francija, 1775 – 1836) Alexander Anderson (Škotska, 1582 – 1620) Konstantin Aleksejevič Andrejev (Rusija, 1848 – 1921) Dimitrij Viktorovič Anosov (Rusija, 1936 – 2014) Adriaen Anthonisz (Nizozemska, 1543 – 1620) Roger Apéry (Francija, 1916 – 1994) Peter Apian (Nemčija, 1495 – 1557) Apolonij (Pergeja, 265 pr. n. št. – 170 pr. n. št.) Tom Mike Apostol (ZDA, 1923 – ) Arat (Grčija, 315 pr. n. št. – 240 pr. n. št.) Louis François Antoine Arbogast (Francija, 1759 – 1803) Raymond Clare Archibald (Kanada, 1875 – 1955) Cahit Arf (Turčija, 1910 – 1997) Jean-Robert Argand (Francija, 1768 – 1822) Arhimed (Sirakuze, 287 pr. n. št. – 212 pr. n. št.) Arhit (Tarent, 428 pr. n. št. – 347 pr. n. št.) Jorijuki Arima (Japonska, 1714 – 1783) Aristarh (Samos, Grčija, 310 pr. n. št. – okoli 230 pr. n. št.) Vladimir Igorjevič Arnold (Rusija, 1937 – 2010) Vjačeslav Aleksandrovič Artamonov (Rusija, 1946 – ) James Greig Arthur (ZDA, 1944 – ) Emil Artin (Avstrija, ZDA, 1898 – 1962) Michael Artin (ZDA, 1934 – ) Aryabhata I. (Indija, 476 – 550) Cesare Arzelà (Italija, 1847 – 1912) Cecco d'Ascoli (Italija, 1257 – 1327) Giulio Ascoli (Italija, 1843 – 1896) Michael Aschbacher (ZDA, 1944 – ) Richard Askey (ZDA, 1933 – ) Valerij Nikolajevič Ašihmin (Rusija, 1961 – ) Atal Rodoški (Grčija, okoli 150 pr. n. št.) Michael Francis Atiyah (Anglija, 1929 – 2019) 1966 George Atwood (Anglija, 1746 – 1807) Avtolik (Grčija, okoli 360 pr. n. št. – okoli 295 pr. n. št.) B László Babai (Madžarska, 1950 – ) Charles Babbage (Anglija, 1791 – 1871) Jacques Babinet (Francija, 1794 – 1872) Albert Victor Bäcklund (Švedska, 1845 – 1922) Reinhold Baer (Nemčija, 1902 – 1979) Al-Bagdadi (Irak, 980 – 1037) Nikolaj Sergejevič Bahvalov (Rusija, 1934 – 2005) David Harold Bailey (ZDA, 1948 – ) René-Louis Baire (Francija, 1874 – 1932) Alan Baker (Anglija, 1939 – ) 1970 Henry Frederick Baker (Anglija, 1866 – 1956) Bernardino Baldi (Italija, 1533 – 1617) John Macleod Ball (Anglija, 1948 – ) Johann Jakob Balmer (Švica, 1825 – 1898) Stefan Banach (Poljska, 1892 – 1945) Tadeusz Banachiewicz (Poljska, 1882 – 1954) Thomas Banchoff (ZDA, 1938 – ) Leon Bankoff (ZDA, 1908 – 1997) Benjamin Banneker (ZDA, 1731 – 1806) Ehud Barak (Izrael, 1942 – ) Grigory Isaakovich Barenblatt (Rusija, ZDA, 1927 – 2018) Nina Karlovna Bari (Rusija, 1901 – 1961) Peter Barlow (Anglija, 1776 – 1862) Ernest William Barnes (Anglija, 1874 – 1953) Charlotte Barnum (ZDA, 1860 – 1934) Nils Aall Barricelli (ZDA, Norveška, 1912 – 1993) Isaac Barrow (Anglija, 1630 – 1677) John David Barrow (Anglija, 1952 – ) Thomas Bartholin (Danska, 1616 – 1680) Hyman Bass (ZDA, 1932 – ) Thomas Bayes (Anglija, 1702 – 1761) Isaac Beeckman (Nizozemska, 1588 – 1637) Aleksander Aleksandrovič Bejlinson (Rusija, ZDA, 1957 – ) Lev Dimitrijevič Beklemišev (Rusija, 1967 – ) Vladimir Vasiljevič Belecki (Rusija, 1930 – 2017) Eric Temple Bell (Škotska, ZDA, 1883 – 1960) Richard Ernest Bellman (ZDA, 1920 – 1984) Oleg Mihajlovič Belocerkovski (Rusija, 1925 – 2015) Eugenio Beltrami (Italija, 1835 – 1900) Boris Abramovič Berezovski (Rusija, 1946 – 2013) Claude Berge (Francija, 1926 – 2002) Paul Isaac Bernays (Švica, 1880 – 1977) Bruce Carl Berndt (ZDA, 1939 – ) Daniel Bernoulli I. (Švica, 1700 – 1782) Jakob Bernoulli I. (Švica, 1654 – 1705) Jakob Bernoulli II. (Švica, 1759 – 1789) Johann Bernoulli I. (Švica, 1667 – 1748) Johann Bernoulli II. (Švica, 1710 – 1790) Johann Bernoulli III. (Švica, 1744 – 1807) Nicholas Bernoulli I. (Švica, 1687 – 1759) Nicholas Bernoulli II. (Švica, 1695 – 1726) Sergej Natanovič Bernštejn (Rusija, 1880 – 1968) Lipman Bers (ZDA, 1914 – 1993) Joseph Louis François Bertrand (Francija, 1822 – 1900) Oleg Vladimirovič Besov (Rusija, 1933 – ) Friedrich Wilhelm Bessel (Nemčija, 1784 – 1846) Evert Willem Beth (Nizozemska, 1908 – 1964) Frits Beukers (Nizozemska, 1953 – ) Arne Beurling (Švedska, ZDA, 1905 – 1986) Abraham Samojlovič Bezikovič (Rusija, Anglija, 1891 – 1970) Étienne Bézout (Francija, 1730 – 1783) Bhaskara (Indija, 1114 – 1185) Giuseppe Biancani (Italija, 1566 – 1624) Luigi Bianchi (Italija, 1856 – 1928) Norman Linstead Biggs (Anglija, 1941 – ) Jacques Philippe Marie Binet (Francija, 1786 – 1856) RH Bing (ZDA, 1914 – 1986) Jean-Baptiste Biot (Francija, 1774 – 1862) Bryan John Birch (Anglija, 1931 – ) Garrett Birkhoff (ZDA, 1911 – 1996) George David Birkhoff (ZDA, 1884 – 1944) Al-Biruni (Gasna, 973 – 1048) Gertrude Blanch (Poljska, ZDA, okoli 1897 – 1996) Danilo Blanuša (Hrvaška, 1903 – 1987) Gilbert Ames Bliss (ZDA, 1876 – 1951) Otto Blumenthal (Nemčija, 1876 – 1944) Sergej Pavlovič Bobrov (Rusija, 1889 – 1971) Maxime Bôcher (ZDA, 1867 – 1918) Boetij (Rim, 480 – 524) Nikolaj Nikolajevič Bogoljubov (Rusija 1909 – 1992) Harald Bohr (Danska, 1887 – 1951) Andrej Andrejevič Bolibruh (Rusija 1950 – 2003) Vladimir Grigorjevič Boltjanski (Rusija, 1925 – ) Farkas Wolfgang Bolyai (Romunija, 1775 – 1856) János Bolyai (Romunija, 1802 – 1860) Oskar Bolza (Nemčija, 1857 – 1942) Bernard Bolzano (Češka, 1781 – 1848) Rafael Bombelli (Italija, 1526 – 1573) Enrico Bombieri (Italija, 1940 – ) 1974 Guido Bonati (Italija, 1223 – 1300) Hermann Bondi (Avstrija, Anglija, 1919 – 2005) John Adrian Bondy (Anglija, Kanada, 1944 – ) Carlo Emilio Bonferroni (Italija, 1892 – 1960) George Boole (Anglija, 1815 – 1864) James Booth (Anglija, 1810 – 1878) Richard Ewen Borcherds (Anglija, 1959 – ) 1998 Jean-Charles de Borda (Francija, 1733 – 1799) Émile Borel (Francija, 1871 – 1956) Giovanni Alfonso Borelli (Italija, 1608 – 1679) Max Born (Nemčija, Združeno kraljestvo, 1882 – 1970) Karol Borsuk (Poljska, 1905 – 1982) Ladislaus Jožefovič Bortkiewicz (Poljska, Rusija, Nemčija, 1868 – 1931) Radž Čandra Bose (Indija, 1901 – 1987) Satjendra Nat Bose (Indija, 1894 – 1974) Raoul Bott (Madžarska, 1923 – 2005) Pierre Bouguer (Francija, 1698 – 1758) Jean Claude Bouquet (Francija, 1819 – 1895) Jean Bourgain (Belgija, 1954 – ) 1994 Joseph Valentin Boussinesq (Francija, 1842 – 1929) Nathaniel Bowditch (ZDA, 1773 – 1838) Christoffel Jacob Bouwkamp (Nizozemska, 1915 – 2003) Werner Boy (Nemčija, 1879 – 1914) Carl Benjamin Boyer (ZDA, 1906 – 1976) Thomas Bradwardine (Anglija, okoli 1295 – 1349) Brahmagupta (Indija, 598 – 668) Nikolaj Dimitrijevič Brašman (Rusija, 1796 – 1866) Richard Brauer (Nemčija, ZDA, 1901 – 1977) Hans Joachim Bremermann (Nemčija, ZDA, 1926 – 1996) Richard Peirce Brent (Avstralija, 1946 – ) Charles Julien Brianchon (Francija, 1783 – 1864) Henry Briggs (Anglija, 1561 – 1630) Alexander von Brill (Nemčija, 1842 – 1935) Raymond Woodard Brink (ZDA, 1890 – 1973) Charles Auguste Briot (Francija, 1817 – 1882) Nikolaj Ivanovič Briš (Rusija, 1924 – ) Lambertus Johannes Folkert Broer (Nizozemska, 1916 – 1991) Ilja Nikolajevič Bronštejn (Rusija) William Brouncker (Anglija, 1620 – 1684) Luitzen Egbertus Jan Brouwer (Nizozemska, 1881 – 1966) Felix Browder (ZDA, 1927 – ) William Browder (ZDA, 1936 – ) Ernest William Brown (Anglija, ZDA, 1866 – 1938) Richard Anthony Brualdi (ZDA) Nicolaas Govert de Bruijn (Nizozemska, 1918 – 2012) Viggo Brun (Norveška, 1885 – 1978) Giordano Bruno (Italija, 1548 – 1600) Ivan Grigorjevič Bubnov (Rusija, 1872 – 1919) Richard Arthur Buckingham (Anglija, 1911 – 1994) Nikolaj Vasiljevič Bugajev (Rusija, 1837 – 1903) Boris Jakovljevič Bukrejev (Rusija, 1859 – 1962) Leonid Abramovič Bunimovič (Rusija, 1947 –) Viktor Jakovljevič Bunjakovski (Rusija, 1804 – 1889) Jurij Dimitrijevič Burago (Rusija, 1936 – ) Cesare Burali-Forti (Italija, 1861 – 1931) Joost Bürgi (Švica, 1552 – 1632) William Burnside (Anglija, 1852 – 1927) C Luis Angel Caffarelli (Argentina, ZDA, 1948 – ) Eugène Cahen (Francija, 1865 – ????) Peter Jephson Cameron (Anglija, 1947 – ) Johannes Campanus (Italija, 1220 – 1296) Philip Candelas (Anglija, 1951 – ) Georg Ferdinand Cantor (Nemčija, 1845 – 1918) Constantin Carathéodory (Nemčija, 1873 – 1950) Gerolamo Cardano (Italija, 1501 – 1576) Lennart Axel Edvard Carleson (Švedska, 1928 – ) Robert Daniel Carmichael (ZDA, 1897 – 1967) Manfredo do Carmo (Brazilija, 1928 – ) Lazare Nicolas Marguerite Carnot (Francija, 1753 – 1823) Nicolas Léonard Sadi Carnot (Francija, 1796 – 1832) Élie Joseph Cartan (Francija, 1869 – 1951) Henri Paul Cartan (Francija, 1904 – ) Pierre Cartier (???? – ) Mary Lucy Cartwright (Anglija, 1900 – 1998) John William Scott Cassels (Anglija, 1922 – 2015) Giovanni Domenico Cassini I. (Italija, Francija, 1625 – 1712) Eugène Charles Catalan (Belgija, 1814 – 1894 Pietro Antonio Cataldi (Italija, 1548 – 1626) Augustin Louis Cauchy (Francija, 1789 – 1857) Bonaventura Francesco Cavalieri (Italija, 1598 – 1647) Arthur Cayley (Anglija, 1821 – 1895) Lamberto Cesàri (Italija, ZDA, 1910 – 1990) Ernesto Cesàro (Italija, 1859 – 1906) Ludolph van Ceulen (Nemčija, 1540 – 1610) Giovanni Ceva (Italija, 1647 – 1734) Gregory Chaitin (ZDA, 1947 – ) Subrahmanyan Chandrasekhar (Indija, ZDA, 1910 – 1995) Sydney Chapman (Anglija, 1888 – 1970) Michel Chasles (Francija, 1793 – 1880) Émilie du Châtelet (Francija, 1706 – 1749) Jeff Cheeger (ZDA, 1943 – ) Jean-Philippe Loys de Chéseaux (Švica, 1718 – 1751) Evan Christ (ZDA, 1970 – ) Demetrios Christodoulou (Grčija, ZDA, 1951 – ) Elwin Bruno Christoffel (Nemčija, 1829 – 1900) Alonzo Church (ZDA, 1905 – 1995) Václav Chvátal (Češka, Kanada, 1946 – ) Konstantin Edvardovič Ciolkovski (Rusija, 1857 – 1935) Alexis Claude Clairaut (Francija, 1713 – 1765) Rudolf Julius Emmanuel Clausius (Nemčija, 1822 – 1888) Christopher Clavius (Nemčija, Italija, 1538 – 1612) Alfred Hoblitzelle Clifford (ZDA, 1908 – 1992) William Kingdon Clifford (Anglija, 1845 – 1879) John Henry Coates (Avstralija, 1945 –) Arthur Byron Coble (ZDA, 1878 – 1966) James Cockle (Anglija, 1819 – 1895) Paul Joseph Cohen (ZDA, 1934 –) 1966 Lothar Collatz (Nemčija, 1910 – 1990) John Colson (Anglija, 1680 – 1760) markiz de Condorcet (Francija, 1743 – 1794) Alain Connes (Francija, 1947 –) 1982 John Bligh Conway (ZDA, 1939 –) John Horton Conway (Anglija, 1937 – 2020) Arthur Herbert Copeland (ZDA, 1898 – 1970) Don Coppersmith (ZDA) Gaspard-Gustave Coriolis (Francija, 1792 – 1843) Celso Costa (Brazilija, 1949 – ) Roger Cotes (Anglija, 1682 – 1716) Richard Courant (Nemčija, ZDA, 1888 – 1972) Harold Scott MacDonald Coxeter (Anglija, 1907 – 2003) William Crabtree (Anglija, 1610 – 1644) Gabriel Cramer (Švica, 1704 – 1752) Harald Cramér (Švedska, 1893 – 1985) August Leopold Crelle (Nemčija, 1780 – 1855) Haskell Brooks Curry (ZDA, 1900 – 1982) Dragoš Cvetković (Srbija, 1941 – ) Č Čang Heng (Kitajska, 78 – 139) Čao Ko (Kitajska, 1910 – 2002) Sergej Aleksandrovič Čapljigin (Rusija, 1869 – 1942) Nikolaj Grigorjevič Čebotarjov (Rusija, 1894 – 1947) Pafnuti Lvovič Čebišov (Rusija, 1821 – 1894) Eduard Čech (Češka, 1893 – 1960) Šing-Šen Čern (Kitajska, ZDA, 1911 – 2004) Čen Džing Ran (Kitajska, 1933 – 1996) Nikolaj Gurjevič Četajev (Rusija, 1902 – 1959) Čia Sien (Kitajska, okoli 1050) Či-Hong Sun (Kitajska, 1965 – ) Čin Džjušao (Kitajska, 1202 – 1261) Či-Vei Sun (Kitajska, 1965 – ) Sarvadaman Čovla (Indija, ZDA, 1907 – 1995) Ču Čungdži (Kitajska, 429 – 501) Vladimir Nikolajevič Čubarikov (Rusija, 1951 – ) Lev Aleksejevič Čudov (Rusija, 1922 – 2008) D Victor D'Hondt (Belgija, 1841 – 1901) Marcos Dajczer (Brazilija, 1948 – ) Germinal Pierre Dandelin (Francija, Belgija, 1794 – 1847) Ignazio Danti (Italija, 1536 – 1586) David van Dantzig (Nizozemska, 1900 – 1959) George Dantzig (ZDA, 1914 – ) Jean Gaston Darboux (Francija, 1842 – 1917) George Howard Darwin (Anglija, 1845 – 1912) Harold Davenport (Anglija, 1907 – 1969) Avgust Juljevič Davidov (Rusija, 1823 – 1885) Robert James MacGregor Dawson (Anglija) Vera Winitzky de Spinadel (Argentina, 1929 – ) Julius Wilhelm Richard Dedekind (Nemčija, 1831 – 1916) John Dee (Anglija, 1527 – 1608) Max Wilhelm Dehn (Nemčija, ZDA, 1878 – 1952) Dejnostrat (Grčija, okoli 390 pr. n. št. – okoli 320 pr. n. št.) Italo José Dejter (Argentina, ZDA, 1939 – ) Guidobaldo del Monte (Italija, 1545 – 1607) Jean Baptiste Joseph Delambre (Francija, 1749 – 1822) Boris Nikolajevič Delaunay (Rusija, 1890 – 1980) Nikolaj Borisovič Delaunay starejši (Rusija, 1856 – 1931) Charles-Eugène Delaunay (Francija, 1816 – 1872) Pierre Deligne (Belgija, ZDA, 1944 – ) 1978 Josip Salomon Delmedigo (1591 – 1655) Giovanni Demisiani (Grčija, ???? – 1614) Arnaud Denjoy (Francija, 1884 – 1974) Augustus De Morgan (Indija, Anglija, 1806 – 1871) Girard Desargues (Francija, 1591 – 1661) René Descartes (Francija, 1596 – 1650) Vladimir Devidé (Hrvaška, 1925 – 2010) Keith Devlin (Anglija, ZDA, 1947 – ) Dicearh (Grčija, okoli 350 pr. n. št. – okoli 285 pr. n. št.) Leonard Eugene Dickson (ZDA, 1874 – 1954) Thomas Digges (Anglija, 1546 – 1595) Valentin Pavlovič Dimnikov (Rusija, 1938 – ) Jevgenij Borisovič Dinkin (Rusija, 1924 – ) Diofant (Aleksandrija, Ptolemejski Egipt, okoli 200/214 – okoli 284/298) Diokles (Karist, okoli 380 pr. n. št. – okoli 310 pr. n. št.) Gabriel Andrew Dirac (Anglija, 1925 – 1984) Paul Adrien Maurice Dirac (Anglija, 1902 – 1984) Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet (Nemčija, 1805 – 1859) Semjon Vladimirovič Djatlov (Rusija, ZDA, 1987 – ) Roland Lvovič Dobrušin (Rusija, 1929 – 1995) Simon Kirwan Donaldson (Anglija, 1957 ) 1986 Giovanni Battista Donati (Italija, 1826 – 1873) Théophile Ernest de Donder (Belgija, 1872 – 1957) Joseph Leo Doob (ZDA, 1910 – 2004) Christian Andreas Doppler (Avstrija, 1803 – 1853) Anatolij Aleksejevič Dorodnicin (Rusija, 1910 – 1994) Ala Vladimirovna Dorofejeva (Rusija, 1935 – ) Adrien Douady (???? – ) Jesse Douglas (ZDA, 1897 – 1965) 1936 Vladimir Geršonovič Drinfeld (Ukrajina, ZDA, 1954 – ) 1990 Marcus du Sautoy (Anglija, 1965 – ) Jean Marie Constant Duhamel (Francija, 1797 – 1872) Pierre Charles François Dupin (Francija, 1784 – 1873) Walther von Dyck (Nemčija, 1856 – 1934) Freeman John Dyson (Anglija, ZDA, 1923 – ) Šing-Tung Džau (Kitajska, ZDA, 1949 – ) Džing Fang (Kitajska, 78 pr. n. št. – 37 pr. n. št.) Džu Šidžje (Kitajska, 1270 – 1330) E Samuel Earnshaw (Anglija, 1805 – 1888) Arthur Stanley Eddington (Anglija, 1882 – 1944) Thomas Alva Edison (ZDA, 1847 – 1931) Harold Mortimer Edwards (ZDA, 1936 – ) Paul Ehrenfest (Avstrija, 1880 – 1933) Albert Einstein (Švica, ZDA, 1879 – 1955) David Eisenbud (ZDA, 1947 – ) Luther Pfahler Eisenhart (ZDA, 1876 – 1965) Ferdinand Gotthold Max Eisenstein (Nemčija, 1823 – 1852) Noam David Elkies (ZDA, 1966 – ) Friedrich Engel (Nemčija, 1861 – 1941) Björn Engquist (Švedska, 1945 – ) Alfred Enneper (Nemčija, 1830 – 1885) Federigo Enriques (Italija, 1871 – 1946) Eratosten (Aleksandrija, Ptolemejski Egipt, 276 pr. n. št. – 194 pr. n. št.) Paul Erdős (Madžarska, 1913 – 1996) Agner Krarup Erlang (Danska, 1878 – 1929) Ernest Benjamin Esclangon (Francija, 1876 – 1954) William Esson (Škotska, Anglija, 1838 – 1916) Andreas von Ettingshausen (Nemčija, 1796 – 1878) Leonhard Euler (Švica, 1707 – 1783) Max Euwe (Nizozemska, 1901 – 1981) Griffith Conrad Evans (ZDA, 1887 – 1973) Lawrence Craig Evans (ZDA, 1949 – ) Evdem (Rod, Grčija, okoli 344 pr. n. št. – okoli 260 pr. n. št.) Evdoks (Knida, Mala Azija, 410 pr. n. št. – 347 pr. n. št.) Evklid (Aleksandrija, Ptolemejski Egipt, okoli 365 pr. n. št. – 275 pr. n. št.) Evtokij (Aškalon, Palestina, okoli 480 – okoli 540) F Francesco Faà di Bruno (Italija, 1825 – 1888) Ljudvig Dimitrijevič Faddejev (Rusija, 1934 – ) Gerd Faltings (Nemčija, 1954 – ) 1986 Gino Fano (Italija, 1871 – 1952) Luigi Fantappiè (Italija, 1901 – 1956) Al-Farisi (Iran, 1267 – 1319) Ralph Jasper Faudree (ZDA, 1939 – ) Jean Favard (Francija, 1902 – 1965) Charles Louis Fefferman (ZDA, 1949 – ) 1978 Mitchell Jay Feigenbaum (ZDA, 1944 – ) Walter Feit (ZDA, 1930 – 2004) Vilim Srećko Feller (Hrvaška, ZDA, 1906 – 1970) Pierre de Fermat (Francija, 1601 – 1665) Lodovico Ferrari (Italija, 1522 – 1565) Scipione del Ferro (Italija, 1465 – 1526) Abram Iljič Fet (Rusija, 1924 – 2007) Richard Phillips Feynman (ZDA, 1918 – 1988) Leonardo Pisano Fibonacci (Italija, 1170 – 1250) Grigorij Mihajlovič Fihtengolc (Rusija, 1888 – 1959) Aleksej Fjodorovič Filippov (Rusija, 1923 – 2006) Filolaj (Kroton, 480 pr. n. št. – okoli 405 pr. n. št.) Thomas Fincke (Danska, 1561 – 1656) Henry Burchard Fine (ZDA, 1858 – 1928) Benjamin Franklin Finkel (ZDA, 1865 – 1947) Michael Ellis Fisher (Anglija, 1931 – ) Thomas Scott Fiske (ZDA, 1865 – 1944) Jevgraf Stepanovič Fjodorov (Rusija, 1853 – 1919) Pavel Aleksandrovič Florenski (Rusija, 1882 – 1937) Vladimir Aleksandrovič Fok (Rusija, 1898 – 1974) Jon Folkman (ZDA, 1938 – 1969) Anatolij Timofejevič Fomenko (Rusija, 1945 – ) Sergej Vasiljevič Fomin (Rusija, 1917 – 1975) Lester Randolph Ford (ZDA, 1886 – 1975) Lester Randolph Ford mlajši (ZDA, 1927 – ) Andrew Russell Forsyth (Škotska, 1858 – 1942) Joseph Fourier (Francija, 1768 – 1830) Ralph Howard Fowler (Anglija, 1889 – 1944) Adolf Abraham Halevi Fraenkel (Nemčija, Izrael, 1891 – 1965) Aviezri Fraenkel (Izrael, 1929 – ) Philipp Frank (Avstrija, ZDA, 1884 – 1966) Maurice René Fréchet (Francija, 1878 – 1973) Erik Ivar Fredholm (Švedska, 1866 – 1927) Michael Hartley Freedman (ZDA, 1951 – ) 1986 Friedrich Ludwig Gottlob Frege (Nemčija, 1848 – 1925) Jean Frédéric Frenet (Francija, 1816 – 1900) Bernard Frénicle de Bessy (Francija, okoli 1605 – 1675) Igor Borisovič Frenkel (Rusija, ZDA, 1952 – ) Amédée-François Frézier (Francija, 1682 – 1773) John Benjamin Friedlander (Kanada) Aleksander Aleksandrovič Fridman (Rusija, 1888 – 1925) Kurt Otto Friedrichs (Nemčija, ZDA, 1901 – 1982) Johannes Acronius Frisius (Nizozemska, 1520 – 1564) Regnier Gemma Frisius (Nizozemska, Belgija, 1508 – 1555) Ferdinand Georg Frobenius (Nemčija, 1849 – 1917) Jürg Fröhlich (Švica, 1946 – ) Robert Frucht (Nemčija, Čile, 1906 – 1997) Lazarus Immanuel Fuchs (Nemčija, 1833 – 1902) Nicolaus Fuss (Švica, 1755 – 1826) Pavel Nikolajevič Fuss (Rusija, 1797 – 1855) G Galileo Galilei (Italija, 1564 – 1642) Boris Grigorjevič Galjorkin (Rusija, 1871 – 1945) Évariste Galois (Francija, 1811 – 1832) Lars Gårding (Švedska, 1919 – 2014) Martin Gardner (ZDA, 1914 – 2010) Pierre Gassendi (Francija, 1592 – 1655) Carl Friedrich Gauss (Nemčija, 1777 – 1855) Izrail Mojisejevič Gelfand (Rusija, 1913 – 2009) Aleksander Osipovič Gelfond (Rusija, 1906 – 1968) Henry Gellibrand (Anglija, 1597 – 1636) Gemin (Grčija, okoli 90 pr. n. št. – okoli 20 pr. n. št.) Gerhard Gentzen (Nemčija, 1909 – 1945) Gerbert d'Aurillac (Francija, Italija, okoli 938 – 1003) Sophie Germain (Francija, 1776 – 1831) Camille-Christophe Gerono (Francija, 1799 – 1891) Marin Getaldić (Dubrovnik, 1568 – 1626) Ion Ghica (Romunija, 1816 – 1897) Aleksander Borisovič Givental (Rusija, ZDA, 1958 – ) Nikolaj Maksimovič Gjunter (Rusija, 1871 – 1941) James Whitbread Lee Glaisher (Anglija, 1848 – 1928) Andrew Mattei Gleason (ZDA, 1921 – 2008) Grigorij Davidovič Glejzer (Rusija, 1934 – 2020) James Gilbert Glimm (ZDA, 1934 – ) Boris Vladimirovič Gnedenko (Rusija, 1912 – 1995) Kurt Gödel (Nemčija, 1906 – 1978) Sergej Konstantinovič Godunov (Rusija, 1929 – ) Marcel Jules Edouard Golay (Švica, ZDA, 1902 – 1989) Christian Goldbach (Nemčija, 1690 – 1764) Carl Wolfgang Benjamin Goldschmidt (Nemčija, 1807 – 1851) Solomon Wolf Golomb (ZDA, 1932 – 2016) Ilja Abramovič Golovinski (Rusija, 1951 – ) Benjamin Gompertz (Anglija, 1779 – 1865) Reuben Louis Goodstein (Anglija, 1912 – 1985) Paul Albert Gordan (Nemčija, 1837 – 1912) Vladimir Grigorjevič Gorski (Rusija, 1925 – ) Bill Gosper (ZDA, 1943 – ) William Sealy Gosset (Anglija, 1876 – 1937) Édouard Goursat (Francija, 1858 – 1936) Nikolaj Nikolajevič Govorun (Rusija, 1930 – 1989) William Timothy Gowers (Anglija, 1963 – ) 1998 Judith Victor Grabiner (ZDA, 1938 – ) Ronald Lewis Graham (ZDA, 1935 – ) Jørgen Pedersen Gram (Danska, 1850 – 1916) Luigi Guido Grandi (Italija, 1671 – 1742) Andrew Granville (Anglija, 1962 – ) Hermann Günther Grassmann (Prusija, 1809 – 1877) Dimitrij Aleksandrovič Grave (Rusija, 1863 – 1939) John Thomas Graves (Irska, 1806 – 1870) John Greaves (Anglija, 1602 – 1652) Ben Joseph Green (Anglija, 1977 – ) George Green (Anglija, 1793 – 1841) James Gregory (Škotska, 1638 – 1675) Francesco Maria Grimaldi (Italija, 1618 – 1663) Emanuels Grinbergs (Latvija, 1911 – 1982) Federik Grisogono (Hrvaška, 1472 – 1538) Mihail Leonidovič Gromov (Rusija, Francija, 1943 – ) Marcel Grossmann (Madžarska, Švica, 1878 – 1936) Alexander Grothendieck (Francija, 1928 – 2014) 1966 Christoph Gudermann (Nemčija, 1798 – 1852) Paul Guldin (Švica, Italija, Avstrija, 1577 – 1643) Semjon Jemeljanovič Gurjev (Rusija, 1766 – 1813) Guo Šoudžing (Kitajska, 1231 – 1316) Lev Izrailevič Gutenmaher (Rusija, 1908 – 1981) Francis Guthrie (Južna Afrika, 1831 – 1899) Richard Kenneth Guy (Anglija, Kanada, 1916 – 2020) András Gyárfás (Madžarska, 1945 –) H Alfréd Haar (Madžarska, 1885 – 1933) Leonid Genrihovič Hačijan (Rusija, 1952 – 2005) Jacques Salomon Hadamard (Francija, 1865 – 1963) Johann George Hagen (Avstrija, 1847 – 1930) Hans Hahn (Avstrija, 1879 – 1934) Ibn al-Haitam (Irak, Egipt, 965 – 1041) Omar Hajam (Perzija, 1048 – 1131) Marshall Hall (ZDA, 1910 – 1990) Philip Hall (Anglija, 1904 – 1982) Edmond Halley (Anglija, 1656 – 1742) Georg Hamel (Nemčija, 1877 – 1954) Richard Streit Hamilton (ZDA, 1943 – ) William Rowan Hamilton (Irska, 1805 – 1865) Peter Ladislaw Hammer (ZDA, 1936 – 2006) Richard Wesley Hamming (ZDA, 1915 – 1998) Hermann Hankel (Nemčija, 1839 – 1873) Frank Harary (ZDA, 1921 – 2005) Heiko Harborth (Nemčija, 1938 – ) Spiru Haret (Romunija, 1851 – 1912) Pavel Vasiljevič Harlamov (Rusija, 1924 – ) Godfrey Harold Hardy (Anglija, 1877 – 1947) Thomas Harriot (Anglija, 1560 – 1621) Douglas Rayner Hartree (Anglija, 1897 – 1958) Helmut Hasse (Nemčija, 1898 – 1979) Johan Håstad (Švedska, 1960 – ) Herbert Aron Hauptman (ZDA, 1917 – 2011) Felix Hausdorff (Nemčija, 1868 – 1942) Roger Heath-Brown (Anglija, 1952 – ) Oliver Heaviside (Anglija, 1850 – 1925) Stephen Travis Hedetniemi (ZDA) Earle Raymond Hedrick (ZDA, 1876 – 1943) Kurt Heegner (Nemčija, 1893 – 1965) Hans Arnold Heilbronn (Nemčija, 1908 – 1975) Piet Hein (Danska, 1905 – 1996) Eduard Heine (Nemčija, 1821 – 1881) Dan Heisman (ZDA, 1950 – ) John Hellins (Anglija, 1749 – 1827) Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (Nemčija, 1821 – 1894) Tiberius Hemsterhuis (Nizozemska, 1685 – 1766) Michel Hénon (Francija, 1931 – 2013) Gustav Herglotz (Nemčija, 1881 – 1953) Charles Hermite (Francija, 1822 – 1901) Heron (Aleksandrija, okoli 20 – okoli 100) John Frederick William Herschel (Anglija, 1792 – 1871) Israel Nathan Herstein (ZDA, 1923 – 1988) Ludwig Otto Hesse (Nemčija, 1811 – 1874) Hendrik van Heuraet (Nizozemska, 1633 – 1660) Edwin Hewitt (ZDA, 1920 – 1999) Arend Heyting (Nizozemska, 1898 – 1980) William Mitchinson Hicks (Anglija, 1850 – 1934) Nicholas John Higham (Anglija, 1961 – ) Graham Higman (Anglija, 1917 – 2008) Abraham Hija (Španija, okoli 1070 – okoli 1136) David Hilbert (Nemčija, 1862 – 1943) George William Hill (ZDA, 1838 – 1914) Einar Carl Hille (ZDA, 1894 – 1980) Aleksander Jakovljevič Hinčin (Rusija, 1894 – 1959) Hiparh (Nikeja, okoli 194 pr. n. št. – 120 pr. n. št.) Hipatija (Grčija, 370 – 415) Hipsiklej (Grčija, okoli 190 pr. n. št. – 120 pr. n. št.) Gustave-Adolphe Hirn (Francija, 1815 – 1890) Heisuke Hironaka (Japonska, 1931 – ) 1970 Morris Hirsch (ZDA, 1933 – ) Thomas Archer Hirst (Anglija, 1830 – 1892) Nigel James Hitchin (Anglija, 1946 – ) Vaclav Hlavaty (Češka, 1894 – 1969) Ernst Hölder (Nemčija, 1901 – 1990) Otto Ludwig Hölder (Nemčija, 1859 – 1937) Guillaume de l'Hôpital (Francija, 1661 – 1704) Reinhold Hoppe (Nemčija 1816 – 1900) Grace Hopper (ZDA, 1906 – 1992) Lars Valter Hörmander (Švedska, 1931 – 2012) 1962 Thomas Hornsby (Anglija, 1733 – 1810) Jeremiah Horrocks (Anglija, 1618 – 1641) Georges Hostelet (Francija, 1875 – 1960) Maarten van den Hove (Nizozemska, 1605 – 1639) Fred Hoyle (Združeno kraljestvo, 1915 – 2001) Jur Hronec (Slovaška, 1881 – 1959) Johannes Hudde (Nizozemska, 1628 – 1704) Sergej Ivanovič Hudjajev (Rusija, 1934 – ) Pierre Henri Hugoniot (Francija, 1851 – 1887) Adolf Hurwitz (Nemčija, 1859 – 1919) Charles Hutton (Anglija, 1737 – 1823) Martin Neil Huxley (Anglija) Christiaan Huygens (Nizozemska, 1629 – 1695) I I Sin (Kitajska, 683 – 727) Vladimir Sergejevič Ignatovski (Rusija, 1875 – 1942) Arlen Mihajlovič Iljin (Rusija, 1932 – ) Vasilij Grigorjevič Imšenecki (Rusija, 1832 – 1892) Albert Edward Ingham (Anglija, 1900 – 1967) Rufus Philip Isaacs (ZDA, 1914 – 1981) Aleksander Juljevič Išlinski (Rusija, 1913 – 2003) Ivan Ivanovič Ivanov (Rusija, 1862 – 1939) Kenneth Eugene Iverson (Kanada, 1920 – 2004) Boris Mihajlovič Ivljev (Rusija, 1946 – 1990) James Ivory (Škotska, 1765 – 1842) Henryk Iwaniec (Poljska, ZDA, 1947 – ) J Carl Gustav Jakob Jacobi (Nemčija, 1804 – 1851) Nathan Jacobson (ZDA, 1910 – 1999) Ernst Erich Jacobsthal (Nemčija, 1882 – 1965) Arthur Jaffe (ZDA, 1937 – ) Jakub ibn Tarik (Bagdad, Abasidski kalifat, ??? – okoli 796) Jang Hui (Kitajska, 1238 – 1298) Vojtěch Jarník (Češka, 1897 – 1970) Šing-Tung Jau (Kitajska, ZDA, 1949 – ) 1982 James Hopwood Jeans (Anglija, 1877 – 1946) Harold Jeffreys (Anglija, 1891 – 1989) Dimitrij Fjodorovič Jegorov (Rusija, 1869 – 1931) Johan Ludvig William Valdemar Jensen (Danska, 1859 – 1925) Fritz John (Nemčija, ZDA, 1910 – 1994) Katherine Johnson (ZDA, 1918 – 2020) Norman Johnson (ZDA, 1930 – 2017) Vaughan Frederick Randal Jones (Nova Zelandija, ZDA, 1952 – ) 1990 William Jones (Anglija, 1675 – 1749) Ernst Pascual Jordan (Nemčija, 1902 – 1980) Marie Ennemond Camille Jordan (Francija, 1838 – 1922) Gaston Maurice Julia (Alžirija, Francija, 1893 – 1978) Joachim Jungius (Nemčija, 1587 – 1657) ibn Junis (Egipt, 950 – 1009) K Mark Kac (Poljska, ZDA, 1914 – 1984) Viktor Gerševič Kac (Rusija, ZDA, 1943 – ) Venjamin Fjodorovič Kagan (Rusija, 1869 – 1953) Soiči Kakeja (Japonska, 1886 – 1947) Rudolf Emil Kalman (Madžarska, ZDA, 1930 – ) Theodor Kaluza (Nemčija, 1910 – 1994) Theodor Franz Eduard Kaluza (Nemčija, 1885 – 1954) Kamalakara (Indija, 1616 – 1700) Egbert van Kampen (Nizozemska, 1908 – 1942) Niky Kamran (Belgija, Kanada, 1959 – ) Leonid Vitaljevič Kantorovič (Rusija, 1912 – 1986) Irving Kaplansky (ZDA, 1917 – 2006) Šri Datatreja Ramačandra Kaprekar (Indija, 1905 – 1986) Šašičand Fatehčand Kapoor (Indija, ZDA) Anatolij Aleksejevič Karacuba (Rusija, 1937 – 2008) Jovan Karamata (Srbija, 1902 – 1967) Theodore von Kármán (Madžarska, ZDA, Nemčija, 1881 – 1963) Amr-al-Karmani (arabska Španija, 970 – 1066) Abraham Gotthelf Kästner (Nemčija, 1719 – 1800) Gijasedin al-Kaši (Timuridski Iran, okoli 1370 – 1429) John Keill (Škotska, 1671 – 1721) Mstislav Vsevolodovič Keldiš (Rusija, 1911 – 1978) David George Kendall (Anglija, 1918 – 2007) Johannes Kepler (Nemčija, 1571 – 1630) Steven Paul Kerckhoff (1952 – ) Wilhelm Killing (Nemčija, 1847 – 1923) Clark Kimberling (ZDA, 1942 – ) Aleksander Aleksandrovič Kirillov (Rusija, 1931 – ) Thomas Penyngton Kirkman (Anglija, 1806 – 1895) Sergiu Klainerman (Romunija, ZDA, 1950 – ) Erica Klarreich (ZDA, 1972 – ) Victor LaRue Klee (ZDA, 1925 – 2007) Stephen Cole Kleene (ZDA, 1909 – 1994) Felix Christian Klein (Nemčija, 1849 – 1925) Igor Kluvánek (Slovaška, Avstralija, 1931 – 1993) Adolf Kneser (Nemčija, 1862 – 1930) Hellmuth Kneser (Nemčija, 1898 – 1973) Martin Kneser (Nemčija, 1928 – 2004) Walter Knödel (Avstrija, 1926 – ) Konrad Knopp (Nemčija, 1882 – 1957) Cargill Gilston Knott (Škotska, 1856 – 1922) Donald Ervin Knuth (ZDA, 1938 – ) Adam Adamandy Kochański (Poljska, 1631 – 1700) Kunihiko Kodaira (Japonska, 1915 – 1997) 1954 Max Koecher (Nemčija, 1924 – 1990) Milan Kolibiar (Slovaška, 1922 – 1994) Andrej Nikolajevič Kolmogorov (Rusija, 1903 – 1987) Maksim Lvovič Koncevič (Rusija, 1964 – ) 1998 Dénes Kőnig (Madžarska, 1884 – 1944) Leo Königsberger (Nemčija, 1837 – 1921) Konon (Samos, Grčija, okoli 280 pr. n. št. – okoli 220 pr. n. št.) Bernard Osgood Koopman (ZDA, 1900 – 1981) Aleksander Nikolajevč Korkin (Rusija, 1837 – 1908) Diederik Johannes Korteweg (Nizozemska, 1848 – 1941) Aleksander Petrovič Kotelnikov (Rusija, 1865 – 1944) Sofja Vasiljevna Kovalevska (Rusija, 1850 – 1891) Christian Kramp (Francija, 1760 – 1826) Mihajlo Pilipovič Kravčuk (Ukrajina, 1892 – 1942) Leopold Kronecker (Nemčija, 1823 – 1891) Aleksander Semjonovič Kronrod (Rusija, 1921 – 1986) Martin David Kruskal (ZDA, 1925 – 2006) Ktezibij (Aleksandrija, Ptolemejski Egipt, 285 pr. n. št. – 222 pr. n. št.) Jonas Kubilius (Litva, 1921 – 2011) Ernst Eduard Kummer (Nemčija, 1810 – 1893 Kazimierz Kuratowski (Poljska, 1896 – 1980) Aleksander Genadjevič Kuroš (Rusija, 1908 – 1971) Aleksander Borisovič Kuržanski (Rusija, 1939 – ) Boris Abramovič Kušner (Rusija, ZDA, 1941 – 2019) Vasilij Semjonovič Kuščenko (Rusija) Kušiar (Irak, 971 – 1029) Martin Wilhelm Kutta (Nemčija, 1867 – 1944) Rodjon Osijevič Kuzmin (Rusija, 1891 – 1949) L Charles Marie de La Condamine (Francija, 1701 – 1774) Charles-Jean de La Vallée Poussin (Belgija, 1866 – 1962) Olga Aleksandrovna Ladiženska (Rusija, 1922 – 2004) Laurent Lafforgue (Francija, 1966 – ) 2002 Jeffrey Lagarias (ZDA, 1949 – ) Joseph-Louis de Lagrange (Italija, Francija, 1736 – 1813) Philippe de La Hire (Francija, 1640 – 1718) Joseph Jérôme Lefrançois de Lalande (Francija, 1732 – 1807) Antoine de Laloubère (Francija, 1600 – 1664) Gerard Laman (Nizozemska, 1924 – 2009) Horace Lamb (Anglija, 1849 – 1934) Johann Heinrich Lambert (Nemčija, 1728 – 1777) Cornelius Lanczos (Madžarska, 1893 – 1974) Edmund Landau (Nemčija, 1877 – 1938) Jevgenij Mihajlovič Landis (Rusija, 1921 – 1997) Serge Lang (Francija, ZDA, 1927 – 2005) Leo Jerome Lange (ZDA, 1928 – 2018) Rudolf Ernest Langer (ZDA, 1894 – 1968) Robert Langlands (Kanada, ZDA, 1936 – ) Michael Florent van Langren (Belgija, 1598 – 1675) Pierre-Simon Laplace (Francija, 1749 – 1827) Joseph Larmor (Irska, 1857 – 1942) Emanuel Lasker (Nemčija, 1868 – 1941) Detlef Laugwitz (Nemčija, 1932 – 2000) Pierre Alphonse Laurent (Francija, 1813 – 1854) Mihail Aleksejevič Lavrentjev (Rusija, 1900 – 1980) Peter David Lax (ZDA, 1926 – ) Henri Léon Lebesgue (Francija, 1875 – 1941) Solomon Lefschetz (ZDA, 1884 – 1972) Adrien-Marie Legendre (Francija, 1752 – 1833) Russell Sherman Lehman (ZDA) Gottfried Wilhelm Leibniz (Nemčija, 1646 – 1716) Georges Lemaître (Belgija, 1894 – 1966) Pierre Lemonnier (Francija, 1675 – 1757) Josef Lense (Avstrija, Nemčija, 1890 – 1985) Hanfried Lenz (Nemčija, 1916 – ) James Lepowsky (ZDA, 1944 – ) Matyáš Lerch (Češka, 1860 – 1922) Urbain-Jean Joseph Le Verrier (Francija, 1811 – 1877) William Judson LeVeque (ZDA, 1923 – 2007) Tullio Levi-Civita (Italija, 1873 – 1941) Leonid Anatoljevič Levin (Rusija, 1948 – ) Maurice Lévy (Francija, 1838 – 1910) Paul Pierre Lévy (Francija, 1886 – 1971) Anders Johan Lexell (Švedska, Rusija, 1740 – 1784) Li Či (Kitajska, 1192 – 1279) Li Čungfeng (Kitajska, 602 – 670) Guglielmo Libri Carucci dalla Sommaja (Italija, 1803 – 1869) Marius Sophus Lie (Norveška, 1842 – 1899) Elliott Hershel Lieb (ZDA, 1932 – ) Michael James Lighthill (Anglija, 1924 – 1998) Ferdinand von Lindemann (Nemčija, 1852 – 1939) Elon Lindenstrauss (Izrael, 1970 - ) 2010 Ignaz Lindner (Avstrija, 1777 – 1835) Jack Hendricus van Lint (Nizozemska, 1932 – 2004) Jacques-Louis Lions (Francija, 1928 – 2001) Pierre-Louis Lions (Francija, 1956 – ) 1994 Joseph Liouville (Francija, 1809 – 1882) Jules Antoine Lissajous (Francija 1822 – 1880) John Edensor Littlewood (Anglija, 1885 – 1977) Liu Hui (Kitajska, okoli 220 – okoli 285) Aleksander Mihajlovič Ljapunov (Rusija, 1857 – 1918) Aleksej Andrejevič Ljapunov (Rusija, 1911 – 1973) Lazar Aronovič Ljusternik (Rusija, 1899 – 1981) Nikolaj Ivanovič Lobačevski (Rusija, 1792 – 1856) Christen Longberg (Danska, 1562 – 1647) Edward Norton Lorenz (ZDA, 1917 – 2008) Augustus Edward Hough Love (Anglija, 1863 – 1940) John William Lubbock (Anglija, 1803 – 1865) François Édouard Anatole Lucas (Francija, 1842 – 1891) Jan Łukasiewicz (Poljska, 1878 – 1956) Nikolaj Nikolajevič Luzin (Rusija, 1883 – 1950) Raymond Arthur Lyttleton (Anglija, 1911 – 1995) M Hans Maaß (Nemčija, 1911 – 1992) Saunders Mac Lane (ZDA, 1909 – 2005) James MacCullagh (Irska, 1809 – 1847) Hector Munro Macdonald (Škotska, 1865 – 1935) Alexander Macfarlane (Škotska, 1851 – 1913) John Machin (Anglija, okoli 1686 – 1751) George Whitelaw Mackey (ZDA, 1916 – 2006) Colin Maclaurin (Škotska, 1698 – 1746) Percy Alexander MacMahon (Anglija, 1854 – 1929) Jošisuke (Riohicu) Macunaga (Japonska, okoli 1690 – 1744) Michael Maestlin (Nemčija, 1550 – 1631) Leontij Filipovič Magnicki (Rusija, 1669 – 1739) Ludwig Immanuel Magnus (Nemčija, 1790 – 1861) Robert Main (Anglija, 1808 – 1878) Jean-Jacques Dortous de Mairan (Francija, 1678 – 1771) Charles Malapert (Belgija, 1581 – 1630) Carl Johan Malmsten (Švedska, 1814 – 1886) Etienne-Louis Malus (Francija, 1775 – 1812) Szolem Mandelbrojt (Poljska, 1899 – 1983) Benoît B. Mandelbrot (Poljska, 1924 – 2010) Hans Carl Friedrich von Mangoldt (Nemčija, 1854 – 1925) Jurij Ivanovič Manin (Rusija, Nemčija, 1937 – ) Henry Berthold Mann (Avstrija, ZDA, 1905 – 2000) Abu Nasr Mansur (Gasna, 970 – 1036) Herman William March (Nemčija, ZDA, 1878 – 1953) Sibe Mardešić (Hrvaška, 1927 – 2016) Grigorij Aleksandrovič Margulis (ZSSR, ZDA, 1946 – ) 1978 Andrej Andrejevič Markov (Rusija, 1856 – 1922) Andrej Andrejevič Markov (Rusija, 1904 – 1979) Vladimir Andrejevič Markov (Rusija, 1871 – 1897) Jerrold E. Marsden (ZDA, 1942 – ) Anders Martin-Löf (Švedska, 1940 – ) Per Martin-Löf (Švedska, 1942 – ) Pierre-Louis Moreau de Maupertuis (Francija, 1698 – 1759) Lorenzo Mascheroni (Italija, 1750 – 1800) Heinrich Maschke (Nemčija, 1853 – 1908) Max Mason (ZDA, 1877 – 1961) Claude-Louis Mathieu (Francija, 1783 – 1875) Émile Léonard Mathieu (Francija, 1835 – 1890) Jurij Vladimirovič Matijasevič (Rusija, 1947 – ) Ludwig Maurer (Nemčija, 1859 – 1927) James Clerk Maxwell (Škotska, 1831 – 1879) Johann Tobias Mayer (Nemčija, 1752 – 1830) Tobias Mayer (Nemčija, 1723 – 1762) Emory McClintock (ZDA, 1840 – 1916) Douglas McIlroy (ZDA, 1932 – ) Curtis Tracy McMullen (ZDA, 1958 – ) 1998 Edward James McShane (ZDA, 1904 – 1989) Hjalmar Mellin (Finska, 1854 – 1933) Menehmo (Alopekonez, Mala Azija, okoli 378 pr. n. št. – okoli 320 pr. n. št.) Menelaj (Aleksandrija, okoli 70 – okoli 140) Karl Menger (Avstrija, 1902 – 1985) Pietro Mengoli (Italija, 1626 – 1686) Dimitrij Jevgenjevič Menšov (Rusija, 1892 – 1988) Nicholas Mercator (Nemčija, okoli 1620 – 1687) Marin Mersenne (Francija, 1588 – 1648) Franz Mertens (Nemčija, 1840 – 1927) Adriaan Metius (Nizozemska, 1571 – 1635) Meton (Grčija, okoli 470 pr. n. št. – okoli 400 pr. n. št.) Nicholas Metropolis (ZDA, 1915 – 1999) Arne Meurman (Švedska, 1956 – ) Valentin Petrovič Mihajlov (Rusija) Sándor Mikola (Madžarska, 1871 – 1945) Jakob Milich (Nemčija, 1501 – 1559) Edward Arthur Milne (Anglija, 1896 – 1950) John Willard Milnor (ZDA, 1931 – ) 1962 Hermann Minkowski (Nemčija, 1864 – 1909) Richard von Mises (Avstrija, ZDA, 1883 – 1953) Anatolij Dimitrijevič Miškis (Rusija, 1920 – 2009) Ormbsy McKnight Mitchel (ZDA, 1809 – 1862) Magnus Gösta Mittag-Leffler (Švedska, 1846 – 1927) August Ferdinand Möbius (Nemčija, 1790 – 1868) Ernst Max Mohr (Nemčija, 1910 – 1989) Georg Mohr (Danska, 1640 – 1697) Abraham de Moivre (Francija, 1667 – 1754) Gaspard Monge (Francija, 1746 – 1818) Deane Montgomery (ZDA, 1909 – 1992) Hugh Lowell Montgomery (ZDA, 1944 – ) Edward Forrest Moore (ZDA, 1925 – 2003) Eliakim Hastings Moore (ZDA, 1862 – 1932) John Coleman Moore (ZDA) Robert Lee Moore (ZDA, 1882 – 1974) Louis Joel Mordell (ZDA, Anglija, 1888 – 1972) Dimitrij Dimitrijevič Morduhaj-Boltovskoj (Rusija, 1876 – 1952) Šigefumi Mori (Japonska, 1951 – ) 1990 Bernard Morin (Francija, 1931 – ) Frank Morley (ZDA, 1860 – 1937) Nikita Fjodorovič Morozov (Rusija, 1932 – ) Charles Bradfield Morrey (ZDA, 1907 – 1984) Harold Calvin Marston Morse (ZDA, 1892 – 1977) Jürgen Kurt Moser (Nemčija, ZDA, 1928 – 1999) George Daniel Mostow (ZDA, 1923 – ) Sjamadas Mukhopadhjaja (Indija, 1866 – 1937) David Bryant Mumford (Anglija, ZDA, 1937 – ) 1974 Jean de Muris (Francija, 1290 – 1351) Nikoloz Мushelišvili (Gruzija, 1891 – 1976) N Valentin Naboth (Nemčija, 1523 – 1593) Mark Aronovič Najmark (Rusija, 1909 – 1978) John Napier (Škotska, 1550 – 1617) John Forbes Nash (ZDA, 1928 – 2015) Crispin Nash-Williams (Wales, 1932 – 2001) Zeev Nehari (Izrael, 1915 – 1978) William Neile (Škotska, 1637 – 1670) Edward Nelson (ZDA, 1932 – 2014) Harry Lewis Nelson (ZDA, 1932 – ) Jordan Nemorarij (Nemčija, okoli 1170 – 1237) Jurij Valentinovič Nesterenko (Rusija, 1946 – ) Eugen Netto (Nemčija, 1848 – 1919) Otto Eduard Neugebauer (Avstrija, ZDA, 1899 – 1990) Jürgen Neukirch (Nemčija, 1937 – 1997) Carl Gottfried Neumann (Nemčija, 1832 – 1925) Franz Ernst Neumann (Nemčija, 1798 – 1895) John von Neumann (Madžarska, ZDA, 1903 – 1957) Rolf Herman Nevanlinna (Finska, 1895 – 1980) Max Newman (Anglija, 1897 – 1984) Isaac Newton (Anglija, 1643 – 1727) Jerzy Neyman (Poljska, ZDA, 1894 – 1981) Ngô Bảo Châu (Vietnam, 1972 – ) 2010 William Nicol (Škotska, 1768 – 1851) Bernard Nieuwentyt (Nizozemska, 1654 – 1718) Sergej Mihajlovič Nikolski (Rusija, 1905 – ) Nikomah (Herada, rimska Sirija, okoli 60 – okoli 120) Nikomed (Grčija, okoli 280 pr. n. št. – okoli 210 pr. n. št.) Nikoteles (Grčija, okoli 310 pr. n. št. – okoli 230 pr. n. št.) Nilakanta Somajadži (Indija, 1444 – 1502) Louis Nirenberg (Kanada, ZDA, 1925 – 2020) Ivan Morton Niven (Kanada, ZDA, 1915 – 1999) Emmy Noether (Nemčija, 1882 – 1935) Max Noether (Nemčija, 1844 – 1921) Niels Erik Nörlund (Danska, 1885 – 1981) Peter Sergejevič Novikov (Rusija, 1901 – 1975) Sergej Petrovič Novikov (Rusija, 1938 – ) 1970 O Andrew Odlyzko (ZDA, 1949 – ) Martin Ohm (Nemčija, 1792 – 1872) Andrej Jurjevič Okunkov (Rusija, 1969 – ) 2006 Olga Arsenjevna Olejnik (Rusija, 1925 – 2001) Frank William John Olver (ZDA, 1924 – 2013) Ken Ono (ZDA, 1968 – ) Theodor von Oppolzer (Avstrija, 1841 – 1886) Øystein Ore (Norveška, 1899 – 1968) Nicole Oresme (Francija, 1323 – 1382) William Fogg Osgood (ZDA, 1864 – 1943) Mihail Vasiljevič Ostrogradski (Rusija, 1801 – 1862) Valentinus Otho (Nemčija, okoli 1548 – 1603) William Oughtred (Anglija, 1575 – 1660) Jacques Ozanam (Francija, 1640 – 1717) P Luca Pacioli (Italija, 1445 – 1514) Henri Eugène Padé (Francija, 1863 – 1953) Paul Painlevé (Francija, 1863 – 1933) Igor Pak (Rusija, ZDA, 1971 – ) Theodore Windle Palmer (ZDA, 1935 – ) Raymond Paley (Anglija, 1907 – 1933) Denis Papin (Francija, Anglija, 1647 – 1712) Papos Aleksandrijski (Grčija, okoli 290 – okoli 350) Ernest Tilden Parker (ZDA, 1926 – 1991) Blaise Pascal (Francija, 1623 – 1662) Nicholas Passell (ZDA) Karl Pearson (Anglija, 1857 – 1936) Giuseppe Peano (Italija, 1858 – 1932) Benjamin Peirce (ZDA, 1809 – 1880) Heinz-Otto Peitgen (Nemčija, 1945 – ) John Pell (Anglija, 1611 – 1685) Roger Penrose (Anglija, 1931 – ) Grigorij Jakovljevič Perelman (Rusija, 1966 – ) 2006 (zavrnil) Joseph Jean Camille Pérès (Francija, 1890 – 1962) Oskar Perron (Nemčija, 1880 – 1975) Ivan Mihejevič Pervušin (Rusija, 1827 – 1900) Julius Peter Christian Petersen (Danska, 1839 – 1910) Aleksej Zinovjevič Petrov (Rusija, Ukrajina, 1910 – 1972–) Mihailo Petrović Alas (Srbija, 1868 – 1943) Ivan Georgijevič Petrovski (Rusija, 1901 – 1973) Georg Aunpekh von Peurbach (Avstrija, 1423 – 1461) Johann Friedrich Pfaff (Nemčija, 1765 – 1825) Johann Wilhelm Andreas Pfaff (Nemčija, 1774 – 1835) Charles Émile Picard (Francija, 1856 – 1941) Luc Picart (Francija, 1867 – 1956) Georg Alexander Pick (Avstrija, 1859 – 1942) János Pintz (Madžarska, 1950 – ) Charles Pisot (Francija, 1910 – 1984) Pitagora (Samos, Grčija, 582 pr. n. št. – 496 pr. n. št.) Piteas (Grčija, okoli 340 pr. n. št. – okoli 270 pr. n. št.) Ilja Josifovič Pjatecki-Šapiro (Rusija, 1929 – 2009) Giovanni Antonio Amedeo Plana (Italija, 1781 – 1864) Josip Plemelj (Slovenija, 1873 – 1967) Simon Plouffe (Kanada, 1956 – ) Julius Plücker (Nemčija, 1801 – 1868) Leo August Pochhammer (Nemčija, 1841 – 1920) Henri Poincaré (Francija, 1854 – 1912) Louis Poinsot (Francija, 1777 – 1859) Siméon-Denis Poisson (Francija, 1781 – 1840) Luigi Poletti (Italija, 1864 – 1967) George Pólya (Madžarska, ZDA, 1887 – 1985) Dimitrie Pompeiu (Romunija, 1873 – 1954) Jean-Victor Poncelet (Francija, 1788 – 1867) Lev Semjonovič Pontrjagin (Rusija, 1908 – 1988) Alfred van der Poorten (Nizozemska, Avstralija, 1942 – 2010) Emil Leon Post (ZDA, 1897 – 1954) Griffith Baley Price (ZDA, 1905 – 2006) Robert Clay Prim (ZDA, 1921 – ) Ivan Ivanovič Privalov (Rusija, 1891 – 1941) Jurij Vasiljevič Prohorov (Rusija, 1929 – 2013) Prokl (Grčija, 411 – 485) Gaspard de Prony (Francija, 1755 – 1839) Ptolemej (Ptolemejski Egipt, okoli 85 – okoli 170) Victor Alexandre Puiseux (Francija, 1820 – 1883) Mihajlo Pupin-Idvorski (Srbija, ZDA, 1854 – 1935) Q Lambert Adolphe Jacques Quételet (Belgija, 1796 – 1874) Daniel Gray Quillen (ZDA, 1940 – 2011) 1978 R Joseph Ludwig Raabe (Švica, 1801 – 1859) Hans Adolph Rademacher (Nemčija, ZDA, 1892 – 1969) Richard Rado (Nemčija, Anglija, 1906 – 1989) Srinivasa Ajangar Ramanudžan (Indija, 1887 – 1920) Frank Plumpton Ramsey (Anglija, 1903 – 1930) Matthew Raper (Anglija, 1705 – 1778) Dwijendra Kumar Ray-Chaudhuri (Indija, ZDA, 1933 – ) Ronald Cedric Read (Anglija, Kanada, 1924 – 2019) Raymond Moos Redheffer (ZDA, 1921 – 2005) Mina Rees (ZDA, 1902 – 1997) Regiomontan (Johannes Müller) (Nemčija, 1436 – 1476) Marian Rejewski (Poljska, 1905 – 1980) Alfréd Rényi (Madžarska, 1921 – 1970) Lorenzo Respighi (Italija, 1824 – 1889) Paulo Ribenboim (Brazilija, Kanada, 1928 – ) Kenneth Alan Ribet (ZDA, ???? – ) Konstantin Aleksejevič Ribnikov (Rusija, 1913 – 2004) Jacopo Riccati (Italija, 1676 – 1754) Gregorio Ricci-Curbastro (Italija, 1853 – 1925) Friedrich Julius Richelot (Nemčija, 1808 – 1875) Bernhard Riemann (Nemčija, 1826 – 1866) Adam Ries (Nemčija, 1492 – 1559) Hans Ivar Riesel (Švedska, 1929 – 2014) Frigyes Riesz (Madžarska, 1880 – 1956) Joachim Sterck van Ringelbergh (Belgija, 1499 – 1556) Robert Henry Risch (ZDA, 1939 – ) Viktor Solomonovič Rjabenki (Rusija, 1923 – 2018) David Peter Robbins (ZDA, 1942 – 2003) Howard Percy Robertson (ZDA, 1903 – 1961) Julia Robinson (ZDA, 1919 – 1985) Édouard Albert Roche (Francija, 1820 – 1883) Vladimir Abramovič Rohlin (Rusija, 1919 – 1984) Michel Rolle (Francija, 1652 – 1719) Ole Christensen Rømer (Danska, 1644 – 1710) Adriaan van Roomen (Belgija, 1561 – 1615) Michael Ira Rosen (ZDA, 1938 – ) Edward John Routh (Anglija, 1831 – 1907) Gian-Carlo Rota (Italija, ZDA, 1932 – 1999) Klaus Friedrich Roth (Nemčija, Anglija, 1925 – 2015) 1958 Paolo Ruffini (Italija, 1765 – 1822) Carl David Tolmé Runge (Nemčija, 1856 – 1927) Bertrand Russell (Anglija, 1872 – 1970) William Rutherford (Anglija, 1798 – 1871) S Thomas Lorie Saaty (ZDA, 1926 – ) Giovanni Girolamo Saccheri (Italija, 1667 – 1733) Horst Sachs (Nemčija, 1927 – ) Grégoire de Saint-Vincent (Belgija, 1584 – 1667) George Salmon (Irska, 1819 – 1904) K. Saradha (Indija, ???? – ) Natarajan Saradha (Indija, ???? – ) Alphonse Antonio de Sarasa (Belgija, 1618 – 1667) Peter Sarnak (Južna Afrika, ZDA, 1953 – ) Nicolas Sarrabat (Francija, 1698 – 1739) Philippe Satge (Francija, ???? – ) Nicholas Saunderson (Anglija, 1682 – 1739) Christoph Scheiner (Nemčija, 1575 – 1650) Heinrich Ferdinand Scherk (Nemčija, 1798 – 1885) Johann Jakob Scheuchzer (Švica, 1672 – 1733) Ludwig Schläfli (Švica, 1814 – 1895) Victor Schlegel (Nemčija, 1843 – 1905) Theodor Schneider (Nemčija, 1911 – 1988) Johannes Schöner (Nemčija, 1477 – 1547) Arthur Moritz Schönflies (Nemčija, 1853 – 1928) Frans van Schooten (Nizozemska, 1615 – 1660) Friedrich Hermann Schottky (Nemčija, 1851 – 1935) Friedrich Wilhelm Karl Ernst Schröder (Nemčija, 1841 – 1902) Frederik Schuh (Nizozemska, 1875 – 1966) Issai Schur (Nemčija, 1875 – 1941) Laurent Schwartz (Francija, 1915 – 2002) 1950 Hermann Amandus Schwarz (Nemčija, 1843 – 1921) Julian Seymour Schwinger (ZDA, 1918 – 1994) Dana Scott (ZDA, 1932 – ) Michael John Seaton (Anglija, 1923 – 2007) Irving Ezra Segal (ZDA, 1918 – 1998) Graeme Segal (Anglija, 1942 – ) Takakazu Šinsuke Seki (Japonska, okoli 1642 – 1708) Atle Selberg (Norveška, ZDA, 1917 – 2007) 1950 Konstantin Adolfovič Semendjajev (Rusija) Jean-Pierre Serre (Francija, 1926 – ) 1954 Joseph-Alfred Serret (Francija, 1819 – 1885) Jeffrey Shallit (ZDA, 1957 – ) Daniel Shanks (ZDA, 1917 – 1996) Claude Elwood Shannon (ZDA, 1916 – 2001) Isador Mitchell Sheffer (ZDA, 1901 – 1992) James Short (Škotska, Anglija, 1710 – 1768) George Shuckburgh-Evelyn (Anglija, 1751 – 1804) Carl Ludwig Siegel (Nemčija, 1896 – 1981) Wacław Franciszek Sierpiński (Poljska, 1882 – 1969) Simplikij (Rimski imperij, okoli 490 – okoli 560) Thomas Simpson (Anglija, 1710 – 1761) Jakov Grigorjevič Sinaj (Rusija, ZDA, 1935 – ) Isadore Manual Singer (ZDA, 1924 – 2021) David Singmaster (ZDA, Anglija 1938 – 2023) Willem de Sitter (Nizozemska, 1872 – 1934) Albert Thoralf Skolem (Norveška, 1887 – 1963) Neil Sloane (ZDA, ???? – ) David Slowinski (ZDA) Stephen Smale (ZDA, 1930 – ) 1966 Stanislav Konstantinovič Smirnov (Rusija, 1970 – ) 2010 Derek Howard Smith (Anglija) Henry John Stephen Smith (Irska, 1826 – 1883) Raymond Smullyan (ZDA, 1919 – 2017) Nina Claire Snaith (Anglija, 1974 – ) Rudolph Snel van Royen (Nizozemska, 1546 – 1613) Willebrord Snell van Royen (Nizozemska 1580 – 1626) Jan Śniadecki (Poljska, 1756 – 1830) Virgil Snyder (ZDA, 1869 – 1950) Sergej Lvovič Soboljev (Rusija, 1908 – 1989) Leonhard Sohncke (Nemčija, 1842 – 1897) Juljan Karl Vasiljevič Sohocki (Rusija, 1842 – 1927) Johann Georg von Soldner (Nemčija, 1776 – 1833) Vera Turán Sós (Madžarska, 1931 – ) Sosigen (Ptolemejski Egipt, okoli 90 pr. n. št. – okoli 20 pr. n. št.) John Speidell (Anglija, ???? – 1634) Sporos (Nikeja, okoli 240 – 300) Harold Stark (ZDA, 1939 – ) Sergej Borisovič Stečkin (Rusija, 1920 – 1995) Jožef Stefan (Avstro-Ogrska, Slovenija, 1835 – 1893) Jakob Steiner (Švica, 1796 – 1863) Hugo Dyonizy Steinhaus (Poljska, 1887 – 1972) Vladimir Andrejevič Steklov (Rusija, 1864 – 1926) Simon Stevin (Nizozemska, 1548 – 1620) Michael Stifel (Nemčija, 1487 – 1567) Thomas Joannes Stieltjes (Nizozemska, 1856 – 1894) James Stirling (Škotska, 1692 – 1770) James Johnston Stoker (ZDA, 1905 – 1992) George Gabriel Stokes (Irska, Anglija, 1819 – 1903) Marshall Harvey Stone (ZDA, 1903 – 1989) Carl Størmer (Norveška, 1874 – 1957) Ernst Gabor Straus (Nemčija, ZDA, 1922 – 1983) Mårten Strömer (Švedska, 1707 – 1770) Eduard Study (Nemčija, 1862 – 1930) Jacques Charles François Sturm (Francija, 1803 – 1855) Su Buking (Kitajska, 1902 – 2003) Dennis Parnell Sullivan (ZDA, 1941 – ) Sun Či (Kitajska, okoli 400 – okoli 473) Peter Swinnerton-Dyer (Anglija, 1927 – ) Peter Ludwig Mejdell Sylow (Norveška, 1832 – 1918) James Joseph Sylvester (Anglija, ZDA, 1814 – 1897) Cathleen Synge Morawetz (Kanada, 1923 – ) John Lighton Synge (Irska, 1897 – 1995) Gábor Szegő (Madžarska, 1895 – 1985) George Szekeres (Madžarska, Avstralija, 1911 – 2005) Esther Szekeres (Madžarska, Avstralija, 1910 – 2005) Endre Szemerédi (Madžarska, 1940 – ) Š Andrej Igorjevič Šafarevič (Rusija, 1963 – ) Igor Rostislavovič Šafarevič (Rusija, 1923 – 2017) Nikolaj Aleksandrovič Šanin (Rusija, 1919 – 2011) Tibor Šalát (Slovaška, 1926 – 2005) Georgij Jevgenjevič Šilov (Rusija, 1917 – 1975) Jan Šindel (Češka, 1370 – 1443) Albert Nikolajevič Širjajev (Rusija, 1934 – ) Jurij Mihajlovič Širokov (Rusija, 1921 – 1980) Jaroslav Nikolajevič Šitov (Rusija) Otto Juljevič Šmidt (Rusija, 1891 – 1956) Lev Genrihovič Šnireljman (Rusija, 1905 – 1938) Šaradčandra Šankar Šrikhande (Indija, 1917 – 2020) Peter Štefan (Slovaška, 1941 – 1978) T Tabit ibn Kora (Haranski kalifat, 826 – 901) Tabit Ibrahim (Haranski kalifat, 908 – 946) Peter Guthrie Tait (Škotska, 1831 – 1901) Taki al-Din (Sirija, Osmansko cesarstvo, 1526 – 1585) Tales (Milet, Mala Azija, okoli 635 pr. n. št. – okoli 543 pr. n. št.) Jakov Danilovič Tamarkin (Rusija, ZDA, 1888 – 1945) Jutaka Tanijama (Japonska, 1927 – 1958) Terence Tao (Avstralija, 1975 – ) 2006 Alfred Tarski (Poljska, 1902 – 1983) Niccolo Fontana Tartaglia (Beneška republika, 1499 – 1557) Abraham Haskel Taub (ZDA, 1911 – 1999) Alfred Tauber (Slovaška, 1866 – 1942) Olga Taussky-Todd (Češka, ZDA, 1906 – 1995) Brook Taylor (Anglija, 1685 – 1731) Geoffrey Ingram Taylor (Anglija, 1886 – 1975) Richard Lawrence Taylor (Anglija, 1962 – ) Harold Neville Vazeille Temperley (Anglija, 1915 – 2017) George Frederick James Temple (Anglija, 1901 – 1992) Gérald Tenenbaum (Francija, 1952 – ) Keti Tenenblat (Turčija, Brazilija, 1944 – ) Teodozij (Grčija, okoli 130 pr. n. št. – okoli 60 pr. n. št.) Teon I. (Smirene, Grčija, okoli 90 – okoli 160) Teon II. (Aleksandrija, Egipt, okoli 335 – okoli 405) Aleksander Martinovič Ter-Krikorov (Rusija, 1932 – ) Nikola Tesla (Hrvaška, ZDA, 1856 – 1943) Thorvald Nicolai Thiele (Danska 1838 – 1910) René Thom (Francija, 1923 – 2002) 1958 Llewellyn Hilleth Thomas (Anglija, ZDA, 1903 – 1992) John Griggs Thompson (ZDA, 1932 – ) 1970 Axel Thue (Norveška, 1863 – 1922) William Thurston (ZDA, 1946 – ) 1982 Andrej Nikolajevič Tihonov (Rusija, 1906 – 1993) Heinrich Franz Friedrich Tietze (Avstrija, 1880 – 1964) Edward Charles Titchmarsh (Anglija, 1899 – 1963) Gheorghe Ţiţeica (Romunija, 1873 – 1939) Jacques Tits (Belgija, 1930 – ) Otto Toeplitz (Nemčija, 1881 – 1940) John Francis Toland (Severna Irska, 1949 – ) Viktor Andrejevič Toponogov (Rusija, 1930 – 2004) Nathaniel Torporley (Anglija, 1564 – 1632) Evangelista Torricelli (Italija, 1608 – 1647) Giulio Carlo de' Toschi di Fagnano (Italija, 1682 – 1766) Avraham Trahtman (Izrael, 1944 – ) Johann Georg Tralles (Nemčija, 1763 – 1822) Andrzej Mariusz Trautman (Poljska, 1933 – ) Ehrenfried Walther von Tschirnhaus (Nemčija, 1651 – 1708) Albert William Tucker (Kanada, ZDA, 1905 – 1995) Pál Turán (Madžarska, 1910 – 1976) Alan Turing (Anglija, 1912 – 1954) Nasir at-Tusi (Abasidski kalifat, 1201 – 1274) William Thomas Tutte (Anglija, Kanada, 1917 – 2002) U Peter Uhlík (Slovaška, 1906 – 1954) Al-Uklidisi (Bližnji vzhod, okoli 920 – okoli 990) Stanislaw Marcin Ulam (Poljska, ZDA, 1909 – 1984) Peter Lavrentjevič Uljanov (Rusija, 1928 – 2006) Ulug Beg (Timuridski Iran, 1394 – 1449) Nikolaj Aleksejevič Umov (Rusija, 1846 – 1915) Pavel Samujilovič Urison (ZSSR, 1898 – 1924) Jakov Viktorovič Uspenski (Rusija, ZDA, 1883 – 1947) Vladimir Andrejevič Uspenski (Rusija, 1930 – 2018) V Giovanni Vacca (Italija, 1872 – 1953) Prahalad Čunnilal Vaidja (Indija, 1918 – 2010) Anton Vakselj (Slovenija, 1899 – 1987) John Howard Van Amringe (ZDA, 1836 – 1915) John Hasbrouck van Vleck (ZDA, 1899 – 1980) 1977 Edward Burr Van Vleck (ZDA, 1863 – 1943) Veeravalli Seshadri Varadarajan (Indija, ZDA, 1937 – ) Varahamihira (Indija, 6. stol.) Pierre Varignon (Francija, 1645 – 1722) András Vasy (Madžarska, ZDA, 1969 – ) Oswald Veblen (ZDA, 1880 – 1960) Jurij Vega (Avstro-Ogrska, Slovenija, 1754 – 1802) John Venn (Anglija, 1834 – 1923) Pierre François Verhulst (Belgija, 1804 – 1849) Anatolij Moisejevič Veršik (Rusija, 1933 – ) Ivan Vidav (Slovenija, 1918 – 2015) Tirukkannapuram Vidžajaraghavan (Indija, 1902 – 1955) François Viète (Francija, 1540 – 1603) Leopold Vietoris (Avstrija, 1891 – 2002) Mark Jakovljevič Vigodski (Rusija, 1898 – 1965) Cédric Villani (Francija, 1973 – ) 2010 Yvon Villarceau (Francija, 1813 – 1883) Jean-André Ville (Francija, 1910 – 1989) Samuel Vince (Anglija, 1749 – 1821) Askold Ivanovič Vinogradov (Rusija, 1929 – 2005) Ivan Matvejevič Vinogradov (Rusija, 1891 – 1983) Matt Visser (Nova Zelandija) Aleksander Adolfovič Vitt (Rusija, 1902 – 1938) Anatolij Georgijevič Vituškin (Rusija, 1931 – 2004) Vincenzo Viviani (Italija, 1622 – 1703) Vasilij Sergejevič Vladimirov (Rusija, 1923 – 2012) Johann Henrich Voigt (Nemčija, 1613 – 1691) Vladimir Aleksandrovič Vojevodski (Rusija, 1966 – ) 2002 Paul Vojta (ZDA, 1957 – ) Georgij Feodosjevič Voronoj (Rusija, 1868 – 1908) Jože Vrabec (Slovenija, 1940 – ) Gustav de Vries (Nizozemska, 1866 – 1934) W Bartel Leendert van der Waerden (Nizozemska, 1903 – 1996) Abraham Wald (Madžarska, 1902 – 1950) Charles Terence Clegg Wall (Anglija, 1936 –) Donald Dines Wall (ZDA) John Wallis (Anglija, 1616 – 1703) Joseph Leonard Walsh (ZDA, 1895 – 1973) Wang Fan (Kitajska, 229 – 267) Seth Ward (Anglija, 1617 – 1689) Edward Waring (Anglija, 1736 – 1798) George Neville Watson (Anglija, 1886 – 1965) James Watt (Škotska, Anglija, 1736 – 1819) Jeffrey Renwick Weeks (ZDA, 1956 –) Waloddi Weibull (Švedska, 1887 – 1979) Karl Weierstrass (Nemčija, 1815 – 1897) André Weil (Francija, 1906 – 1998) Julius Weisbach (Nemčija, 1806 – 1871) Nigel Oscar Weiss (Južna Afrika, 1936 – 2020) Dominic Welsh (Anglija, 1938 –) Wendelin Werner (Francija, 1968 –) 2006 Caspar Wessel (Danska, Norveška, 1745 – 1818) Hermann Weyl (Nemčija, ZDA, 1885 – 1955) William Whiston (Anglija, 1667 – 1752) Henry Seely White (ZDA, 1861 – 1943) Alfred North Whitehead (Anglija, 1861 – 1947) George William Whitehead (ZDA, 1918 – 2004) Hassler Whitney (ZDA, 1907 – 1989) Edmund Taylor Whittaker (Anglija, 1873 – 1956) Peter Whittle (Nova Zelandija, 1927 – 2021) Gordon Thomas Whyburn (ZDA, 1904 – 1969) David Vernon Widder (ZDA, 1898 – 1990) Arthur Josef Alwin Wieferich (Nemčija, 1884 – 1954) Norbert Wiener (ZDA, 1894 – 1964) Eugene Paul Wigner (Madžarska, ZDA, 1902 – 1995) Pieter Wijdenes (Nizozemska, 1872 – 1972) Adriaan van Wijngaarden (Nizozemska, 1916 – 1987) Raymond Louis Wilder (ZDA, 1896 – 1982) Andrew John Wiles (Anglija, 1953 –) Herbert Saul Wilf (ZDA, 1931 – 2012) James Hardy Wilkinson (Anglija, 1919 – 1986) Kenneth Powers Williams (ZDA, 1887 – 1958) Alexander Wilson (Škotska, Anglija, 1714 – 1786) John Wilson (Anglija, 1741 – 1793) Robin James Wilson (Anglija, 1943 –) Aurel Wintner (Madžarska, ZDA, 1903 – 1958) Wilhelm Wirtinger (Avstrija, 1865 – 1945) Edward Witten (ZDA, 1951 –) 1990 Paul Wittich (Nemčija, 1546 – 1586) Rudolf Johann Wolf (Švica, 1816 – 1893) Joseph Wolstenholme (Anglija, 1829 – 1891) Robert Woodhouse (Anglija, 1773 – 1827) Robert Simpson Woodward (ZDA, 1849 – 1924) Christopher Wren (Anglija, 1632 – 1723) John William Wrench (ZDA, 1911 – 2009) Thomas Wright (Anglija, 1711 – 1786) Willem Abraham Wythoff (Nizozemska, 1865 – 1939) X Y Jean-Christophe Yoccoz (Francija, 1957 – ) 1994 Laurence Chisholm Young (Nemčija, ZDA, 1905 – 2000) William Henry Young (Anglija, 1863 – 1942) Z Abraham Zacuto (Portugalska, 1450 – 1510) Lotfi Asker Zadeh (Azerbajdžan, 1921 – ) Don Bernard Zagier (ZDA, Nemčija, 1951 – ) Karel Zahradnik (Češka, 1848 – 1916) Władysław Zajączkowski (Poljska, 1837 – 1898) Egon Zakrajšek (Slovenija, 1941 – 2002) Viktor Abramovič Zalgaller (Rusija, Izrael, 1920 – 2020) Stanisław Zaremba (Poljska, 1863 – 1942) Oscar Zariski (Belorusija, ZDA, 1899 – 1986) Al-Zarkali (Španija, 1028 – 1087) Doron Zeilberger (Izrael, ZDA, 1950 – ) Dimitrij Nikolajevič Zejliger (Rusija, 1864 – 1936) Christian Zeller (Nemčija, 1822 – 1899) Jefim Izakovič Zelmanov (Rusija, ZDA, 1955 – ) 1994 Zenodor (Grčija, okoli 200 pr. n. št. – okoli 140 pr. n. št.) Zenon (Grčija, 495 pr. n. št. – 430 pr. n. št.) Ernst Zermelo (Nemčija, 1871 – 1953) Nikolaj Jefimovič Zernov (Rusija, 1804 – 1862) Feliks Jurjevič Zigel (Rusija, 1920 – 1988) Paul Zimmermann (Francija, 1964 – ) Štefan Znám (Slovaška, 1936 – 1993) Jegor Ivanovič Zolotarjov (Rusija, 1847 – 1878) Max August Zorn (Nemčija, ZDA, 1906 – 1993) Vadim Valentinovič Zudilin (Rusija) Antoni Zygmund (Poljska, ZDA, 1900 – 1992) Ž Viktor Viktorovič Žarinov (Rusija, 1942 – ) Ivan Ivanovič Žegalkin (Rusija, 1869 – 1947) Jevgenij Petrovič Židkov (Rusija, 1926 – 2007) Nikolaj Jegorovič Žukovski (Rusija, 1847 – 1921) Jurij Ivanovič Žuravljov (Rusija, 1935 – 2022) Glej tudi seznam astronomov, seznam fizikov, filozofi, seznam znanstvenikov, seznam slovenskih matematikov. Zunanje povezave Precej obsežen seznam podrobnih življenjepisov (MacTutor): http://www-history.mcs.st-and.ac.uk/history/ Biografski podatki Jeffa Whittingtona o velikem številu matematikov. Zelo uporaben in zgoščen pogled. Priloženo je tudi veliko znanih in neznanih matematičnih pojmov: http://www.echonyc.com/~velvim/biog.htm


text: 1905 (MCMV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 2. januar - rusko-japonska vojna: ruska vojska v Port Arthurju se preda Japoncem. 22. januar - prva ruska revolucija: pokol udeležencev mirnega shoda pred Zimskim dvorcem v Sankt Peterburgu sproži val množičnih protestov po vsem Ruskem imperiju. 26. januar - v rudniku blizu Pretorije v Južni Afriki odkopljejo diamant Cullinan, največji do danes odkriti diamant. 10. marec - rusko-japonska vojna: japonske sile zavzamejo Mukden (današnji Šenjang) in dokončno preženejo Ruse iz Mandžurije. 10. marec - ustanovljen je nogometni klub Chelsea F.C. 11. maj - Albert Einstein odda svojo doktorsko disertacijo, v kateri poda teorijo Brownovega gibanja. Tekom leta 1905, ki ga označujejo za njegovo »leto čudežev«, izda še štiri članke, v katerih razvije posebno teorijo relativnosti in opiše fotoelektrični pojav s kvantizacijo. 13. maj - Mata Hari prvič nastopi v Parizu. 15. maj - z odkupom 110 akrov zemljišča v Nevadi je ustanovljen Las Vegas. 7. junij - norveški parlament razdre zvezo s Švedsko, s čimer postane Norveška neodvisna država. 5. september - s podpisom pogodbe v Portsmouthu se konča rusko-japonska vojska. 10. september - v Ljubljani je slovesno odkrit Prešernov spomenik. 17. september - v Celju slavnostno odprejo drugo šolsko poslopje (danes domovanje III. OŠ Celje). 30. oktober - ruski car Nikolaj II. je prisiljen sprejeti prvo rusko ustavo, ki vključuje ustanovitev državnega zbora (ruske Dume). 28. november - irski nacionalist Arthur Griffith ustanovi stranko Sinn Féin. Rojstva 8. januar - Carl Gustav Hempel, nemški filozof in logik († 1997) 15. januar - Lev Genrihovič Šnireljman, ruski matematik († 1938) 1. februar - Lloyd Viel Berkner, ameriški fizik, inženir († 1967) 2. februar - Ayn Rand, rusko-ameriška pisateljica in filozofinja († 1982) 11. februar - Bratko Kreft, slovenski dramatik, pripovednik, literarni in gledališki zgodovinar, filmski režiser († 1996) 18. marec - Thomas Townsend Brown, ameriški fizik († 1985) 26. marec - Viktor Frankl, avstrijski nevrolog in psihiater († 1997) 20. april - Albrecht Otto Johannes Unsöld, nemški astronom († 1995) 16. maj - Henry Jaynes Fonda, ameriški filmski igralec († 1982) 24. maj - Mihail Aleksandrovič Šolohov, ruski pisatelj, nobelovec († 1984) 21. junij - Jean-Paul Sartre, francoski filozof, dramatik, pisatelj († 1980) 25. julij - Elias Canetti, judovski pisatelj, nobelovec 1981 († 1994) 5. avgust - Artem Mikojan, armenski letalski konstruktor († 1970) 16. avgust - Marian Rejewski, poljski matematik, kriptolog († 1980) 25. avgust - Favstina Kowalska, poljska redovnica in svetnica († 1938) 3. september - Carl David Anderson, ameriški fizik švedskega rodu, nobelovec († 1991) 23. oktober - Felix Bloch, švicarsko-ameriški fizik, nobelovec († 1983) 10. november - Stane Kregar, slovenski slikar, duhovnik, učitelj in prešernov nagrajenec († 1973) 7. december - Gerard Peter Kuiper, ameriški astronom nizozemskega rodu († 1973) Smrti 14. januar - Ernst Karl Abbe, nemški fizik (* 1840) 24. marec - Jules Verne, francoski pisatelj (* 1828) 8. maj - Josip Juraj Strossmayer, hrvaški škof in politik (* 1815) 18. junij - Per Teodor Cleve, švedski kemik in geolog (* 1840) 11. julij - Muhammad Abduh, egipčanski islamski modernist (* 1849) 14. julij - Janez Trdina, slovenski pisatelj (* 1830) 6. avgust - Anton Ažbe, slovenski slikar (* 1862) 29. december - Charles Tyson Yerkes, ameriški poslovnež (* 1837) Nobelove nagrade Fizika - Philipp Eduard Anton von Lenard Kemija - Johann Friedrich Wilhelm Adolf von Baeyer Fiziologija ali medicina - Robert Koch Književnost - Henryk Sienkiewicz Mir - Bertha von Suttner