text: STROKOVNO IN TEHNIŠKO IZOBRAŽEVANJE Z ITALIJANSKIM UČNIM JEZIKOM NA NARODNO MEŠANEM OBMOČJU SLOVENSKE ISTRE Sprejeto na strokovnem svetu RS za splošno izobraževanje 13.5.1999 II. SPLOŠNI CILJI PREDMETA III. OPERATIVNI CILJI IN VSEBINE III.1 JEZIKOVNI POUK V. DIDAKTIČNA NAVODILA Učni načrt nadgrajuje učni načrt za pouk slovenščine v osnovnih šolah z italijanskim učnim jezikom na narodno mešanem območju Slovenske Istre. Predmetu slovenski jezik in književnost je namenjenih 420 ur pouka, in sicer 105 ur letno (po 3 ure tedensko) v 1., 2., 3. in 4. letniku. Delu z neumetnostnimi besedili je zaradi posebnih razlogov (vplivanja/interference iz materinščine, slabše predznanje dijakov iz narodno mešanih družin) namenjenih 60 % pouka, delu z umetnostnimi besedili iz slovenske književnosti pa 40 % pouka. 1. Dijaki se zavedajo, da je slovenski jezik državni jezik v Republiki Sloveniji, poznajo položaj italijanščine/materinščine in madžarščine v Republiki Sloveniji ter položaj slovenskega jezika v zamejstvu. Zavedajo se pomembne vloge slovenskega jezika v njihovem družbenem in osebnem življenju, zato si do njega oblikujejo pozitivno razmerje. 3. Dijaki razvijajo zmožnost pogovarjanja, poslušanja (gledanja) in branja različnih besedil ter ustnega in pisnega izražanja. Spoznavajo priložnosti za rabo J2 (slovenščine) ali J1 (italijanščine). Sodelujejo v pogovorih, poslušajo ali gledajo in berejo različna besedila ter ustno in pisno izražajo svoja čustva, doživetja, stališča ali svoje misli. Znajo se sporazumevati o strokovnih zadevah s sodelavci, strankami in poslovnimi partnerji. Različna besedila poslušajo in berejo razmišljujoče in kritično; besedila vrednotijo z različnih vidikov ter prepoznavajo morebitno manipulativnost. Pod učiteljevim vodstvom sistematično opazujejo, razčlenjujejo in opisujejo temeljne prvine besedno-slovnične sestave zapisanega neumetnostnega besedila. Z različnimi govorci se pogovarjajo vljudno in strpno ter spoštujejo mnenje drugih. Dijaki tvorijo ustrezna, razumljiva in jezikovno pravilna ustna in pisna besedila v slovenskem knjižnem jeziku. Ob sistematičnih jezikovnih vajah odpravljajo vplivanja/interference iz materinščine. 4. Dijaki razvijajo pozitivno razmerje do slovenske književnosti; ob branju, pogovorih in interpretaciji umetnostnih besedil oblikujejo lasten sistem kulturnih, družbenih in estetskih vrednot. 5. Dijaki sistematično in funkcionalno (v povezavi z literarnimi deli) spoznavajo osnove literarne teorije in zgodovino slovenske književnosti. Pri tem si pomagajo z vsebinami iz materinščine, zgodovine, umetnostne zgodovine, verstev..., ki jih potrebujejo za razumevanje in razvrščanje književnih pojavov. 7. Dijaki razvijajo pozitivno razmerje do slovenske književne ustvarjalnosti pri raznovrstnih dodatnih šolskih in obšolskih dejavnostih po lastni izbiri (pripravljanje razrednih recitalov, lestvic priljubljenih knjig, pripravljanje na obiske kulturnih prireditev, seznanjanje z literarnimi nagradami, sodelovanje pri tekmovanju za Cankarjevo priznanje itn.). III.1. JEZIKOVNI POUK Pridobivajo si različne informacije, spoznavajo slovensko kulturo ter bogatijo svoje osebno in poklicno življenje. Zapisana besedila tudi besedno-slovnično razčlenjujejo; pri tem nadgrajujejo svoje jezikoslovno znanje, pridobljeno pri pouku slovenščine in materinščine v osnovni šoli. 2 Sami pripravijo podoben pogovor z vnaprej pripravljeno temo (preizkusijo se v vlogi razpravljalcev, stranke, poslovnega partnerja ipd.); pri tem upoštevajo načelo ustreznosti, razumljivosti in jezikovne pravilnosti. - radijsko/TV-predstavitev osebe/izdelka/naprave (njenega delovanja), - navodilo za delo/opis delovnega postopka, - radijsko/TV-oceno, - poljudnoznanstveno oddajo. 3) izrekajo svoje doživljanje poslušanega in svoje stališče do poslušanega ter vrednotijo resničnost in zanimivost poslušanega; prepoznavajo dejstva in stališča govorca ter resnične in propagandne prvine govornega nastopa; svoje mnenje utemeljijo; 5) razčlenjujejo in vrednotijo ustreznost, učinkovitost, razumljivost in jezikovno pravilnost govornega nastopa; - voščilnico, čestitko - opis (predmeta/naprave in njenega delovanja), - pripoved o življenju znanih Slovencev in drugih znanih ljudi, - časopisno oceno/kritiko. 1.2 Po drugem branju razčlenjujejo besedno-slovnično sestavo besedila (pri tem sistematično nadgrajujejo svoje poznavanje temeljnih jezikoslovnih pojmov in njihovih bistvenih značilnosti). 1. Besedilu določijo - prevladujoče ubeseditveno stališče ter vodeno povzamejo tipične lastnosti obravnavane besedilne vrste, funkcijske zvrsti, slogovnega postopka in ubeseditvenega stališča. 2. Določijo število povedi v besedilu/odlomku; prepoznajo njihovo povezanost ter določijo vrsto povezanosti, in sicer: - obvestilno (v povedi določijo znane in nove podatke, torej členijo poved na izhodišče in jedro). 3. Izbrani povedi določijo: - vezanost na sporazumevalne okoliščine (v besedilu podčrtajo zunanje kazalnike in jim določijo nanašalnice v sporazumevanih okoliščinah), - stavčno in stavčnočlensko zgradbo. 4.. Izbranim besedam/besednim zvezam določijo: - so-/proti-/nad-/podpomenke, člane iste besedne družine; sopomenkam določijo ustrezne sporazumevalne okoliščine; - izvor (slovenske/tuje), - tvorjenost, tvorjenkam pa besedotvorne morfeme. 5. V besedilu podčrtajo: - prevzete besede in jih zamenjajo z ustreznimi slovenskimi, - strokovne izraze in jih razložijo, - besedne zveze in jih zamenjajo s tvorjenkami; - stalne besedne zveze ter jim določijo pomen in vlogo; pojasnijo tudi pomen in rabo drugih stalnih besednih zvez. - opis (predmeta/opis naprave in njenega delovanja), - poročilo tem, kar so slišali/videli/brali/doživeli, - pripoved - opis delovnega postopka/navodilo za delo, - oceno tega, kar so slišali/videli/brali/doživeli. 3. dijaki jezikovno-stilno interpretirajo reprezentativna umetnostna besedila, obravnavana pri pouku književnosti. 1. Ob obravnavi besedil dijaki vodeno povzamejo tipične lastnosti besedilnih vrst, funkcijskih zvrsti, slogovnih postopkov, besednih vrst, stavčnih členov ipd. 2. Ob besedno-slovnični razčlembi zapisanih besedil dijaki sistematično nadgrajujejo svoje poznavanje temeljnih jezikoslovnih pojmov ter njihovih bistvenih značilnosti, in sicer: sporočanjskih in besedoslovnih, stilističnih in oblikoslovnih, 3. Dijaki iz definicij in opisov spoznavajo temeljne jezikoslovne pojme, jih prepoznavajo v obravnavanih besedilih ter uporabljajo pri interpretaciji novih besedil in pri njihovih medsebojnih primerjavah. 4. Dijaki poglabljajo svojo jezikovno ozaveščenost s spoznavanjem vloge in položaja slovenskega jezika v sodobnosti . Seznanijo se z ustavno in Zakonsko opredelitvijo Slovenščine kot državnega jezika ter z opredelitvijo italijanščine in madžarščine v Republiki Sloveniji. Spoznavajo socialne zvrsti in Okoliščine za njihovo rabo. Spoznavajo jezikovne družine v Evropi (predvsem slovansko in Romansko) in položaj slovenskega jezika v slovanski jezikovni družini. Ugotavljajo potrebnost/nepotrebnost prevzemanja določenih tujih Besed v slovenski jezik (primerjalno tudi z italijanščino) -- pri tem razvijajo kritično razmerje do prevzemanja. Seznanijo se s položajem slovenščine v zamejstvu in izseljenstvu. Seznanijo se z jezikovno politiko in kulturo v Republiki Sloveniji in v Italiji ter v drugih evropskih državah. Seznanijo se s sodobnimi jezikovnimi priročniki (slov.-it. in it.-slov. slovarjem, SSKJ in Pravopisom ter se jih naučijo uporabljati. 5 Dijaki sistematično spoznavajo temeljna pravorečna in pravopisna pravila slovenskega knjižnega jezika,. - razlike med materinščino in slovenščino v glasoslovju, - ustrezno hitrost govorjenja, členitev s premori in register (tudi primerjalno z materinščino). - deljenja (tudi primerjalno z materinščino), - rabe velike in male začetnice (tudi primerjalno z materinščino), - rabe ločil (tudi primerjalno z materinščino), 1. DIJAKI RAZVIJAJO SPOSOBNOST LITERARNEGA BRANJA (DOŽIVLJANJA, RAZUMEVANJA IN VREDNOTENJA) TER RAZISKOVANJA (PRIMERJANJA IN VREDNOTENJA) LITERARNIH BESEDIL V MEDSEBOJNEM DIALOGU. 2. DIJAKI RAZVIJAJO SPOSOBNOST LITERARNEGA BRANJA S TVORJENJEM USTNIH IN PISNIH BESEDIL. 2.1 DIJAKI Z RECITIRANJEM/DEKLAMIRANJEM IN Z GOVORNIM NASTOPOM INTERPRETIRAJO LITERARNA BESEDILA. 2.2 DIJAKI RAZVIJAJO SPOSOBNOST LITERARNEGA BRANJA S TVORJENJEM PISNIH DRUGOTNIH BESEDIL. 1. DIJAKI OPISUJEJO IN DEFINIRAJO TEMELJNE LITERARNOTEORETIČNE IN LITERARNOZGODOVINSKE POJME. 2. DIJAKI TEMELJNE LITERARNOTEORETIČNE IN LITERARNOZGODOVINSKE POJME UPORABLJAJO PRI INTERPRETACIJI NOVIH BESEDIL. 3. DIJAKI SAMOSTOJNO POVZEMAJO TEMELJNE ZNAČILNOSTI LITERARNOZGODOVINSKIH OBDOBIJ IN SMERI V SLOVENSKI KNJIŽEVNOSTI; TO ZNANJE UPORABLJAJO PRI INTERPRETACIJI BESEDIL, PRI NJIHOVEM UMEŠČANJU V SLOVENSKO IN EVROPSKO KULTURO TER PRI PRIMERJANJU S SOČASNIM DOGAJANJEM V ITALIJANSKI KNJIŽEVNOSTI. 4. DIJAKI BOGATIJO SPLOŠNO IN LITERARNO RAZGLEDANOST Z OBISKI KULTURNIH PRIREDITEV (FILMSKIH, GLEDALIŠKIH ... PREDSTAV) IN SPOMENIKOV TER S SPOZNAVANJEM SODOBNE SLOVENSKE LITERATURE IN KULTURE (TUDI V MEDIJIH). 1. Branje literarnih besedil 1. Dijaki pravorečno pravilno, smiselno in tekoče berejo literarna besedila. 2. Ob vodenem razčlenjevanju govorno izražajo lastno doživljanje in razumevanje literarnih besedil. 2.1 Ob vodenem ali samostojnem govornem nastopu pokažejo sposobnost ubeseditve doživljanja, razumevanja in obnavljanja literarnih besedil. 3. Dijaki berejo po učiteljevih navodilih dve besedili za domače branje. Izražajo lastno doživljanje in razumevanje, ki ga glede na izkušnje in znanje tudi utemeljujejo. Pišejo doživljajske in domišljijske spise, oznake, dnevnik branja, razširjene obnove. 3.1 V pisnem interpretativnem besedilu pokažejo sposobnost doživljanja, razumevanja in deloma vrednotenja literarnih besedil. 4. Dijaki po lastni želji preizkušajo svojo ustvarjalnost s pisanjem doživljajskih in domišljijskih spisov, listov iz dnevnika, stripov, anekdot, duhovitih misli, šal ... 4.1 Prebranim besedilom spreminjajo naslove ali konec, zgodbo nadaljujejo, parodirajo, likovno opremijo ... 1. Dijaki razvijajo spretnost govorne interpretacije literarnega besedila, deklamirajo/recitirajo lirsko pesem ali dramski prizor po vlogah. 2. Dijaki deloma vodeno deloma samostojno razčlenjujejo motivno- tematske, idejne in oblikovno-kompozicijske sestavine literarnih besedil (obnavljajo, povzemajo, pojasnjujejo pomene in primerjajo, povezujejo svoja opažanja in znanje ter poimenujejo opažene sestavine). Pripravijo govorni nastop. 3. Dve besedili za domače branje primerjajo z drugimi deli v slovenščini (ključno prvino ali več prvin), pri razčlenjevanju se sklicujejo na ustrezne vire in navajajo lastne trditve, ki jih tudi utemeljujejo. Pišejo strnjeno obnovo, povzetek, komentar, oceno. 3.1 V 4. letniku po navodilih samostojno interpretirajo in tudi vrednotijo dve prebrani literarni besedili z uporabo informacij iz primernih spremnih besed ali dodatnih virov, ki jih poiščejo sami in se nanje sklicujejo. 4. Dijaki po lastni želji preizkušajo svojo ustvarjalnost s pisanjem krajših proznih besedil (zgodbic), dramskih prizorov, parodij, pesmi, stripov, intervjujev, reportaž ... 1. Dijaki ob branju besedil, navedenih v rubriki Pojmi, prvine za interpretacijo, opisujejo in definirajo literarnovedne in literarnozgodovinske pojme: - od Brižinskih spomenikov do romantike na Slovenskem; - obdobje med romantiko in realizmom na Slovenskem; - od slovenske moderne do ekspresionizma in socialnega realizma; - od slov. književnosti med 2. svetovno vojno do sodobne književnosti. 2. Dijaki že obravnavane prvine za interpretacijo prepoznavajo, poimenujejo in uporabljajo pri interpretaciji novih besedil. 3. Dijaki prepoznavajo pripadnost besedila določenemu literarnemu obdobju in slogovni smeri, opisujejo in poimenujejo razliko med literarnim in neliterarnim besedilom, vrste in zvrsti literarnih besedil in umetnostni jezik. Na podlagi pridobljenega znanja primerjajo literarna besedila in jih vrednotijo. 4. Dijaki bogatijo splošno razgledanost s spoznavanjem slovenske kulture in literature tudi v medijih (časopisi, revije, zbirke, avtorji, Prešernovi in drugi nagrajenci...), z obiski gledaliških predstav in ekskurzijami po kulturnozgodovinskem prostoru, povezanem z obravnavanimi besedili in avtorji, ter z ogledi filmskih predstav po literarnih predlogah in z videokasetami, na katerih so predstavljeni obravnavani avtorji in njihova besedila. Srednji vek, Brižinski spomeniki (II.) Glagoljaši v Slovenski Istri (videokaseta) Primož Trubar, Proti zidavi cerkva J. Svetokriški, Na noviga lejta dan (odl.) Protestantski verski nauk, pomen slovenske reformacije Literarni in kulturnozgodovinski pomen prevoda Biblije Dalmatinova Biblija, 1584 Tri so ptice morje preletele Kralj Matjaž (primerjava z Menartovo Kri, umetnostno - neumetnostno besedilo) Odnos besedilo – glasba Kurent (bajka) J. V. Valvasor, Slava v. Kranjske (po izbiri) Pregovori in reki (primerjalno s sorodnimi v materinščini) Vodnik, Moj spominek Razsvetljenske ideje: poučnost, razumskost, optimizem, utilitarizem Alpska poskočnica Linhart, Matiček se ženi (odlomek) F. Prešeren, Pod oknom ali Kam ali Zvezdogledom, Sonetni venec (1. in 15.) Epigrami (Čudni dihur ali po izboru) Prešernova osebnost in delo Predstavniki kulturnega življenja (Čop ...) Motivna in slogovna interpretacija Sonet, zgradba. Motivna in tematska analiza. Napitnica. Idejna in oblikovna analiza Prešeren, O Vrba, Gazele (izbrana), Slovo od mladosti Janez Mušič, Zgodbe o Prešernu DOMAČE BRANJE (2) Prešeren, Krst pri Savici ali D. Smole, Krst pri Savici ali Ilka Vašte, Roman o Prešernu besedilo po prosti izbiri Zgradba in interpretacije epa (Pomen pokristjanjevanja Slovencev) Lirske, epske in dramatske prvine) Janez Trdina, Gospodična Levstik, Popotovanje iz Litije do Čateža (odlomek) S. Jenko, Obrazi (1. in 5.) S. Gregorčič, Ti meni svetlo sonce ali Značilnosti pripovedke, slog Zgodba, romantične in realistične prvine (ob oznakah oseb) Tema, motivi, pripovedne osebe, slog Oblikovna (kitica, verz), motivna in slogovna analiza Tema, bivanjska refleksija, glasovne figure Jurčič, Sosedov sin (odlomek) Jurčič, Deseti brat (odlomek) Tavčar, Visoška kronika (odlomek) S. Jenko, Trojno gorje Jeprški učitelj (odlomek; analiza značajevke/obraza) S. Gregorčič, Soči A. Aškerc, Mejnik (balada, epske in dramatične prvine; dialog, monolog) Josip Jurčič, Hči mestnega sodnika Zgodba, oznaka oseb (tudi filmska obdelava) Zgodovinska povest, zgodba, osebe, pripovedovalec Kette, Na trgu ali Murn, Vlahi ali Sneg Cankar, Moje življenje (Enajsta šola ali črtica po izboru) Cankar, Podobe iz sanj (Gospod stotnik) Cankar, Za narodov blagor (prizor) O. Župančič, Vsa tenka, vsa mirna Gradnik, Istrska vas, F. Milčinski, Butalci (po izboru) Podoknica, slog. interpretacija (evfonija) Romanca, slog (prvine ljudske pesmi) Impresionizem, simbolika in metaforika Črtica, idejna, zgradbena in slog. analiza Simbolika, zgradba, slog Humor in satiria, dramska tehnika Značilnosti humoreske Kette, Spomini II. (motivno-tematska interpretacija, sonet); Moja maksima Murn, Ženitovanjska pesem, Pesem o ajdi, Šentjanževo Cankar, Sova (odl.), Hlapci (odl.), Na klancu (odl.) Župančič, Duma (odlomek) A. Gradnik, Komen S. Kosovel, Slutnja ali Pesem s Krasa Moja pesem ali Pesem št. X S. Grum, Dogodek v mestu Gogi (prizor) P. Voranc, Boj na požiralniku (odlomek) C. Kosmač, Tantadruj (odl., tudi filmska obdelava) Zgod. in kulturnozgod.okvir, literarne smeri in predstavniki, vrste in zvrsti Motivno-tematska in slog. interpretacija Kosovel, Balada, Pesem o preobrazbi sveta v Svet, Ljubljana spi I. Pregelj, Matkova Tina (odl., motivno-tematska in slog. interpretacija) F. Bevk, Kaplan Martin Čedermac (odl., idejna in slog.interpretacija) C. Kosmač, Pomladni dan I. Cankar, Moje življenje ali Kralj na Betajnovi Motivna, slog. interpretacija, zgradba črtice Satiričnost, dramska tehnika, idejna analiza Izidor Cankar, S poti (Iskanja, filmska obdelava romana) K. D. Kajuh, Domov bom šel Motivna in slogovna interpretacija; ponavljanje, kontrast Značilnosti balade, slog. Interpretacija F. Balantič, Zasuta usta I. Minatti, Odkar vem zanjo ali C. Zlobec, Gazelica T. Pavček, Preproste besede ali K. Kovič, Brez naslova D. Zajc, Črni deček T. Šalamun, Maline so M. Kravos, Zamejska žalostna B. A. Novak, Jeziki sveta Tema, motiv, figure, verz Intimizem, motivna in slog. Interpretacija Motivna in slog. Interpretacija Idejna in slog. Interpretacija Absurd v sodobni poeziji Postmodernistične prvine J. Udovič, Fantazija v mestu na vodi J. Menart, Celuloidni pajac C. Zlobec, Poet ali Glas Krakar, Med iskalci biserov Kovič, Zimska pravljica ali Psalm D. Zajc, Veliki črni bik G. Strniša, Na vrhu nebotičnika (popevka) T. Šalamun, Gobice L. Kovačič, Ljubljanske razglednice ali Prišleki (odlomek) A. Rebula, Senčni ples (odl.) ali B. Pahor, Mesto v zalivu (odl.) M. Tomšič, Šavrinke Lainšček, Namesto koga roža cveti (odl., tudi filmska obdelava) D. Jančar, Veliki briljantni valček Motivno-tematska analiza; eksistencialistične prvine v noveli Avtobiografska proza; modernizem in verizem Tematska in slog. Interpretacija Sodobna komedija, vrste komike, D. Jančar, Smrt pri Mariji Snežni V. Zupan, Potovanje na konec pomladi V. Bartol, Alamut E. Flisar, Iztrohnjeno srce (tudi filmska obdelava) Rožanc, Ljubezen (tudi filmska obdelava) B. Kobal, S. Verč, Afrika ali na svoji zemlji Jovanovič, Generacije D. Smole, Antigona Od Ivana Preglja do Cirila Kosmača(Klasje) izbrani sodobni roman M. Tomšič (besedilo po izboru) IV. STANDARD ZNANJ Standard za jezikovni pouk sestavljajo: a) polkrepko natisnjeni izobraževalni cilji v poglavju Razčlenitev funkcionalnih in izobraževalnih ciljev (po letnikih); b) polkrepko natisnjene vsebine (vrste besedil) in dejavnosti v istem poglavju (po letnikih). Standard za pouk književnosti sestavljajo: a) polkrepko natisnjene dejavnosti in izobraževalni cilji v poglavju Razčlenitev funkcionalnih in izobraževalnih ciljev (po letnikih); b) vsebine v stolpcih Obvezna besedila in obdobja ter Pojmi, prvine za interpretacijo. 1 Dijak je v središču dogajanja. Moramo mu omogočiti vkjljučevanje v celotno načrtovanje, izvajanje in vrednotenje pouka, skladno z njegovimi zmožnostmi in interesom, da bo soodgovoren za svoje znanje in potek pouka. Ob procesni naravnanosti pouka postaja drugačna tudi vloga učitelja, ki ni več edini odgovoren za potek in uspešnost pouka. Upoštevati pa mora dijakove spoznavne, čustvene in estetske izkušnje: njegovo predznanje, zmožnosti, interese, potrebe, stališča in motivacijo. 2 Usmerjen je v dejavnost, v posredovanje jezika v rabi pri sprejemanju in tvorjenju besedil, pri čemer so sporazumevalne dejavnosti vedno naravnane na dejavnost in besedilo, govorjeno ali pisno. Pouk je torej ciljno naravnan na praktično in primerno rabo in ne več na učiteljevo opisovanje jezikovnega sistema. 3 Spodbuja samostojno učenje, saj dijakom omogoča samostojen pristop k problemom in ustvarjalen prenos znanja v nove okoliščine. Učitelj torej upošteva različne učne strategije, metode in oblike dela, menjavanje in pestrost oblik in načinov ter se z ustrezno izbiro prilagaja dijakom. S takšno odprtostjo jih spodbuja k samostojnemu učenju, razvijanju mišljenja, h kritičnemu sprejemanju sporočil (tudi medijskih) in k ustvarjalnosti. 4 Naravnan je tematsko, kar pomeni, da pri izbiri tem in besedil upoštevamo tudi interese dijakov, izkušnje in zmožnosti ter narodno mešano družbeno in večkulturno okolje. Ob načrtovanju in izvajanju pouka se učitelj pri izbiri metod ravna po danih razmerah: predznanju in interesih dijakov; materialnih danostih; splošnih, funkcionalnih in izobraževalnih ciljih; določenih standardih znanj za jezikovni in književni pouk ter po izbranih ciljih in vsebinah posamičnega razreda. Pomembno je, da učitelj načrtuje pouk skupaj z dijaki, če naj bodo soodgovorni za svoje znanje. Dijak lahko vpliva na izbor tematskih področij, predvsem pa na izbor besedil (neumetnostnih in umetnostnih), doseganje etapnih ciljev, vrstni red in obseg nalog - pri tem pa ne sme biti ogrožen temeljni cilj pouka slovenščine, to je razvijanje sporazumevalnih zmožnosti. Evalvacija je osnova nadaljnjega načrtovanja, zato jo opravita skupaj učitelj in dijak. Izhodišče pouka pri predmetu slovenščina je torej neumetnostno in umetnostno besedilo; delu z neumetnostnim besedilom je namenjenih 60 %, delu z umetnostnim besedilom pa 40 % ur predmeta. Neumetnostna besedila se tvorijo, sprejemajo in razčlenjujejo drugače kot umetnostna, zato so cilji pri obravnavi neumetnostnih (jezikovni pouk) in umetnostnih besedil (pouk književnosti) navedeni ločeno. Učni načrt za jezikovni pouk navaja za vsak letnik posebej dejavnosti dijakov in vsebine (besedilne vrste), potrebne za procesno uresničevanje standardov in splošnih ciljev v celoti. Jezikovni del predmeta slovenščina se povezuje z dijakovimi izkušnjami in znanjem, z vsebinami iz slovenske književnosti, materinščine, tujih jezikov in drugih predmetov ter z aktualnimi dogodki in življenjskimi situacijami. Učitelj naj pri pripravi izvedbenega učnega načrta sodeluje z učitelji drugih predmetov, v proces načrtovanja dela pa naj pritegne tudi dijake. poslušajo pogovore (1. leto raziskovalni, 2. pogajalni, 3. prepričevalni, 4. leto pa uradne pogovore s strankami in poslovnimi partnerji); poslušajo in berejo strokovna (poljudnoznanstvena) in publicistična besedila, in sicer v 1. letniku predvsem opisna, v 2. obvestilna in pripovedna, v 3. in 4. letniku pa razlagalna in utemeljevalna besedila; berejo uradna (v 1. letniku vabilo, zahvalo, voščilnico in opravičilo, v 2. potrdilo, pooblastilo in izjavo, v 3. prošnjo, prijavo in pritožbo, v 4. pa pogodbo/upravno odločbo) in javna besedila (v 4. letniku javno vabilo, zahvalo in pismo); Pri pisanju se usposabljajo za tvorjenje uradnih in strokovnih besedil. Na povezavo pouka jezika in književnosti kaže obravnava predesejskih oblik (oznaka osebe, ocena tega, kar so slišali/videli/brali/doživeli), ki vodi do preproste šolske interpretacije v 4. letniku, kar kaže ne povezanost jezikovnega pouka in pouka književnosti. Nato vodeno ali samostojno, ustno ali pisno poročajo o vrsti in temi besedila ter o okoliščinah njegovega tvorjenja, obnovijo vsebino besedila, izražajo svoje doživljanje besedila in svoje mnenje o besedilu -- tega tudi utemeljijo. Sistematično spoznavajo tudi temeljna pravorečna in pravopisna pravila ter se naučijo uporabljati temeljne sodobne jezikovne priročnike, kar pripomore k njihovi jezikovni kultiviranosti. Učni načrt za pouk književnosti navaja za vsak letnik posebej dejavnosti dijakov in vsebine, potrebne za procesno uresničevanje standardov in splošnih ciljev v celoti. samostojna govorna tvornost dijakov, ki ima pomembno vlogo pri pouku književnosti -- recitacija/deklamacija, govorno posredovanje drugotnih besedil (pripovedovanje o bralnem doživetju, poročilo o prebrani knjigi, komentar...), 1.1 Dejavnosti, potrebne za razvijanje sposobnosti literarnega branja in primerjanja, so v učnem načrtu navedene tako, da se stopnjuje dijakova samostojnost pri analitično-kritičnem branju (interpretaciji): Prav tako naj bi se vsak dijak pripravil vsaj na eno recitacijo (deklamacijo) poljubnega krajšega leposlovnega besedila (pesmi) v šolskem letu. Pisna besedila dijakov se prav tako stopnjujejo po zahtevnosti. V 1. in 2. letniku so to predvsem doživljajski spis, obnova, oznaka, v 3. in 4. pa strukturno razvitejše pisne interpretacije prebranih besedil. Ti spisi so glede argumentacije, uporabe strokovnega znanja, vrednotenja, poznavanja konteksta, dolžine manj zahtevni kot šolski eseji. Glavna zahteva pa ostaja dijakova koherentna ubeseditev lastnega branja. 1.4 Znanje literarne zgodovine in teorije, ki je nujen okvir za interpretativne in tvorne dejavnosti in pogoj za temeljno literarno ter splošno kulturno razgledanost, pridobivajo dijaki na dveh poglavitnih ravneh. Pregledno znanje o literarnozgodovinskih obdobjih, literarnih smereh in opusu posameznih avtorjev (po seznamu vsebin v učnem načrtu) pridobivajo dijaki ob učiteljevih razlagah, iz učbenikov in druge njim primerne strokovne literature, pri čemer so dejstva kolikor mogoče ponazorjena z branjem literarnih besedil in prikazana nazorno s preglednicami, miselnimi vzorci ipd. To znanje dokazujejo s samostojnim povzemanjem, razlaganjem in uporabo tega védenja pri interpretaciji literarnih besedil. Posamezne pojme v rubriki Pojmi, prvine za interpretacijo pa dijaki spoznavajo ob branju obveznih literarnih besedil. Te pojme opazujejo in opisujejo v besedilih, jih z učiteljevo pomočjo poimenujejo in definirajo ter nato prepoznavajo in poimenujejo v novih literarnih besedilih. 1. Obvezni načini Preverjanje in ocenjevanje pri jezikovnem pouku Preverjanje pri jezikovnem pouku poteka v okviru standardnih dejavnosti in vsebin ter je: celovito (preverjajo se kompleksnejše dejavnosti ob obsežnejših vsebinskih sklopih: sklenjeni govorni nastop, tvorba raznih besedilnih vrst, razčlenjevanje neumetnostnega besedila, primerjava umetnostnih in neumetnostnih besedil). Ocenjevanje je kombinacija analitičnega in celostnega -- z opisnimi merili. Dijak je pri preverjanju ocenjen s številčno oceno. Preverjanje in ocenjevanje pri pouku književnosti - samostojnega opisovanja doživetja v sklenjenem krajšem ali daljšem besedilu (pisne ali ustne obnove, oznake, poročila o branju ...); 3. Dijak pri pouku slovenskega jezika in književnosti dobi v šolskem letu več ocen iz delnega preverjanja v skladu s Pravilnikom o preverjanju in ocenjevanju znanja, v okviru celovitega preverjanja pa vsaj eno oceno za govorni nastop (izmenično pri jezikovnem pouku in pri pouku književnosti) ter tri ocene za pisna besedila (dve za drugotna pisna besedila ob prebranih litrerarnih delih in eno za pisna neumetnostna besedila). Pri ocenjevanju pisnih besedil je odločilen kriterij presoje ustreznost in razumljivost ter jezikovna pravilnost besedil; pogostnost napak ne sme biti prevladujoči kriterij. Pouk slovenščine kot drugega jezika se povezuje s poukom materinščine (italijanščine), tujih jezikov, s sorodnimi humanističnimi predmeti ter s strokovnimi predmeti, saj je sposobnost razumevanja in tvorjenja besedil pomembna za uresničevanje ciljev vseh predmetnih področij.


source: CulturaX

text: Informacijski urad SE / Novice / Izobraževanje trenerjev za učenje človekovih pravic 07.11.2008, Maribor V Mariboru ta petek, 7. novembra v prostorih Garni Hotela Tabor poteka zaključni praktični del trimesečnega intenzivnega »Izobraževanja nacionalnih trenerk in trenerjev učenja človekovih pravic«, katerega organizacijo je Direktorat za mladino in šport Sveta Evrope že tretjič zapovrstjo zaupal nevladni organizaciji EIP Slovenija - Šola za mir, letos v sodelovanju z Zavodom Voluntariat. Častna gostja bo podpredsednica Evropskega mladinskega centra Sveta Evrope ga. Zsuzsanna Zselenyi, ki bo novim trenerjem/kam spregovorila o vlogi Sveta Evrope v prizadevanju za človekove pravice in demokracijo (njeno predavanje je predvideno v petek med 11.00 in 12.30, za intervju bo na voljo med 10.30 in 11.00). Gre za že tretjo skupino nacionalnih trenerk in trenerjev, ki si bo pridobila profesionalno znanje in izkušnje skozi nacionalni neformalni program izobraževanja »KOMPAS«. Do danes so nacionalni trenerji in trenerke, združeni v projektu Center za državljansko vzgojo®, izvedli že več kot 250 interaktivnih delavnic za mladino, učitelje in aktiviste vladnih ter nevladnih organizacij širom Slovenije in skozi njih za aktivnejše državljanstvo opogumili preko 7.500 mladih. Izobraževalni portal CENTER ZA DRŽAVLJANSKO VZGOJO®, preko katerega potekajo tovrstna izobraževanja, je edini takšen v Sloveniji in se je kot primer dobre prakse uvrstil v zbornik najboljših evropskih dobrih praks učenja človekovih pravic OZN in Sveta Evrope Projekt izobraževanja poteka ob podpori Sveta Evrope, Veleposlaništva ZDA v R Sloveniji in Ministrstva za šolstvo in šport-Urada RS za mladino. Kontaktna oseba: Alenka Elena Begant, predsednica EIP Slovenija - Šola za mir, mednarodna strokovnjakinja in vodja izobraževanja, 031 577 971 solazamir@eip-ass.si www.eip-ass.si


source: fineweb

text: Dobrodošli na internetno stran mesta Bruselj Preko svoje internetne strani Bruselj ponuja informacije in poglede obiskovalcem na mesto. Na ta način vam webcam omogoča, da odkrijete Bruseljski Veliki Trg, UNESCO-v kraj svetovne dediščine, čez dan in ponoči. Druga kamera ponuja edinstven pogled na Trg Brouckère, medtem ko zadnja webcam, nameščena na Atomiumu, ponuja panoramski pogled na Heysel plateau z Stade Roi Baudouin. Virtualni obiski projicirajo obiskovalce v značilne Bruseljske razpoznavne znake, kot so Mestna hiša, Atomium, Petite Rue des Bouchers in Ilot Sacré, poslopja Evropske komisije, trge in galerije ter katedralo Sv. Mihaela in Gudule. Turisti in novi prihodi Turistične brošure ali brošure glede dediščine in zgodovine Mesta so predstavljene na strani ali jih lahko naložite ali brskate po njih preko interneta (zgodovinska dediščina). Ta sekcija za nove prihode si prizadeva olajšati njihovo nastanitev v Bruslju. Te informacije se morda ukvarjajo z regulatorskimi predpisi (vpis v register prebivalstva) kot tudi usluge, dostopne bodočim ali novim prebivalcem Bruslja (iskanje prenočišč, jasli, šol, vpis za različne servise,idr.). Aktivnosti v Bruslju Mnoge aktivnosti se vršijo v Bruslju. Internetna stran Mesta poskrbi za informacije o javnih, kulturnih, športnih ali aktivnostih v prostem času in o velikopoteznih dogodkih. Zapisnik (z iskalnim orodjem) omogoča, da izberete med obsežno ponudbo dogodkov in predstavitev.


source: wikipedia

text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje Druga stoletja Šesto stoletje obsega leta od 501 do vključno 600. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 500 do 599. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po šestem stoletju so pisana ležeče. 06


Poceni nafta sesula savdski proračun, grozi jim celo uvedba DDV-ja | Kratke movice | Novice Savdska Arabija bo leto sklenila z rekordnim proračunskim primanjkljajem, a varčevanje ne bo lahko, saj večina prebivalstva dela za državo, ki se boji upora ob morebitnih radikalnih spremembah. Nizke cene nafte - prihodki od nafte predstavljajo kar 77 odstotkov savdskih prihodkov - in leta razkošnega življenja so proračunsko luknjo v drugi največji proizvajalki nafte na svetu ob koncu leta raztegnili na nekaj manj kot 90 milijard evrov. Prihodki so bili 15 odstotkov pod pričakovanji in odhodki 13 odstotkov nad načrti. Država z bogatimi subvencijami za pogonska goriva, razbohotenim javnim sektorjem, odsotnostjo davkov in razkošnim zapravljanjem si je vejo pod seboj začela žagati kar sama. V tekmi z zadolženimi ameriškimi proizvajalci nafte iz skrilavcev so stavili nase in ohranili visoko proizvodnjo v prepričanju, da lahko nizke cene preživijo dlje in bolje, ter obenem upali, da bodo tekmeci končali v stečaju. Hkrati pa so začeli še vojno v Jemnu, ki jih je do zdaj stala okoli pet milijard evrov, a je za prihodnje leto v obrambno-varnostnem proračunu že predvidenih okoli 52 milijard evrov. Novi savdski kralj Salman oz. glavni izvrševalec ukrepov, njegov sin Mohamed bin Salman, se je tako zdaj lotil ukrepov, ki se jim je njegov predhodnik v strahu, da ne bi ujezil ljudi, v velikem loku raje ognil. Nepisana družbena pogodba namreč določa, da kraljeva družina mirno drži v rokah oblast, a v zameno mora ponuditi široko javno zaposlovanje, dobre javne storitve in vladavino tradicionalnih vrednot. V tekmi z ZDA je Savdska Arabija močno oklestila svoje naftne prihodke. Foto: Reuters Prebivalci Savdske Arabije se bodo v prihodnjem letu morali sprijazniti z določenimi podražitvami in spremembami. Foto: EPA Dražja bencin, komunala, višji davki ... Prva stvar, ki je že znana, je, da se bodo prebivalci Savdske Arabije po novem morali voziti 50 odstotkov dražje, saj namerava država cene bencina dvigniti z okoli 15 evrskih centov na 22, kar za večino preostalega sveta sicer še vedno predstavlja drobiž. Dražji bosta tudi električna energija in voda. Oblasti so se obenem zavezale, da bodo za okoli 110 milijard evrov skrčile obseg rasti plač v javnem sektorju, a kako točno to nameravajo storiti, še niso razkrili. Zarezali bodo tudi v javno porabo, zmanjšali proračune posameznih uradov, bin Salman pa je ob tem odločen vpeljati tudi DDV, ki ga doslej niso poznali. Prav tako želi več ljudi zaposliti v zasebnem sektorju in v ta namen je država privatizaciji že odprla nekatere prej nedotakljive dele gospodarstva. Vendar se poteza še ni izšla najbolje, saj so hkrati sprejeli novo delovno zakonodajo, po kateri so morali tuji vlagatelji pri zaposlovanju dati prednost domačinom, zato je rast zasebnega sektorja še vedno močno vezana na javne izdatke. Država je kljub velikim težavam v preteklosti že uvedla tudi hipotekarni zakon, privatizirala nekatera državna podjetja in uvedla davek na neuporabljeno zemljišče. Glavni izziv za državo pa bo še vedno presekati s svojo odvisnostjo od izvoza nafte, kar se je za generacije savdskih voditeljev doslej pokazalo kot nezdrobljiv oreh.


Galvanizer m/ž - HSG KARIERA Domov > Galvanizer m/ž - Kamnik - Nabiranje obdelovancev na obešala, - zalaganje in praznjenje bobnov, - spremljanje poteka procesa, - ugotavljanje rezultata operacij dela, - skrb za red in čistočo opreme in delovnega mesta, - zaželeno osnovno znanje dela v galvani, ni pa pogoj, - Pogodbo o zaposlitvi za določen čas z možnostjo podaljšanja za nedoločen čas,


Piškotek je majhna datoteka, ki se shrani na terminalni opremi uporabnika ob obisku spletne strani. Piškotki vsebujejo različne informacije, ki jih spletna stran prebere, ko jo uporabnik (ponovno) obišče. Uporablja jih večina sodobnih spletnih strani.


text: Bíofizika (tudi biolóška fízika) je interdisciplinarna veda, ki preučuje fizikalne vidike biologije. Raziskave v biofiziki danes zajemajo vrsto specifičnih bioloških študij, ki jim težko najdemo skupni imenovalec, kar otežuje enostavno definicijo panoge. To je tudi posledica dejstva, da je biofizika razmeroma mlada znanost. Področja, ki jih uvrščajo pod okrilje biofizike, segajo od primerjave zaporedij DNA do nevronskih mrež. Še nedavno so v biofiziko uvrščali tudi izdelavo umetnih udov in nanostroje za reguliranje bioloških funkcij, danes pa ti področji navadno obravnavamo v okviru bionike in nanotehnologije. Pričakujemo lahko, da se bo definicija tudi v prihodnje še spreminjala. Pregled biofizike Biofizika na univerzah po svetu praviloma nima lastne fakultete ali oddelka. Namesto tega delujejo skupine znotraj področij biokemije, biologije, farmakologije, fizike, fiziologije, kemije, matematike, nevroznanosti in računalništva. Sledi seznam zgledov, kako se lahko različni oddelki udejstvujejo na področju biofizike. Seznam ni zaključen, niti ne pripada vsaka tematika izključno enemu samemu oddelku, saj imajo akademske institucije pri tem lastna pravila. biokemija in kemija — biomolekulska struktura, siRNA, struktura nukleinskih kislin. biologija in molekularna biologija — večina biofizikalnih raziskav navadno poteka na kakšnem od bioloških oddelkov. Mednje sodijo genska regulacija, dinamika posamičnih beljakovin, bioenergetika, elektrofiziologija, filogenetska drevesa, biološke strukture. farmakologija in fiziologija — biologija kanalčkov, biomolekularne interakcije, celične membrane, poliketidi. fizika — biomolekulska prosta energija, struktura in dinamika biomolekul, zlaganje beljakovin, stohastični procesi, dinamika površin. matematika — modeliranje populacij, dinamika tekočin. medicina in nevroznanosti — eksperimentalna (možganske rezine) in teorijska (računalniški modeli) obravnava nevronskih mrež, permeabilnost membran, genska terapija, razumevanje tumorjev. računalništvo — primerjava zaporedij, nevronske mreže. Biofizika je razvila tudi številne lastne biofizikalne metode. Nekatere metode v biofiziki so začeli raziskovalci, ki so bili po osnovni izobrazbi fiziki, danes pa večina raziskovalcev biofizikov izhaja iz drugih ved. Nekatera področja biofizike celična biofizika ionski kanalčki, transmembranski receptorji in membranski transporterji elektrofiziologija celična membrana mišičje in delovanje mišic nukleinske kisline fotobiofizika proteini velemolekulske združbe spektroskopija, slikanje itd. Znani biofiziki Luigi Galvani, odkritelj živalske elektrike Hermann von Helmholtz, prvi izmeril hitrost živčnih impulzov Alan Hodgkin in Andrew Huxley, sodobno razumevanje delovanja živčnega prenosa Georg von Békésy, raziskave ušesa in sluha Bernard Katz, odkritelj delovanja sinaps Maurice Wilkins & Rosalind Franklin, pionirja kristalografije DNA Francis Crick, soodkritelj DNK in genskega zapisa Max Ferdinand Perutz in John Kendrew, pionirja proteinske kristalografije Zunanje povezave Gradivo za predmet biofizika , Inštitut za biofiziko, Medicinska fakulteta v Ljubljani Biophysics Textbook Online Uporabna in interdisciplinarna fizika


text: S plesom in petjem se bodo ekipi prostovoljcev Odprimo srce pridružili tudi Ekologi brez meja in se tako 'uprli' stereotipiziranju in etiketiranju ljudi. Pridruži se, še je čas! Dejstvo je, da je tudi med mladimi v Sloveniji še zmeraj preveč nestrpnosti do drugačnosti, zato je prav, da se mladina začne tega zavedati in jih družno razbije. In namen sredinega flashmoba Razbijmo stereotipe je prav to: - družno razbijati stereotipe, ki so eden od virov sovraštva in jeze ljudi. Organizatorji flashmoba, ekipa Odprimo srca, s tovrstno manifestacijo želi dokazati, da je raznolikost med ljudmi, kulturami, verami, rasami, subkulturamo, poklici in narodi dobrodošla, ter da se moramo zgolj priučiti sprejemati in ceniti ljudi okoli sebe, prav takšne kot so - t.j. edinstveni, kar družbo lahko samo obogati. Flashmob na Prešercu! Flashmob Razbijmo stereotipe se bo odvil na Prešernovem trgu, udeleženci pa bodo razdeljeni v 7 skupin stereotipov. Skupine bodo na Prešernov trg korakale iz 7 različnih ulic oz. smeri, kar bo vsekakor prizor, ki ga bo vredno videti, Rok Trkaj pa bo iz posnetega videomateriala pripravil nov videospot. Za več informacij o dogodku obišči Facebook stran Razbit Stereotip. Da bi flashmob res uspel in da bi se miselnost ljudi vsaj malo spremenila, pa je ekipa Odprimo srca na Facebook strani Razbit stereotip odprla tudi natečaj z naslovom 'S kreativnostjo razbijmo stereotipe', kjer so zbirali kreativne ideje in izdelke (fotografije, risbe, slike, kiparske umetnine, filmčke s skeči in plesom, poezijo in prozo) na temo razbijmo stereotipe. Prispevek sodelujočih si lahko tam tudi ogledaš.


text: Danes sem si zaželela na nohtih svetlejšo barvo, zato sem izbrala Golden Rose 246. Golden Rose 246 je nežno roza barva z večbarvnim šimrom, ki je viden le na močnejši sončni svetlobi, sicer prevladuje srebrnkast šimer. Uporabila sem dve plasti, brez nadlaka. Nanos je neproblematičen, čopič ni nič posebnega, vonj pa tudi ni prehud. Vendar mi sama barva ni bila preveč všeč. Ker je nisem želela odstraniti, sem posegla po Konadu. Uporabila sem Chez Delaney šablono H21 (sredinski vzorec) in Avon Blue Flare lak, ki vam ga je že predstavila Maestra. Sem bila kar malo presenečena s kakšno lahkoto sem naredila odtise. Tako lak kot vzorec sta bila neproblematična, tako da je bila celotna konadikura narejena v rekordnem času. Čez dokončano manikuro sem uporabila INM Out The Door nadlak. Tudi efekt mi je bil všeč, čeprav moram drugič uporabiti svetlejšo barvo za “konad”. Še kako uro po nanosu sem si namreč podzavestno želela zdrgniti dol “umazanijo” z nohtov. Katera manikura vam je bolj všeč: z ali brez nail art-a?


text: Mar šteje le fotografija, ne občutki? - Portal13.org - Srečna Trinajstica Home / Trinajstica / Mar šteje le fotografija, ne občutki? 3. 1. 2017 1 comment Bolj kot dejstvo, da sem med praznike padla utrujena, ker je drugorojenka za finiš zbolela, me je v srce zabodlo dejstvo, da fotografiramo in na spletnih omrežjih delimo le ambientalno dovršene stvari ali dizajnersko oporečne reči. Ob svojih neuglašenih živcih, zagledam še fotografijo iz spleta, ki jo je nekdo le obrezal in si jo prilastil. Primerjavo sem na tviterju morala celo deliti. Povejte, smo čisto zblazneli v želji, po čim večjemu številu všečkov in prebijanju, na neki meni neznani lestvici visoko navzgor? Tako sem bila prepričana, da se čez praznike ne bom prebila. Še več, v mislih sem že nizala dokončno zaprtje lastnih 'polkn', strmela v počen film in videla enosobno posteljo na psihiatriji. Potem pa nas na predvečer božiča, pričaka tašča, prijetni mladiči s strani moje primožene družine in dedi, v svoji razvlečeni trenirki. Najprej sem lahko v predsobi z njim podebatirala o vsem, kar me je ob koncu leta ožulilo, nato pa sem zakrajevala na svojem delu kavča in se počutila, kot da otrok sploh ne bi imela. Hodeča dva sta animirali teti in oba strica, ležeča pa je mirno spala v spodnjem nadstropju pri babici (pra). Ko sem gledala simpatično taščino smreko, ki sta jo okrasila moja otroka, medtem, ko sem tastu lahko 'jokala' na rami, sem zazrla v tiste navadne okenske lučke. Pomislila sem, da tega pogleda res ne morem deliti na instagramu. Preprosto se ne poda v vso tisto estetiko. Ni bilo dovolj skandinavsko, premalo leseno in bilo je preveč kričeče. Vse to sem posnela in delila misleč, da se mi že povsem blede. Kam je šla vsa in edino potrebna preprostost? Kje smo izgubili preprosta snidenja s širšo in edino družino? In kako je lahko puščoba zapovedanih trendov preglasila tisto, kar imajo drugi ljudje. Tudi taki, ki imajo lastne telefone, le za klice. Prihodnji dan, smo se le presedli na stole mojih staršev in zakurili kamin za hrano, ne le toploto in prijetno druženje s preostalimi akterji le še zaokrožili. Naporno ni bilo niti na 30. dan, ko je praznovala naša Kraljica Zofica. O občutku tople hvaležnosti za vse to, preprosto ne bom razpredala. Spremembe o počutju tik pred začetkom in nato ob koncu praznikov, ne mislim evalvirati. Bom pa zapisala, da sem na domačem kavču, najprej ob otrocih, nato le še ob možu, prijetno mrmrala. Za konec sem celo zapela skupaj z Plestenjakom. Povejte mu, da me je prijetno presenetil in da mi je žal, da me v Križankah ni bilo. Čutilo se je odlično razpoloženje. Zašepetajte mu, da imam majski datum našega koncerta že rezerviran in da je celo dobrodošel. Ampak po vsem tem, ko celo dobro pomislim, najdem za vse dobro naposled krivca. In to je ona, ki me je objela tik pred vstopom v hišo. Ta, ki je rekla, da se očitno moje lepe navade objemanja poznajo tudi na njej. Draga mati mojega moža, katere fotografijo čisto navadno okrašeno smreke, nisem delila na nobenen omrežju.


text: Prodan je dvomilijonti novodobni Fiat 500 - | Avtomanija Fiat je pred nekaj dnevi obeleževal okroglo obletnico tega modela, nekaj dni kasneje pa so se razveselili še enega pomembnega mejnika. 13. julij 2017 | 11:46:15 Prodali so že dva milijona primerkov. To je le eden iz niza najnovejših dosežkov velikega malega avtomobila, ki je v dolgi zgodovini obstoja podrl že številne rekorde in osvojil neštete nagrade. Neverjetnih šest milijonov prodanih vozil v šestdesetih letih obstoja zajema še štiri milijone prodanih vozil predhodnika iz leta 1957. Odmevna okrogla številka dva milijona prodanih avtomobilov je zelo pomembna, saj je bila dosežena v zgolj desetih letih od začetka prodaje in odraža svetovni uspeh modela. Prodaja se v 100 državah po svetu in je priljubljeni mestni avtomobil v Evropi. Na vrhu prodajnih lestvic je v osmih državah, v šestih pa je med prvimi tremi. Vse od leta 2007 beleži stalno rast prodaje in 80 odstotkov prodanih avtomobilov se vozi po cestah zunaj domače Italije. Samo v Nemčiji je bilo od leta 2007 prodanih 200.000 avtomobilov. Ne čudi torej dejstvo, da je bil jubilejni avtomobil dostavljen v Nemčijo. Fiat 500 je model z najhitrejšo medletno (med letoma 2016 in 2017) rastjo tržnega deleža v Nemčiji in se uvršča med deset najboljših v razredu A. Omenjeni avtomobil je kupila vzgojiteljica Melanie iz Münchna, prava predstavnica milenijcev, ki se raje ozirajo v prihodnost kot v preteklost, enako velja za model Fiat 500. Izbrala je novo športno različico Fiat 500S, ki jo odlikujeta všečna oblika in bogata serijska oprema. Avtomobil je rdeče barve Passione, pod pokrovom motorja pa se skriva 0,9-litrski TwinAir s 77 kW (105 KM).


008000 Tehnološki napredek, globalizacija in spreminjajoče demografske razmere vplivajo na življenje in delo Evropejk in Evropejcev. Da bi odgovorila na te izzive, EU aktivno razvija politike in zakonodajne predloge. EU si z evropskim stebrom socialnih pravic prizadeva zaščititi pravice državljanov in državljank, tako da zagotavlja: S finančnimi sredstvi EU lahko javne in zasebne organizacije izvajajo in izboljšujejo politike zaposlovanja in socialne politike ter financirajo projekte v podporo svojim državljanom danes in v prihodnosti. Delovna zakonodaja EU jamči minimalno raven zaščite, ki velja za vsakega delavca in prebivalca EU. Posebna pravila EU naj bi državljanom EU olajšala življenje in delo v drugih državah EU ter zaščitila njihove pravice socialne varnosti, denimo zdravstveno zavarovanje in nadomestila.


text: Izvajalec : Turistčno združenje Portorož, g.i.z. PiranNaslov : Obala 16 6320 PortorožTelefon : 05 674 22 20e-mail : www.portoroz.si Obisk slikovitih istrskih vasi po starih poteh med vinogradi in oljčniki ter sprehod skozi dišeče gozdnate samote. Dostop in izhodišče: Po avtocesti A1 do Kopra in po cesti 11 čez Šmarje do vasi Dragonja, kjer zavijemo skozi vas proti dolini reke Dragonje. Ob odcepu ceste za Sv. Peter je manjše parkirišče, kjer pustimo vozilo. Opis: Pot je odlično označena. Najprej se vzpnemo v Sv. Peter, odkoder nadaljujemo v Novo vas in nato proti širokemu slemenu, na katerem se je namestila starodavna vas Krkavče. Iz nje sestopimo proti dolini Dragonje ter se na izhodišče vrnemo po starih poteh nad dolino. Dolžina: 15 km Čas hoje : 4 do 5 ur Zahtevnostlahka tura Potekv sredogorju, po dolini Skupni vzpon : 580 m TIC Piran, TIC Portorož E-pošta :


Direktorji in predsedniki uprav pisali Šarcu, poslancem in ministrom: "Tako grobega posega države v gospodarstvo ne sprejemamo!"


Transkriptomska podstat vedenja Raziskava današnjega Zbritoffa, objavljena v reviji eLife, se ukvarja s transkriptomsko osnovo vedenjske prilagodljivosti pri čebelah. Z eksperimentom so raziskovalke in raziskovalci pokazali visoko korelacijo med regulatornimi genskimi omrežji v možganih ter vedenjskimi vzorci pri čebelah delavkah. Vzorce izražanja genov regulira mreža signalnih molekul in transkripcijskih faktorjev. Že majhna sprememba v regulatornem omrežju celic lahko vodi do drugačnega izražanja večjega števila genov in s tem tudi do drugačnega fenotipa. Še vedno pa ne vemo veliko o regulatorni osnovi kompleksnih lastnosti organizma, kakršno je vedenje. Raziskovalna skupina se je preiskovanja povezave med regulatornimi omrežji in vedenjem lotila s pomočjo avtomatiziranega vedenjskega sledenja čebelam delavkam in analize izražanja genov. V raziskavo so vključili šest kolonij po osemsto čebel, ki so jih namestili v prozorne čebelnjake. Vsako čebelo so označili s specifično črtno kodo. Na ta način so lahko s pomočjo kamer in računalniškega vida natančno sledili vsaki delavki. Uporabili so kolonije čebel brez matice. Matica ima v koloniji reprodukcijsko vlogo, medtem ko čebele delavke nabirajo cvetni prah. Čebele delavke pa imajo kljub vedenjski specializaciji pogosto še vedno delujoče jajčnike. Če kolonija izgubi matico in možnost njene nadomestitve, približno polovica čebel delavk prevzame reprodukcijsko vlogo, druga polovica nabiranje hrane, nekaj pa jih opravlja oboje. Takšna vedenjska prilagoditev omogoči preživetje kolonije. S pomočjo prej omenjenih oznak, slikanja in napovednih modelov so raziskovalci in raziskovalke dosegli prepoznavanje vedenjskega tipa posamezne delavke. Nato so izolirali 45 najznačilnejših predstavnikov posameznega tipa in izvedli sekvenciranje izražene mRNA v možganskem tkivu. S tem so pridobili podatke o izražanju genov. Ugotovili so visoko korelacijo med izražanjem regulatornih elementov, ki nadzorujejo gene, povezane z obnašanjem in vedenjskim tipom, ki ga je izkazovala posamezna čebela delavka. Prilagodljivost regulatornih genskih omrežij se torej odraža v prilagodljivih vedenjskih vzorcih. Spreminjanje in prilagajanje kontekstu je zapisano v sami dednini življenja. Zakaj čebela dela, kar dela, je z vami raziskovala vajenka - Ela.


Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES (Besedilo velja za EGP) UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (ES) št. 166/2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES V šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti, ki je bil sprejet s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1600/2002/ES (3), se zahteva, da se državljanom omogoči dostop do informacij o stanju in trendih v okolju glede na družbene, gospodarske in zdravstvene trende, kakor tudi povečanje splošne ozaveščenosti o okolju. Konvencija OZN-EKE o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu „Århuška konvencija“), ki jo je Evropska skupnost podpisala dne 25. junija 1998, priznava, da večji dostop javnosti do okoljskih informacij in njihovo širjenje prispevata k večji ozaveščenosti o okoljskih zadevah, svobodni izmenjavi stališč, bolj učinkovitem sodelovanju javnosti pri odločanju o okoljskih zadevah in končno k boljšemu okolju. Registri izpustov in prenosov onesnaževal (v nadaljnjem besedilu „RIPO“) so stroškovno učinkovito sredstvo za spodbujanje okoljske uspešnosti, zagotavljanje dostopa javnosti do informacij o izpustih onesnaževal in prenosih onesnaževal in odpadkov izven kraja nastanka ter za sledenje trendom, dokazovanje napredka pri zmanjševanju onesnaževanja, spremljanje izpolnjevanja nekaterih mednarodnih sporazumov, določitev prednostnih ciljev in ocenjevanje napredka, doseženega z okoljskimi politikami in programi Skupnosti ter z nacionalnimi okoljskimi politikami in programi. Celovit in usklajen RIPO zagotavlja javnosti, industriji, znanstvenikom, zavarovalnicam, lokalnim organom, nevladnim organizacijam in drugim, ki odločajo, dobro bazo podatkov za primerjave in bodoče odločitve v okoljskih zadevah. Evropska skupnost je 21. maja 2003 podpisala Protokol OZN-EKE o registrih izpustov in prenosov onesnaževal (v nadaljnjem besedilu „Protokol“). Da bi Skupnost lahko sklenila navedeni protokol, bi morale biti določbe prava Skupnosti skladne z navedenim protokolom. Evropski register izpustov onesnaževal (v nadaljnjem besedilu „EPER“) je bil vzpostavljen z Odločbo Komisije 2000/479/ES (4). Protokol izhaja iz istih načel kakor EPER, vendar ga še nadgradi z vključitvijo poročanja o več onesnaževalih, več dejavnostih, izpustih v tla, izpustih iz razpršenih virov in prenosov izven kraja nastanka. Splošni in konkretni cilji, ki jim sledi Evropski RIPO, so lahko doseženi le na podlagi zanesljivih in primerljivih podatkov. Zato je za zagotovitev kakovosti in primerljivosti podatkov potrebna ustrezna uskladitev zbiranja podatkov in sistema prenosa. V skladu s Protokolom bi moral biti Evropski RIPO oblikovan tako, da omogoča kar najlažji javni dostop prek svetovnega spleta. Izpusti in prenosi bi morali biti zlahka prepoznavni v različnih oblikah, agregirano in posamezno, da bi lahko v razumnem času prišli do kar največ informacij. Evropski RIPO bi moral za nadaljnje spodbujanje ciljev omogočanja dostopa državljanom do informacij o stanju in trendih v okolju kakor tudi povečanja splošne ozaveščenosti o okolju vsebovati povezave z drugimi podobnimi bazami podatkov v državah članicah, državah nečlanicah in mednarodnih organizacijah. V skladu s Protokolom bi moral Evropski RIPO vsebovati tudi informacije o posameznih postopkih odstranjevanja odpadkov, o katerih je treba poročati kot o izpustih v tla; pod to kategorijo se ne poroča o postopkih predelave, kot sta vnos blata in gnojil v tla. Da bi dosegli cilj Evropskega RIPO o zagotavljanju zanesljivih informacij javnosti in omogočili sprejemanje na znanju temelječih odločitev, je treba zagotoviti razumne, vendar stroge časovne okvire za zbiranje podatkov in poročanje; še zlasti to velja za poročanje držav članic Komisiji. Poročanje o izpustih iz industrijskih kompleksov, čeprav še ni vedno dosledno, popolno ali primerljivo, je v mnogih državah članicah že ustaljen postopek. Kadar je to primerno, bi bilo treba poročanje o izpustih iz razpršenih virov izboljšati, da bi tistim, ki odločajo, omogočili lažjo smiselno opredelitev teh izpustov in izbiro najbolj učinkovite rešitve za zmanjšanje onesnaževanja. Podatki, o katerih poročajo države članice, bi morali biti kakovostni, zlasti v smislu njihove popolnosti, usklajenosti in verodostojnosti. Zelo pomembno je uskladiti prihodnja prizadevanja upravljavcev in držav članic, da bi izboljšali kakovost poročanih podatkov. Komisija bo zato skupaj z državami članicami začela delati na področju zagotavljanja kakovosti. V skladu z Århuško konvencijo bi bilo treba javnosti zagotoviti dostop do informacij iz Evropskega RIPO, ne da bi za to bilo potrebno izraziti interes, predvsem tako, da se z Evropskim RIPO omogoči neposreden elektronski dostop prek svetovnega spleta. Dostop do informacij v Evropskem RIPO bi moral biti neomejen, izjeme od tega pravila pa so mogoče le, kadar to izrecno dovoljuje obstoječa zakonodaja Skupnosti. V skladu z Århuško konvencijo bi bilo treba zagotoviti udeležbo javnosti v nadaljnjem razvoju Evropskega RIPO, tako da se omogočijo zgodnje in učinkovite možnosti za predložitev pripomb, informacij, analiz ali ustreznih mnenj za proces odločanja. Predlagatelji bi morali imeti možnost zahtevati upravni ali sodni nadzor dejanj ali opustitev dejanj javnih organov v zvezi z zahtevo. Za večjo uporabnost in učinek Evropskega RIPO bi morale Komisija in države članice zaradi spodbujanja ozaveščanja javnosti ter zagotavljanja ustrezne in pravočasne tehnične pomoči sodelovati pri oblikovanju navodil v podporo izvajanju Evropskega RIPO. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja predlaganega ukrepa, in sicer izboljšanja dostopa javnosti do okoljskih informacij z oblikovanjem celovite, usklajene in vseevropske elektronske baze podatkov, saj zahteva potreba po primerljivosti podatkov v vseh državah članicah visoko raven usklajenosti, in ga je zato možno bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Zaradi poenostavitve in racionalizacije zahtev v zvezi s poročanjem, bi bilo treba spremeniti Direktivo Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih (6) in Direktivo Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (7). Cilj Evropskega RIPO je med drugim informiranje javnosti o pomembnih emisijah onesnaževal, ki so zlasti posledica dejavnosti, zajetih z Direktivo 96/61/ES. Posledično bi v skladu s to uredbo javnost morala biti informirana o emisijah iz naprav, zajetih s Prilogo I k navedeni direktivi. Da bi se izognili podvajanju poročil, se lahko sistemi registrov izpustov in prenosov onesnaževal v skladu s Protokolom vključijo v mejah izvedljivosti v obstoječe informacijske vire, kot so mehanizmi poročanja v okviru pravnih aktov, s katerimi je upravljavcu dovoljeno delovanje. V skladu s Protokolom določbe te uredbe ne smejo vplivati na pravico držav članic do ohranitve ali uvedbe bolj obsežnega ali javnosti bolj dostopnega registra izpustov in prenosov onesnaževal, kakor ga zahteva Protokol — S to uredbo se vzpostavlja celovit register izpustov in prenosov onesnaževal na ravni Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Evropski RIPO“) v obliki javno dostopne elektronske baze podatkov ter določa pravila za njegovo delovanje z namenom izvajanja Protokola OZN-EKE o registrih izpustov in prenosov onesnaževal (v nadaljnjem besedilu „Protokol“) ter omogoča sodelovanje javnosti pri odločanju v zvezi z okoljem, kakor tudi prispeva k preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja okolja. „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ ali organe ali drugi pristojni subjekt ali subjekte, ki jih določijo države članice; „naprava“ pomeni nepremično tehnološko enoto, v kateri poteka ena ali več dejavnosti iz Priloge I in katera koli druga z njo neposredno tehnično povezana dejavnost na istem kraju, ki bi lahko imela vpliv na izpuste ali onesnaževanje okolja; „industrijski kompleks“ pomeni eno ali več naprav na istem kraju, ki jih upravlja ena sama fizična ali pravna oseba; „kraj“ pomeni zemljepisno lego industrijskega kompleksa; „upravljavec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzira industrijski kompleks ali, kadar je tako predvideno v nacionalni zakonodaji, na katero so bila prenesena odločilna ekonomska pooblastila v zvezi s tehničnim delovanjem industrijskega kompleksa; „leto poročanja“ pomeni koledarsko leto, za katero je treba zbrati podatke o izpustih onesnaževal in njihovih prenosih izven kraja nastanka; „snov“ pomeni kateri koli kemijski element in njegove spojine, z izjemo radioaktivnih snovi; „onesnaževalo“ pomeni snov ali skupino snovi, ki so lahko škodljive za okolje ali zdravje ljudi zaradi svojih lastnosti in vnosa v okolje; „izpust“ pomeni nameren ali nenameren, reden ali izreden vnos onesnaževal v okolje zaradi človekove dejavnosti, vključno z izlitji, emisijami, izpuščanji, injiciranjem, odstranjevanjem oziroma odlaganjem, ali odvajanjem prek kanalizacijskih sistemov, ki se ne zaključijo s čistilnimi napravami; „prenos izven kraja nastanka“ pomeni prenos odpadkov, namenjenih za predelavo ali odstranitev, in onesnaževal v odpadnih vodah, namenjenih za obdelavo v čistilni napravi, izven meja industrijskega kompleksa; „razpršeni viri“ pomenijo številne manjše ali difuzne vire, iz katerih se lahko onesnaževala izpuščajo v tla, zrak ali vodo in katerih skupni učinek na navedene medije je lahko precejšen ter za katere je zbiranje posameznih poročil nepraktično; „odpadki“ pomenijo snovi ali predmete, kakor so opredeljeni v členu 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih (8); „nevarni odpadki“ pomenijo snovi ali predmete, kakor so opredeljeni v členu 1(4) Direktive 91/689/EGS; „odpadna voda“ pomeni komunalno odpadno vodo, odpadno vodo iz gospodinjstev in industrijsko odpadno vodo, kakor je opredeljena v členu 2(1), (2) in (3) Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (9) in katere koli druge uporabljene vode, ki jo zaradi snovi ali predmetov, ki jih vsebuje, ureja pravo Skupnosti; „odstranjevanje“ pomeni postopke, določene v Prilogi IIA k Direktivi 75/442/EGS; „predelava“ pomeni postopke, določene v Prilogi IIB k Direktivi 75/442/EGS. Vsebina Evropskega RIPO Evropski RIPO vključuje informacije o: izpustih onesnaževal iz člena 5(1)(a), o katerih morajo poročati upravljavci industrijskih kompleksov, ki izvajajo dejavnosti, navedene v Prilogi I; prenosih odpadkov izven kraja nastanka iz člena 5(1)(b) in o onesnaževalih v odpadni vodi iz člena 5(1)(c), o katerih morajo poročati upravljavci industrijskih kompleksov, ki izvajajo dejavnosti, navedene v Prilogi I; izpustih onesnaževal iz razpršenih virov iz člena 8(1), kadar so na voljo. 1. Komisija objavlja Evropski RIPO z agregiranimi in posameznimi podatki tako, da je izpuste in prenose mogoče iskati in prepoznati glede na: industrijski kompleks, vključno z njegovim matičnim podjetjem, kadar je to primerno, in njegovo zemljepisno lego, vključno s povodjem; pojavljanje na ravni posamezne države članice ali na ravni Skupnosti; onesnaževalo ali odpadke, kakor je ustrezno; posamezne okoljske medije (zrak, voda, tla), v katere se izpušča onesnaževalo; prenose odpadkov izven kraja nastanka in njihov namembni kraj, kakor je ustrezno; prenose onesnaževal v odpadnih vodah izven kraja nastanka; lastnika ali upravljavca industrijskega kompleksa. 2. Evropski RIPO se oblikuje tako, da so v normalnih pogojih delovanja informacije ves čas in zlahka dostopne javnosti prek svetovnega spleta in drugih elektronskih medijev. Njegova oblika upošteva možnost bodoče širitve in vključuje vse podatke iz preteklih let poročanja, ki zajemajo vsaj deset preteklih let poročanja. 3. Evropski RIPO vključuje povezave do: nacionalnih registrov RIPO držav članic; drugih ustreznih, obstoječih in javno dosegljivih baz podatkov o vsebinah, povezanih z registri RIPO, vključno z nacionalnimi registri RIPO drugih pogodbenic Protokola in, kadar je to mogoče, z registri drugih držav; naslove spletnih strani industrijskih kompleksov, če te obstajajo in jih industrijski kompleksi prostovoljno navedejo. 1. Upravljavec vsakega industrijskega kompleksa, ki izvaja eno ali več dejavnosti iz Priloge I z zmogljivostjo nad vrednostmi zmogljivosti, opredeljenimi v Prilogi I, poroča pristojnemu organu letno o količinah, skupaj z navedbo, ali informacija temelji na meritvah, izračunih ali ocenah naslednjega: izpustov v zrak, vodo in tla katerega koli onesnaževala, opredeljenega v Prilogi II, ki presega mejno količino, opredeljeno v Prilogi II; prenosov nevarnih odpadkov izven kraja nastanka, ki presegajo 2 toni letno, ali nenevarnih odpadkov, ki presegajo 2 000 ton letno, za vse postopke predelave ali odstranjevanja, razen postopkov odstranjevanja obdelave v zemlji in globinskega injiciranja, navedenih v členu 6, ter z navedbo oznak „R“ ali „D“ glede na to, ali so odpadki namenjeni za predelavo ali odstranitev, v primeru čezmejnega pošiljanja nevarnih odpadkov pa ime in naslov predelovalca ali odstranjevalca odpadkov ter dejanskega kraja predelave ali odstranitve odpadkov; prenos odpadne vode, ki vsebuje katero koli onesnaževalo iz Priloge II in presega mejno količino, opredeljeno v stolpcu 1b Priloge II, na čistilno napravo izven kraja nastanka. Upravljavec vsakega industrijskega kompleksa, ki izvaja eno ali več dejavnosti, opredeljenih v Prilogi I, z zmogljivostjo dejavnosti nad v njej navedenimi vrednostmi zmogljivosti, posreduje pristojnim organom informacije, potrebne za identifikacijo industrijskega kompleksa v skladu s Prilogo III, razen če niso informacije pristojnim organom že dostopne. V primeru podatkov z navedbo, da temeljijo na meritvah, izračunih ali ocenah, se navede analitska metoda in/ali metoda izračuna. Izpusti iz Priloge II, o katerih se poroča v skladu s točko (a) tega odstavka, vključujejo vse izpuste iz vseh virov, vključenih v Prilogo I na kraju industrijskega kompleksa. 2. Informacije iz odstavka 1 vključujejo informacije o izpustih in prenosih, ki skupno nastanejo pri vseh namernih, nenamernih, rednih in izrednih dejavnostih. Pri navajanju teh informacij upravljavci, kadar je to mogoče, posredujejo vse podatke, ki se nanašajo na nenamerne izpuste. 3. Upravljavci vsakega industrijskega kompleksa ustrezno pogosto zbirajo informacije, ki so potrebne, da se za vsak industrijski kompleks ugotovijo izpusti in prenosi izven kraja nastanka, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 1. 4. Pri pripravi poročila mora zadevni upravljavec uporabiti najboljše razpoložljive informacije, ki lahko vključujejo podatke o monitoringu, emisijske faktorje, masne bilance, posrednem monitoringu ali druge izračune, strokovne ocene in druge metode, skladne s členom 9(1) in mednarodno priznanimi metodologijami, če so na voljo. 5. Upravljavec vsakega zadevnega industrijskega kompleksa da na voljo pristojnim organom držav članic zapise podatkov, na podlagi katerih so bila izdelana poročila za obdobje petih let, ki začne teči ob izteku zadevnega leta poročanja. V teh zapisih je opisana tudi uporabljena metodologija zbiranja podatkov. Izpusti v tla O odpadkih, ki se odstranjujejo s postopki „obdelave v zemlji“ ali „globinskega injiciranja“, kakor so opredeljeni v Prilogi IIA k Direktivi 75/442/EGS, poroča kot o izpustu v tla samo upravljavec industrijskega kompleksa, iz katerega odpadki izhajajo. 1. Države članice glede na zahteve iz odstavkov 2 in 3 tega člena, določijo datum, do katerega morajo upravljavci predložiti pristojnemu organu vse podatke iz člena 5(1) in (2) ter informacije iz člena 5(3), (4) in (5). 2. Države članice Komisiji predložijo vse podatke iz člena 5(1) in (2) z elektronskim prenosom v skladu z obliko iz Priloge III ter naslednjim razporedom: za prvo leto poročanja, v obdobju 18 mesecev po izteku leta poročanja; za vsa leta poročanja, v obdobju 15 mesecev po izteku leta poročanja. Prvo leto poročanja je leto 2007. 3. Komisija s pomočjo Evropske agencije za okolje vključi v Evropski RIPO informacije, ki jih sporočijo države članice, v skladu z naslednjim časovnim razporedom: za prvo leto poročanja, v obdobju 21 mesecev po izteku leta poročanja; za vsa leta poročanja, v obdobju 16 mesecev po izteku leta poročanja. Izpusti iz razpršenih virov 1. Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje v Evropski RIPO vključi informacije o izpustih iz razpršenih virov, kadar take informacije obstajajo in so jih države članice že poročale. 2. Informacije iz odstavka 1 so organizirane tako, da uporabnikom omogočajo iskanje in določitev izpustov onesnaževal iz razpršenih virov glede na ustrezno prostorsko disagregacijo ter vključujejo informacije o vrsti metodologije, uporabljene za pridobitev informacij. 3. Kadar Komisija ugotovi, da podatkov o izpustih iz razpršenih virov ni, sprejme ukrepe za začetek poročanja o izpustih ustreznih onesnaževal iz enega ali več razpršenih virov v skladu s postopkom iz člena 19(2) ob uporabi mednarodno potrjenih metodologij, kadar je to primerno. Zagotavljanje in presoja kakovosti 1. Upravljavci industrijskih kompleksov, za katere veljajo zahteve poročanja iz člena 5, zagotovijo kakovost informacij, ki jih poročajo. 2. Kakovost podatkov, ki jih poročajo upravljavci industrijskih kompleksov iz odstavka 1, presojajo pristojni organi zlasti glede njihove popolnosti, usklajenosti in verodostojnosti. 3. Komisija uskladi delo na področju zagotavljanja kakovosti in presoje kakovosti ob posvetovanju z odborom iz člena 19(1). 4. Komisija lahko sprejme smernice za spremljanje in poročanje o emisijah v skladu s postopkom iz člena 19(2). Te smernice so v skladu z mednarodno sprejetimi metodologijami, kadar je to primerno, in z drugo zakonodajo Skupnosti. 1. Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje zagotovi, da je Evropski RIPO dostopen javnosti, z brezplačno objavo podatkov na svetovnem spletu v skladu s časovnim okvirom iz člena 7(3). 2. Če informacije, ki jih vsebuje Evropski RIPO, niso zlahka dostopne javnosti neposredno prek elektronskih medijev, zadevne države članice in Komisija izboljšajo elektronski dostop do Evropskega RIPO na mestih, dostopnih javnosti. Če ima država članica zaupne podatke v skladu s členom 4 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/4/ES z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (10), država članica v skladu s členom 7(2) te uredbe v svojem poročilu navede, katere informacije so bile zadržane in razloge za to, za vsako leto poročanja posebej in za vsak industrijski kompleks, ki se sklicuje na zaupnost podatkov. 1. Komisija javnosti omogoči zgodnje in učinkovite možnosti sodelovanja v prihodnjem razvoju Evropskega RIPO, vključno z vzpostavljanjem institucij in usposabljanjem kadrov ter pripravo sprememb te uredbe. 2. Javnost ima možnost za predložitev ustreznih pripomb, informacij, analiz ali mnenj v razumnem času. 3. Komisija ustrezno upošteva takšne prispevke in javnost obvesti o rezultatih javne udeležbe. Dostop do pravnega varstva v zvezi z javnim dostopom do okoljskih informacij se zagotovi v skladu s členom 6 Direktive 2003/4/ES in, kjer so vključene institucije Skupnosti, v skladu s členi 6, 7 in 8 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (11). 1. Komisija pripravi pisno navodilo za izvajanje Evropskega RIPO čim hitreje, vendar najpozneje štiri mesece pred začetkom prvega leta poročanja, in ob posvetovanju z odborom iz člena 19(1). 2. Pisno navodilo za izvajanje Evropskega RIPO obravnava zlasti naslednje: podatke, ki jih je treba poročati; zagotavljanje in presojo kakovosti; navedbo vrste zadržanih podatkov in razlogov za to, kadar gre za zaupne podatke; sklicevanje na metodologije vzorčenja in mednarodno priznane metode analize in določanja izpustov; navedbo matičnih podjetij; označevanje dejavnosti v skladu s Prilogo I k tej uredbi in k Direktivi 96/61/ES. Komisija in države članice spodbujajo ozaveščanje javnosti o Evropskem RIPO in zagotavljajo pomoč pri dostopu do Evropskega RIPO ter razumevanju in uporabi v njem vsebovanih informacij. Dodatne informacije, o katerih poročajo države članice 1. V enotnem poročilu na podlagi informacij zadnjih treh let poročanja, ki ga je treba predložiti vsake tri leta skupaj s podatki, predloženimi v skladu s členom 7, države članice obvestijo Skupnost o praksi in ukrepih glede naslednjega: zahtev v skladu s členom 5; zagotavljanja in presoje kakovosti v skladu s členom 9; dostopa do informacij v skladu s členom 10(2); dejavnosti ozaveščanja v skladu s členom 15; zaupnosti informacij v skladu s členom 11; predvidenih kazni v skladu s členom 20 in izkušenj pri njihovi uporabi. 2. Za poenostavitev poročanja držav članic iz odstavka 1, Komisija poda predlog za vprašalnik, ki se sprejme v skladu s postopkom iz člena 19(2). 1. Komisija pregleda informacije, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 7, in po posvetovanju z državami članicami vsaka tri leta objavi poročilo, ki temelji na razpoložljivih informacijah zadnjih treh let poročanja, šest mesecev po objavi teh informacij na svetovnem spletu. 2. To poročilo se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj z oceno delovanja Evropskega RIPO. Vse spremembe, potrebne za prilagoditev: Priloge II ali III k tej uredbi, znanstvenemu ali tehničnemu napredku; prilog II in III k tej uredbi, kot rezultata sprejetja kakršnih koli sprememb prilog k Protokolu na srečanju pogodbenic Protokola, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 19(2). 2. Države članice uradno obvestijo Komisijo o navedenih določbah najpozneje leto dni po začetku veljavnosti te uredbe in brez odlašanja tudi o vseh poznejših spremembah navedenih določb. Spremembe direktiv 91/689/EGS in 96/61/ES 1. Člen 8(3) Direktive 91/689/EGS se črta. 2. Člen 15(3) Direktive 96/61/ES se črta. (1) Mnenje z dne 6. aprila 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu). (2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 2. decembra 2005. (4) UL L 192, 28.7.2000, str. 36. (6) UL L 377, 31.12.1991, str. 20. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 94/31/ES (UL L 168, 2.7.1994, str. 28). (7) UL L 257, 10.10.1996, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). (8) UL L 194, 25.7.1975, str. 39. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003. (9) UL L 135, 30.5.1991, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003. Termoelektrarne in druge kurilne enote Naprave za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno s kontinuirnim litjem za taljenje barvnih kovin, vključno zlitin in produktov primernih za ponovno predelavo (iz postopkov rafinacije, vlivanja itd.) S talilno zmogljivostjo 4 ton na dan za svinec in kadmij ali 20 ton na dan za vse druge kovine V delovnih kadeh s prostornino 30 m3 Dnevni kop in kamnolomi Če površina, kjer se dejansko izvaja izkopavanje, obsega 25 hektarov Naprave za taljenje nekovin, vključno s proizvodnjo mineralnih vlaken Naprave za proizvodnjo osnovnih organskih kemikalij na industrijski ravni, kot so: enostavni ogljikovodiki (ciklični ali aciklični, nasičeni ali nenasičeni, alifatski ali aromatski) ogljikovodiki z vezanim kisikom, kakor so alkoholi, aldehidi, ketoni, karboksilne kisline, estri, acetati, etri, peroksidi, epoksidne smole ogljikovodiki z vezanim žveplom ogljikovodiki z vezanim dušikom, kakor so amini, amidi, nitroso-, nitro- ali nitratne spojine, nitrili, cianati, izocianati osnovne plastične mase (polimeri, sintetična vlakna in celulozna vlakna) organska barvila in pigmenti Naprave za proizvodnjo osnovnih anorganskih kemikalij na industrijski ravni, kot so: Naprave za proizvodnjo fosforjevih, dušikovih ali kalijevih gnojil (enostavnih ali sestavljenih) na industrijski ravni Naprave za proizvodnjo osnovnih sredstev za zaščito rastlin in biocidov na industrijski ravni Naprave za predelavo ali odstranjevanje nevarnih odpadkov Naprave za sežiganje nenevarnih odpadkov na področju uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/76/ES z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov (2) Z zmogljivostjo 3 ton na uro Odlagališča (razen odlagališč za inertne odpadke in odlagališč, ki so bila dokončno zaprta pred 16.7.2001 ali tistih, za katere se je iztekla faza upravljanja po zaprtju, ki jo zahtevajo pristojni organi v skladu s členom 13 Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (3)) Neodvisno upravljane čistilne naprave za industrijsko odpadno vodo, ki opravljajo storitev čiščenja za eno ali več dejavnosti iz te priloge Z zmogljivostjo 10 000m3 na dan (4) Industrijske naprave za proizvodnjo vlaknine iz lesa ali podobnih vlaknastih materialov Industrijske naprave za proizvodnjo papirja, kartonov in lepenke ter drugih proizvodov narejenih primarno iz lesa (kakor so iverne plošče, plošče iz stisnjenih vlaken in vezane lesene plošče) Industrijske naprave za zaščito lesa in proizvodov iz lesa s kemikalijami S proizvodno zmogljivostjo 50 m3 ton na dan Z 2 000 mesti za prašiče pitance (težje od 30 kg) S proizvodno zmogljivostjo 1 000 ton na leto Naprave za predhodno obdelavo (postopki, kakor so spiranje, beljenje, mercerizacija) ali barvanje vlaken ali tkanin Naprave za površinsko obdelavo snovi, predmetov ali izdelkov z uporabo organskih topil, zlasti za apreturo, tiskanje, premazovanje, razmaščevanje, impregniranje proti vodi in drugo impregniranje, klejanje, barvanje in čiščenje (1) Zvezdica (*) pomeni, da ni mejne vrednosti, ki bi se uporabljala (poročati je treba za vse industrijske komplekse). (2) UL L 332, 28.12.2000, str. 91. (3) UL L 182, 16.7.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003. (4) Mejna vrednost zmogljivosti se glede na rezultate prvega kroga poročanja ponovno pregleda najpozneje do leta 2010. Fluorirani ogljikovodiki (HFC) (4) Dušikovi oksidi (NOx) kot NO2 Perfluorirani ogljikovodiki (PFC) (5) Žveplovi oksidi (SOx) kot SO2 Delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki (HCFC) (6) Klorofluoroogljikovodiki (CFC) (7) Arzen in spojine (kot As) (9) Kadmij in spojine (kot Cd) (9) Krom in spojine (kot Cr) (9) Baker in spojine (kot Cu) (9) Živo srebro in spojine (kot Hg) (9) Nikelj in spojine (kot Ni) (9) Svinec in spojine (kot Pb) (9) Cink in spojine (kot Zn) (9) Halogenirane organske spojine (kot AOX) (10) PCDD + PCDF (dioksini + furani) (kot Teq) (11) Triklorobenzeni (TCB) (vsi izomeri) (kot BTEX) (12) Bromirani difeniletri (PBDE) (13) Nonilfenol in nonilfenol etoksilati (NP/NPE) Organo-kositrove spojine (kot celotni Sn) Fenoli (kot celotni C) (14) Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAH) (15) Spojine tributilkositra (16) Spojine trifenilkositra (17) Celotni organski ogljik (TOC) (kot celotni C ali KPK/3) Klor in anorganske spojine (kot HCl) Oktilfenoli in oktilfenol etoksilati (1) O izpustih onesnaževal, ki spadajo v več kategorij, se poroča za vsako kategorijo posebej. (2) Če ni drugače določeno, se o vsakem onesnaževalu, opredeljenem v Prilogi II, poroča kot o skupni masi tega onesnaževala ali o skupni masi skupine, kadar je onesnaževalo skupina snovi. (3) Črtica (—) pomeni, da zadevni parameter in medij ne zahtevata poročanja. (4) Skupna masa fluoriranih ogljikovodikov: vsota HFC23, HFC32, HFC41, HFC4310mee, HFC125, HFC134, HFC134a, HFC152a, HFC143, HFC143a, HFC227ea, HFC236fa, HFC245ca, HFC365mfc. (5) Skupna masa perfluoriranih ogljikovodikov: vsota CF4, C2F6, C3F8, C4F10, c-C4F8, C5F12, C6F14. (6) Skupna vsota snovi vključno z njihovimi izomeri, navedenimi v skupini VIII Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000 z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (UL L 244, 29.9.2000, str. 1). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1804/2003 (UL L 265, 16.10.2003, str. 1). (7) Skupna vsota snovi vključno z njihovimi izomeri, navedenih v skupinah I in II Priloge I k Uredbi (ES) št. 2037/2000. (8) Skupna vsota snovi vključno z njihovimi izomeri, navedenih v skupinah III in VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 2037/2000. (9) O vseh kovinah se poroča kot o skupni masi elementa v vseh kemičnih oblikah, prisotnih v izpustu. (10) Halogenirane organske spojine, ki se lahko adsorbirajo na aktivno oglje, izražene kot klorid. (11) Izraženo kot I-TEQ. (12) O posameznih onesnaževalih je treba poročati, če je prekoračena mejna vrednost BTEX (vsota parametrov za benzen, toluen, etil benzen, ksilene). (13) Skupna masa naslednjih bromiranih difeniletrov: pentabromo difenileter, oktabromo difenileter in dekabromo difenileter. (14) Skupna masa fenola in enostavnih substituiranih fenolov, izražena kot skupni ogljik. (15) Policiklični aromatski ogljikovodiki (PAH) se merijo za namen poročanja o izpustih kot benzo(a)piren (50-32-8), benzo(b)fluoranten (205-99-2), benzo(k)fluoranten (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)piren (193-39-5) (iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 229, 29.6.2004, str. 5)). (16) Skupna masa tributilkositrovih spojin, izražena kot masa tributilkositra. (17) Skupna masa trifenilkositrovih spojin, izražena kot masa trifenilkositra. (18) Skupna masa ksilenov (orto-ksilena, meta-ksilena, para-ksilena). Oblika, v kateri države članice Komisiji poročajo o izpustih in prenosu podatkov Podatki o industrijskem kompleksu Ime matičnega podjetja Ime industrijskega kompleksa SKD številka (4-številčna) Glavna gospodarska dejavnost Obseg proizvodnje (neobvezno) Število naprav (neobvezno) Število obratovalnih ur v letu (neobvezno) Število zaposlenih (neobvezno) Polje za vpis besedila s podatki ali spletnega naslova, ki ga predloži industrijski kompleks ali matično podjetje (neobvezno) Vse dejavnosti industrijskega kompleksa iz Priloge I (v skladu z označevanjem iz Priloge I in oznako IPPC dejavnosti, kadar je na voljo) Dejavnost 1 (glavna dejavnost iz Priloge I) Podatki o izpustih iz industrijskega kompleksa v zrak za vsako onesnaževalo, ki presega mejno količino (skladno s Prilogo II) M: izmerjeno; uporabljena analitska metoda C: izračunano; uporabljena metoda izračuna Podatki o izpustih iz industrijskega kompleksa v vodo za vsako onesnaževalo, ki presega mejno količino (skladno s Prilogo II) Podatki o izpustih iz industrijskega kompleksa v tla za vsako onesnaževalo, ki presega mejno količino (skladno s Prilogo II) Prenos izven kraja nastanka za vsako onesnaževalo, namenjeno v čistilno napravo za odpadne vode v količinah, ki presegajo mejno količino (v skladu s Prilogo II) Prenos nevarnih odpadkov, ki presegajo mejno količino (v skladu s členom 5), izven kraja nastanka za industrijski kompleks Za predelavo (R) Za odstranitev (D) V druge države: Naslov kraja predelave, ki dejansko sprejme odpadke Naslov kraja odstranitve, ki dejansko sprejme odpadke Prenos nenevarnih odpadkov, ki presegajo mejno količino (v skladu s členom 5), izven kraja nastanka za industrijski kompleks Pristojni organ za zahteve javnosti: (1) V skladu s členom 3(1) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).


text: 730. je četrto desetletje v 8. stoletju med letoma 730 in 739. D-0730.