SPETA SREDA :::::::::::::::: ZA SLUHAT ::::::::::::::::::::::: Klub Gromka, ob 21.00 Koncert: FRIFORMA :::: Projekt BEAT THE ODDS predstavlja elektroakustično platformo, ki se je razvila v začetku leta 2017 med umetniško rezidenco štirih glasbenikov v sklopu glasbenega centra GMEA (Centre de Création Musicale d`Albi ) v francoskem mestu Albi. Posebnost štiričlanske zasedbe zaznamujejo vsaj štirje elementi. Prvi je kvadratna postavitev in s tem kvadrofonsko ozvočenje, pri katerem sta tako basovski ojačevalec kot zvočnik postavljena za vsakim glasbenikom. Druga zanimivost so delno preparirani inštrumenti, pri katerih na strune godal udarja propeler, ki ustvarja poseben ritem in katerega hitrost nadzorujejo člani zasedbe s pedali. Tretja komponenta, ki je posledica prvih dveh, pa je fascinantna organska zvočna edinstvenost, ki zaradi ponavljajočih se ritmičnih utripov spominja na drone. Kolektiv Beat The Odds sestoji iz kontrabasistov Pascala Niggenkemperja in Félicie Bazelaire ter violončelistov Ricarda Jacinta ter Elisabeth Coudoux. Za temi zgoraj sledi še zasedba: Brad Henkel - trobenta / Philipp Gropper - saksofon / Tasso Savvopoulos – el. kitara / Felix Henkelhausen - kontrabas / Dré Hočevar - bobni Špil financira občinski oddelek za kulturo in ministrstvo za kulturo, tako da se lahko kregate glede prostovoljnega prispevka, če bo. Žmauc kafić, ob 18.00 Še zadnji izdihljaji dogodkov na prostem s Chilli ekipco! DJ's: Wichiwaka - Dojaja - Nitz Verjetno djaba. Kavarna Soteska, ob 20.00 Špil : JUNEsHELEN Ne navedo vstopnine, verjetno je treba neki spit. Kavarna Slamič, ob 20.00 "HOT JAZZ 1925" oz. koncert zasedbe EDDIE LUIS UND DIE GNADENLOSEN XL (Neusmiljeni XL) :::: Ekstravagantna moda kratkih kril- genialni izum! "Leteče kumare" kot prvi cepelini, gospodarski kaos in nemi filmi z divjo glasbo. To je Era jazz-a! Leta 1925 so bili ljudje pripravljeni verjeti vsemu, dokler jih to veseli. Prav tako je pripravljena mednarodna zasedba NEUSMILJENI XL. 10 virtuoznih jazz-solistov, 8 različnih narodnosti in razigrani direktor cirkusa Eddie Luis vas vabijo, da prisluhnete najboljšim originalnim priredbam zlatih 20-tih let. Vstop: isto kot zgoraj, ampak druga vrata. Par Brulček, ob 21.00 Sredin jazz koncert + impro session. V gosteh imado RESNIK, JUKIČ, REPOVŽ trio (sax, k-bas, bubni) Z'stonj. Daktari, ob 21.00 Koncert dvojca: Cirkusz-KA - (etno Jazz, worldmusic) ::::::: Anna Szlávics and Tamás Rock sta pevsko-pesmipisaški duo iz Budimpešte. Madjarska etno štima zabeljena z jazzom. Vstop menda časti MOL. Gospodarsko razstavišče, ob 20.00 DALMATINSKI VEČER ::: klapi KAMPANEL in ISKON + MLADEN GRDOVIĆ ter prav posebna gostja, legendarna MERI CETINIĆ Vstopnina: Od 23 eur dalje :::::::::::: ZA GLEDAT ::::::::::::::: Gostilna Pri kolovratu 1ff8 (nasproti Stolnice), ob 20.00 Predstava STRIPTIZ (Matjaž Javšnik, komedija) Mednarodni grafični likovni center, Grad Tivoli, ob 18.00 Tematsko vodstvo po razstavi Rika Debenjaka ::: Vodstvu po pregledni razstavi Rika Debenjaka sledi predstavitev razstave Alje Košar, Točka. Po obeh razstavah nas bo popeljal mag. Boge Dimovski, muzejski svetnik v MGLC. Riko Debenjak (1908–1987) ::: Grafik in slikar, profesor za grafiko na akademiji upodabljajočih umetnosti (med letoma 1950–1973) je bil rojen v Kanalu ob Soči. Za grafiko ga je navdušil Božidar Jakac pred drugo svetovno vojno in med njo. Skupaj sta hodila po terenu in upodabljala ljubljanske mestne vedute, krajine v grafični tehniki jedkanice. Ostal je zvest grafiki, čeprav je občasno tudi slikal. . V petdesetih letih prejšnjega stoletja so z informelovsko prakso nastajali grafični cikli z naslovi Istranke, Kraške kariatide, Panjske končnice, kasneje Sledi na ometu, Morsko dno, Grebelca in Magične dimenzije. Alja Košar ::: Razstavljena grafična dela mlade grafičarke Alje Košar (1990) so izvedena v klasični grafični tehniki globokega tiska, kot so jedkanica, akvatinta in suha igla. Grafični listi so barvno kontrastni, enobarvni, dvobarvni in večbarvni. Večbarvne grafike so komplementarne, hladno-tople in kažejo na občutljivost in poetičnost v njenem likovnem izrazu. Avtorica uprizarja prostorsko sodobno zasnovan panoramski motiv. S točkovno razpršenostjo in zgoščenostjo na slikovni ploskvi ustvarja strukturno znakovno iluzijo, podobno pointilistični tehniki. Vstopnina: 5 EUR, 2.5 EUR RAVNIKAR GALLERY SPACE, Prešernova cesta 10a, ob 19.00 Razstava: R / EDITION je serija inovativnih prodajnih razstav grafične ustvarjalnosti mladih in uveljavljenih umetnic in umetnikov. Izbrano umetniško grafiko v omejeni nakladi, oštevilčeno in podpisano, na mesečni ravni predstavljamo v okviru aktualne produkcije R galerije. Prav nizka naklada poskrbi za ohranjanje pridiha originalnosti in s tem tudi vrednosti. Cena posameznega izvoda na dan otvoritve je 50 € (kasneje 75). Tokrat se predstavlja mlada umetnica Ivana Bajec (1990) je dejavna na področjih risbe, grafične umetnosti in slikarstva. Diplomirala je iz slikarstva na ALUO - Akademija za likovno umetnost in oblikovanje, kjer je zaključila tudi podiplomski študij slikarstva. Sodelovala je na številnih skupinskih in samostojnih razstavah v Sloveniji, na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini ter v Romuniji. V umetnosti visoko vrednoti improvizacijo, novost, eksperiment. Brez vstopnine. Slovenska kinoteka, ob 20.00 Film: OČA (Vlado Škafar, Slovenija, 2010, 35mm, 1.66, barvni, 71', ap) Zgodba ::: Oče (Miki Roš) in sin (Sandi Šalamon) po dolgem času preživita dan skupaj. Na lepo jesensko nedeljo sta sredi mogočne narave videti, kot da sta sama na svetu. Spet je treba od začetka. Počasi se začneta dotikati z besedami, oglasijo se glasovi iz preteklosti in zbudijo se čustva, pozabljena, nepoznana. Ponedeljek je nov dan. Projekcijo bo uvedel kratki film presenečenja, po projekciji pa bodo prikazali še srednjemetražni film presenečenja. ::::::::::: PO KURJI MATERI ::::::::::::::::: Kranj, Layerjeva Hiša, koncert: AKAMI + TOVARIŠ STRMOGLAVLJEN (s psihodelavci) ::: Akami + Tovariš Strmoglavljen s psihadelavci. Tokratni bendovski tandem tvorita osrednjeslovenska eksperimentalna alter rock formacija Akami in ekstravagantna kraševska karavana muzikantov Tovariš Strmoglavljen s psihadelavci, zasedbi, ki s sorodno občutljivostjo krmilita med valovi vedrine in vrtinci psihedelične burje. Sadove njihovega samostojnega in skupnega dela v sklopu glasbene rezidence lahko užijete v sredo, 19. septembra, v kranjskem stolpu Škrlovec ter petek, 22. septembra, na ekskluzivnem koncertu v Palači Cukrarna v Ljubljani. Maribor, Vetrinjski Dvor :::: Interaktivna razstava ZVOČNI VRT izvirnih glasbenih inštrumentov za otroke in odrasle. Idejna zasnova in izvirni inštrumenti: Peter Kus. Razstava je umeščena v namišljeni »botanično-zoološko-akustični« vrt, v katerem so rastline in živali oblikovane v zveneče objekte in izvirne glasbene instrumente. Obiskovalce spodbuja, da se dotaknejo razstavljenih zvočil in tudi sami raziskujejo ter ustvarjajo glasbo, namesto da bi jo le pasivno poslušali. Razstava je na ogled od 15. do 29. septembra, vsak dan (razen nedelje) med 10. in 18. uro.Možni so tudi vodeni ogledi.


Orodja za dostop Storitvena orodja Izbira jezika Navigacijska pot Evropska komisija meni, da lahko z rednimi stiki s tretjimi stranmi izboljša svoje politike in zakonodajne predloge. To mnenje je prvič uradno objavila decembra 1992 v Sporočilu „Odprt in strukturiran dialog z interesnimi skupinami“. V Sporočilu „Evropa 2010: partnerstvo za evropsko obnovo“, s katerim je opredelila strateške cilje za obdobje 2005–2009, je potrdila, da „evropski državljani morajo imeti možnost sodelovanja pri gradnji evropskega projekta“ in da sta „posvetovanje in sodelovanje neločljivi del partnerstva“. Takšno odprtost, ki je še zlasti pomembna glede na prizadevanja za „boljšo pripravo zakonodaje“, morajo spremljati karseda pregledni odnosi med Evropsko komisijo in zastopniki interesov. O ureditvi teh odnosov v okviru evropske pobude za preglednost govorijo naslednja besedila:


Zdravje v vrtcu | Vrtec Železniki Nekdanji Zavod za zdravstveno varstvo Ljubljana je v letu 2006 oblikoval program promocije zdravja v vrtcih Ljubljanske zdravstvene regije “Zdravje v vrtcu”, ki ga je kasneje razširil in ga danes Nacionalni inštitut za javno zdravje uspešno izvaja skupaj z vrtci po vsej Sloveniji. V našem vrtcu smo se v program vključili leta 2009. Od takrat dalje ga vestno in zavzeto izvajamo že sedem let. Z izvajanjem programa želimo, da se vrtec oblikujejo v zdravo okolje, ki pozitivno vpliva na zdravje in počutje otrok in zaposlenih. Za doseganje cilja uporabljamo različne pristope in metode dela, ki omogočajo, da so vsebine, povezane z zdravjem, otrokom predstavljene na zabaven, poučen in zanimiv način. V program vključujemo tudi zunanje sodelavce, ki vzgojiteljicam in njihovim pomočnicam nudijo strokovno podporo. Ustrezno znanje in dostop do potrebnih informacij, predstavljata osnovo za strokovno in pravilno izvajanje programa. V letu 2015/2016 so bili v program vključeni vsi oddelki Vrtca Železniki. Izvedenih je bilo ogromno aktivnosti, ki posredno in neposredno vplivajo na zdravje in dobro klimo v vrtcu.


source: wikipedia

text: 1984 (MCMLXXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 1. januar - Brunej postane neodvisna država 10. januar - Združene države Amerike in Sveti sedež po več kot 100 letih premora ponovno vzpostavita diplomatske odnose. 24. januar - podjetje Apple prvič predstavi osebni računalnik Macintosh. 7. februar - ameriška astronavta Bruce McCandless II in Robert L. Stewart na krovu raketoplana Challenger (misija STS-41-B) izvedeta prvi nezavarovan vesoljski sprehod. papež podeli cerkvi Marijinega obiskanja v Petrovčah status bazilike. 8.–19. februar - v Sarajevu potekajo 14. zimske olimpijske igre. 13. februar - Konstantin Černenko nasledi preminulega Jurija Andropova na položaju generalnega sekretarja Komunistične partije Sovjetske zveze. 18. februar - konkordat med Italijo in Svetim sedežem revidira Lateransko pogodbo. 6. marec - v Združenem kraljestvu se prične leto dni trajajoča stavka rudarjev. 15. april - v Rimu se odvije prvi Svetovni dan mladih. 19. april - Advance Australia Fair je proglašena za državno himno Avstralije. 6. junij - indijska vojska napade sikhovsko svetišče Zlati tempelj v mestu Amritsar da bi pregnala separatiste, pri čemer umre več kot 1000 ljudi (po nekaterih ocenah do 2000). ruski programer Aleksej Pažitnov s sodelavci izdela računalniško igro Tetris. 27. junij - francoska nogometna reprezentanca osvoji evropsko prvenstvo v nogometu z zmago 2:0 nad špansko. 1. julij - Lihtenštajn kot zadnja evropska država omogoči ženskam volilno pravico. 25. julij - sovjetska kozmonavtka Svetlana Savickaja postane prva ženska, ki je izvedla sprehod po vesolju, na krovu plovila Saljut 7. 28. julij–12. avgust - v Los Angelesu potekajo 23. poletne olimpijske igre, ki jih bojkotira 14 držav vzhodnega bloka, vključno s Sovjetsko zvezo. 4. avgust - afriška država Zgornja Volta spremeni ime v Burkina Faso. 30. avgust - krstni polet raketoplana Discovery (misija STS-41-D). 31. avgust - v Indiji izbruhnejo množični proti-sikhovski izgredi po tistem ko sikhovska varnostnika umorita indijsko premierko Indiro Gandhi. 19. november - vrsta eksplozij v skladišču nafte podjetja Pemex v Mexico Cityju povzroči obsežen požar in smrt okrog 500 ljudi. 3. december - Bhopalska nesreča: izpust metil izocianata iz tovarne pesticidov v indijskem mestu Bhopal umori več kot 8000 ljudi, pol milijona je poškodovanih. 19. december - Ljudska republika Kitajska in Združeno kraljestvo podpišeta dogovor o prepustitvi Hongkonga Kitajski 1. julija 1997. Neznani datum Ob 400 letnici izida Dalmatinove Biblije izide Jubilejni prevod Nove zaveze, ki leta 1996 postane sestavni del Slovenskega standardnega prevoda Svetega pisma. Rojstva 9. januar - Chiara Corbella Petrillo, italijanska laikinja in kandidatkinja za svetnico († 2012) 23. januar - Arjen Robben, nizozemski nogometaš 12. marec - Gregor Perič, slovenski politik in politolog 20. marec - Fernando Torres, španski nogometaš 24. marec - Jure Godler, slovenski skladatelj, pianist, komik in televizijski voditelj 26. marec - Felix Neureuther, nemški alpski smučar 30. marec - Mario Ančić, hrvaški teniški igralec 10. april - Mandy Moore, ameriška pevka in igralka 11. april - Žan Košir, slovenski deskar na snegu 23. april - Aleksandra Kostenjuk, ruska šahistka 1. maj - Mišo Brečko, slovenski nogometaš 8. maj - Mirko Nikolič Kajič, slovenski rokometaš 11. maj - Andrés Iniesta, španski nogometaš 14. maj - Mark Zuckerberg, ameriški programer in podjetnik, soustanovitelj Facebooka 17. maj - Andreas Kofler, avstrijski smučarski skakalec 24. maj - Vid Kavtičnik, slovenski rokometaš 9. junij - Wesley Sneijder, nizozemski nogometaš 18. junij - Žana Povše, slovenska pevka 14. julij - Samir Handanović, slovenski nogometaš 1. avgust - Bastian Schweinsteiger, nemški nogometaš 5. avgust - Uroš Kuzman, slovenski komik, glasbenik, matematik in fizik 13. avgust - Niko Krajnčar, hrvaški nogometaš Asta Vrečko, slovenska umetnostna zgodovinarka in političarka 31. avgust - Ted Ligety, ameriški alpski smučar 4. september - Bine Zupan, slovenski smučarski skakalec 6. september - Andraž Kirm, slovenski nogometaš 7. september - Vera Zvonarjova, ruska tenisačica 15. september - Harry Valižanski, britanski princ 16. september - Katie Melua, britansko-gruzijska pevka 27. september - Avril Lavigne, kanadska pevka in igralka 14. oktober - Monika Pučelj, slovenska pevka Peter Šuhel, slovenski informatik, vodja kabineta predsednika vlade Janeza Janše 18. oktober - Lindsey Vonn, ameriška alpska smučarka 25. oktober - Katy Perry, ameriška pevka in igralka 14. november - Marija Šerifović, srbska pevka in evrovizijska zmagovalka 22. november - Scarlett Johansson, ameriška igralka 24. november - Maria Höfl-Riesch, nemška alpska smučarka 4. december - Matic Supovec, slovenski glasbenik in besedilopisec 7. december - Robert Kubica, poljski dirkač Formule 1 8. december - Blaž Švab, slovenski pevec in televizijski voditelj 16. december - Theo James, angleški igralec 22. december - Basshunter, švedski pevec, glasbeni producent in DJ 23. december - Mirko Mayer, slovenski novinar 26. december - Luka Cimprič, slovenski gledališki, televizijski, filmski igralec, voditelj 30. december - LeBron James, ameriški košarkar Smrti 7. januar - Alfred Kastler, francosko-nemški fizik, nobelovec (* 1902) 14. januar - Ray Kroc, ameriški poslovnež in podjetnik (* 1902) 20. januar - Johnny Weissmuller, avstrijsko-ameriški plavalec in igralec (* 1904) 22. januar - Chaïm Perelman, poljsko-belgijski filozof (* 1912) Vladimir Jurko Glaser, jugoslovanski fizik (* 1924) 9. februar - Jurij Vladimirovič Andropov, ruski politik (* 1914) 14. februar - Ivan Šumljak, slovenski profesor, planinec in markacist (* 1899) 21. februar - Mihail Aleksandrovič Šolohov, ruski pisatelj in nobelovec (* 1905) France Avčin, slovenski elektro inženir (* 1910) 5. marec - Tito Gobbi, italijanski baritonist (* 1913) 19. marec - Mile Klopčič, slovenski pesnik in prevajalec (* 1905) 25. marec - Alojzij Bolhar, slovenski profesor, prevajalec in publicist (* 1899) 26. marec - Branko Ćopić, srbski pisatelj (* 1915) 30. marec - Karl Rahner, avstrijski katoliški teolog (* 1904) 1. april - Marvin Gaye, ameriški pevec (* 1939) 4. april - Oleg Konstantinovič Antonov, ruski letalski konstruktor (* 1906) 8. april - Peter Leonidovič Kapica, ruski fizik (* 1894) 22. april - Ansel Adams, ameriški fotograf (* 1902) 16. maj - Andy Kaufman, ameriški komik (* 1949) 19. maj - Jožef Žabkar, slovenski nadškof in nuncij (* 1914) 11. junij - Enrico Berlinguer, italijanski politik (* 1922) 25. junij - Michel Foucault, francoski filozof (* 1926) 28. junij - Jigael Jadin, izraelski arheolog, politik in general (* 1917) 26. julij - George Gallup, ameriški statistik (* 1901) 5. avgust - Richard Burton, valižanski igralec (* 1925) 13. avgust - Tigran Vartanovič Petrosjan, armenski šahist (* 1929) 16. avgust - Dušan Radović, srbski pesnik, pisatelj in novinar (* 1922) 25. avgust - Truman Capote, ameriški pisatelj (* 1924) 29. avgust - Mohamed Nagib, egiptovski častnik in državnik (* 1901) 14. oktober - Martin Ryle, angleški astronom, nobelovec (* 1918) 19. oktober - Henri Michaux - francoski slikar in pesnik belgijskega rodu (* 1899) Buddy Moss - ameriški blues kitarist (* 1914) Jerzy Popiełuszko, poljski duhovnik, mučenec in svetnik (* 1947) 20. oktober - Carl Ferdinand Cori, češko-ameriški biokemik, nobelovec (* 1896) Paul Dirac, britanski fizik in matematik ter nobelovec (* 1902) 21. oktober - François Truffaut, francoski filmski režiser (* 1932) 26. oktober - Franc Šebjanič, slovenski pedagog, zgodovinar, novinar, raziskovalec (* 1920) 31. oktober - Indira Gandhi, indijska političarka (* 1917) 2. november - Aleš Kunaver, slovenski alpinist (* 1935) 2. december - Harry Sukman, ameriški filmski in televizijski skladatelj (* 1912) 3. december - Mirko Kunčič, slovenski mladinski pesnik in pisatelj, (* 1899) 14. december - Vicente Aleixandre, španski pesnik, nobelovec (* 1898) 28. december - Sam Peckinpah, ameriški filmski režiser in scenarist (* 1925) Nobelove nagrade Fizika - Carlo Rubbia, Simon van der Meer Kemija - Robert Bruce Merrifield Fiziologija ali medicina - Niels Kaj Jerne, Georges J.F. Köhler, César Milstein Književnost - Jaroslav Seifert Mir - škof Desmond Mpilo Tutu


text: 1874 (MDCCCLXXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 2. februar - Jožef Sakovič, prekmurski pisatelj, borec za prekmurski jezik († 1930) 18. marec - Nikolaj Aleksandrovič Berdjajev, ruski filozof († 1948) 29. marec - Rudolf Maister, slovenski pesnik, vojskovodja († 1934) 9. maj - Howard Carter, britanski arheolog († 1939) 25. julij - Sergej Vasiljevič Lebedjev, ruski kemik († 1934) 28. julij - Ernst Cassirer, nemški filozof judovskega rodu († 1945) 22. avgust - Max Scheler, nemški filozof († 1928) 27. avgust - Carl Bosch, nemški kemik, inženir († 1940) 4. oktober - Franc Berneker, slovenski kipar († 1932) 26. oktober - Thomas Martin Lowry, angleški fizikalni kemik († 1936) Smrti 17. januar - Čang in Eng Bunker, siamska dvojčka (* 1811) 8. februar - David Friedrich Strauss, nemški teolog in biblicist (* 1808) 28. marec - Peter Andreas Hansen, dansko-nemški astronom (* 1795)


Naj zaustavijo mi misli, morda še spomine,


Zamujena priložnost V tokratnem Znanstvenem britoffu se bomo popeljali do Sonca s sondo Parker Solar Probe in njeno misijo: poleteti v Sončevo atmosfero, preučiti izbruhe Sončevega vetra in opazovati morebitna mimoleteča telesa. Znanstveniki in znanstvenice so v članku preučili tirnico sonde oziroma njene efemeride, da bi našli možnosti za srečanje med sondo in kometom. Poleg tega so računalniško modelirali interakcijo med prašnimi delci, ki frčijo iz kometa, in delci Sončevega vetra, da bi bolje razumeli fiziko zvezd. Ugotovili so, da je sonda imela bližnje srečanje s kometom 322P, in svoje ugotovitve tudi predstavili v članku. Kometi in njim podobna telesa so nekakšni fosili našega Osončja in jih najdemo skoraj povsod v našem Sončnem sistemu. Ker so nastali približno istočasno kot naše Sonce, nosijo informacije o takratni podobi sistema. Več misij se je že odpravilo raziskovat takšna telesa. Prva med njimi je bila polet sonde ICE skozi rep Halleyjevega kometa, sonda Giotto pa ga je poslikala od blizu. Parkerjeva sončna sonda pa preučuje komete bližje Soncu, saj je njena prvotna misija opazovanje Sončeve atmosfere. Naša sonda je ujela komet 322P tri dni po prehodu njegovega perihelija, torej točke, kjer se komet najbolj približa Soncu in kjer je izparevanje vode najmočnejše. To bi sondi omogočilo relativno dober vpogled v njegovo sestavo, če ne bi bila ravno takrat obrnjena v nasprotno smer. Tako smo zamudili možnost neposrednega slikanja in izgubili pomembne podatke za preučevanje tega kometa. Vseeno pa se lahko vprašamo, kako se plin in prah, ki ju Sonce odnaša s kometa, obnašata v razmerah blizu Sonca. Raziskovalci so oblikovali simulacijo in v njej videli razliko pred prehodom perihelija in po njem, pri tem pa jim je pomagal majhen vzorec prahu, ki je ob srečanju zadel sondo. Pred prehodom nastane za kometom sled delcev, po prehodu pa snov odnaša od Sonca radialno navzven. Simulacije kometovega masnega pretoka so se izkazale skladne s sicer bornimi meritvami. Nakazujejo na to, da bi komet 322P lahko postal tako imenovani kamniti komet. Tak komet v času svoje poti okoli Sonca izgubi večino ledu, ostanejo pa le še prašni in kamniti delci. Brez tega članka in simulacij bi težje razumeli, zakaj je sonda zgrešila komet in dobila le tako malo podatkov. Hkrati pa so s tem pokazali, zakaj je pomembno, da imamo dve kameri, ki slikata levo in desno stran Sonca. Ker so kometi tako blizu Sonca zelo redki in nosijo pomembne informacije za razumevanje dogajanja v Sončevi bližini, jih ne želimo zamuditi, kot jih je zamudila sonda Parker. Z boljšimi opazovanji bodo znanstveniki in znanstvenice še izboljšali svoj teoretični in računalniški model in tako bolje razumeli izvor, evolucijo in usodo kometov blizu Sonca. Kartico s svojim imenom ima na Parkerjevi Sončni sondi tudi vajenec Filip. https://arxiv.org/pdf/2012.00005.pdf?fbclid=IwAR3J3wkTD5REr_eQHWia1GXHUl...


Navodila za pisanje in predstavitev seminarjev — IMI Domov > PEDAGOŠKA DEJAVNOST > Biomedicina > Navodila za pisanje in predstavitev seminarjev Biomedicina - navodila za pisanje in predstavitev seminarjev pri predmetu Mikrobiologija Iz dogovorjene teme seminarja izbere študent v eni od bibliografskih medicinskih zbirk najmanj 10 člankov, po možnosti iz zadnjih 3 let. Najmanj 1 teden pred zagovorom seminarja študent po elektronski pošti pošlje mentorju seminar in računalniško predstavitev (PPT) seminarja. Mentor mora študentu potrditi ustreznost seminarja vsaj 3 dni pred predstavitvijo. Hkrati mentor poskrbi za elektronsko objavo seminarja na spletni strani predmeta. Pisno obliko seminarja študent obvezno odda mentorju na predstavitvi.pan Seminar mora vsebovati naslednja poglavja: Izvleček, Vsebina, Zaključek, Literatura (najmanj 10 člankov iz revij ali poglavij iz knjige). Ustna predstavitev seminarjev traja 30 do 45 minut. Po končani predstavitvi moderator (učitelj) koordinira razpravo. Pisna oblika seminarja obsega 8 do12 strani, napisanih z računalnikom. Velikost črk mora biti 12 pt, razmak med vrsticami mora biti 1,5. Besedilo naj bo postavljeno 3 cm od levega, desnega, spodnjega in zgornjega roba. V obseg seminarja so lahko vključene skice in grafične predstavitve ter obvezno citirana literatura, ki mora biti napisana natančno po pravilih Zdravniškega vestnika. Besedilo prve strani naj bo centrirano sredinsko, ostalo besedilo naj bo obojestransko poravnano. Oštevilčenje strani naj bo na spodnji strani lista, postavljeno ob desnem robu. Naslovna stran seminarja naj bo na svojem listu, na katerem naj bo razporeditev, kot je prikazano v Prilogi: Izgled naslovne strani seminarja. Vse črke na naslovni strani so velikosti 12 pt, razen naslova seminarja, ki naj bo napisan poudarjeno z velikimi, tiskanimi črkami v velikosti 14 pt. Priloga: Izgled naslovne strani seminarja


S podstranmi lahko vizualno organizirate oznake strani zapiskov, ki sodijo skupaj. Če imate na primer zapiske z letnih in mesečnih srečanj, so lahko zapiski z letnih srečanj glavna stran zvezka, zapiske z mesečnih srečanj pa lahko ponižate tako, da postanejo podstrani. Preden lahko ustvarite podstran, potrebujete vsaj dve strani: stran, ki bo vaša glavna stran (nadrejena) in vsaj eno stran, ki bo podstran (podrejena). Če je zvezek prazen, najprej dodajte nekaj strani. Če želite stran ponižati na podstran, naredite to: Na levi strani OneNote Online, kliknite na jeziček odseka, ki vsebuje strani, ki jih želite organizirati. Z desno tipko miške kliknite stran, ki jo želite spremeniti v podstran, nato pa kliknite Povečaj zamik. Za isti zavihek strani lahko postopek ponovite največ dvakrat. (Ne pozabite, to deluje le za zavihke strani, ki so v izboru prikazani pod zavihkom prve strani. Prva stran v odseku ne more biti podstran.) Če želite kadar koli spremeniti raven zamaknjenosti ali pa želite podstran znova povišati na glavno stran, kliknite podstran z desno tipko miške in nato enkrat ali dvakrat kliknite Zmanjšaj zamik. V namizni različici programa OneNote 2013 lahko strnete ali razširite skupine strani in njihove podstrani ter tako omogočite preprostejše krmarjenje in organizacijo zvezka. Če želite podrobne informacije, glejte Ustvarjanje podstrani. Namig : Smo skupnost, ki glede na informacije (kot so na primer vaše) stalno posodablja OneNote Online. Povejte nam, kako naj izboljšamo funkcijo. Pri vrhu okna programa OneNote Online kliknite Pošljite povratne informacije Microsoftu.


CPU-Z 1.59 | Moj mikro domov › POD LUPO › Programska oprema\tCPU-Z 1.59 16. April 2012 - 2:42 Računalnik imamo že nekaj časa doma in ugotovili smo, da je že malce počasen in da bi ga bilo treba nadgraditi. Toda kakšne elemente imamo v njem? Kakšna je matična plošča, katere vrste pomnilnika imamo, katero grafično kartico ... Podatki, brez katerih je nadgradnjo težko izvesti. Zelo lahko je reči, da bomo v računalnik dodali še malo pomnilnika, in tudi kupiti ga ni težko. Ko pa pridemo domov, odpremo naš namizni strojček in zadevo poskušamo vgraditi, vidimo, da stvar ni tako preprosta. Utegne se namreč zgoditi, da modula, ki smo ga kupili, sploh ne bo mogoče vstaviti v pomnilniško režo, saj smo kupili RAM nove generacije, ki zahteva drugačno obliko podnožja. Pa tudi če zadevo uspemo vgraditi, se utegne zgoditi, da bo računalnik začel kašljati, saj smo vgradili modul, ki deluje z drugačnim taktom kot modul, ki je že vgrajen. Takšnih in podobnih zagat je lahko kar nekaj, zato se je pred nakupom dobro oborožiti s čim več podatki o našem stroju. Sicer je res, da je najbolj zanesljivo, če ga nesemo na servis, da tam izvedejo nadgradnjo, a če ste se odločili tega lotiti sami, potem naj bo to tako, da vam ne bo žal. In kako dobiti informacije o sistemu? Ena možnost je, da odprete računalnik in pogledate v drobovje. A tam boste, če niste ravno strokovnjak, malce težko videli vse podrobnosti. Druga možnost je, da na plan potegnete dokumentacijo, ki ste jo dobili skupaj z računalnikom. To je že bolje, a vseeno zamudno, saj je treba preiskati vse mogoče stvari, preden najdemo to, kar potrebujemo. Tretja možnost pa je, da uporabimo kak program, ki zna podatke razbrati iz sistema in nam jih pregledno prikaže. Ta rešitev se že na prvi pogled zdi najbolj elegantna, saj ne vključuje ne izvijača ne brskanja po knjižicah. Programov, ki nam ponujajo informacije o sistemu, je veliko, a le redki nam dajo to, kar dejansko želimo. Eden bolj uspešnih na to temo je program s preprostim imenom CPU-Z. Gre za brezplačnega malčka, »težkega« le 3,7 Mb, ki pa v sebi nosi marsikaj. Nudi nam namreč podrobne informacije o matični plošči, predpomnilniku, pomnilniških modulih, grafični kartici in še čem. Informacije so dokaj podrobne in nazorno prikazane, dobra lastnost programa pa je tudi ta, da zna vse podatke shraniti v datoteko TXT ali HTML. Iz te datoteke lahko nato prekopiramo želene informacije, jih natisnemo in vzamemo zraven v trgovino, kjer bodo skoraj gotovo vedeli, kaj lahko kupite in česa ne. Namenjen: informacije o strojni opremiZa: majhen in informativenProti: -Cena: brezplačnoSpletni naslov: http://www.cpuid.com/softwares/cpu-z.html


text: 1870 (MDCCCLXX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. januar 20. september - Konec Papeške države: z vkorakanjem v Rim se konča združevanje Italije Rojstva 5. marec - Rosa Luxemburg, marksistična politična teoretičarka, socialistična filozofinja in revolucionarka († 1919) 10. marec - Eugène Michel Antoniadi, grški astronom turškega rodu († 1944) 22. april - Vladimir Iljič Uljanov-Lenin, ruski revolucionar († 1924) 30. april - Franz Lehár, avstrijski skladatelj († 1948) 19. maj - Kitaro Nišida, japonski filozof († 1945) 31. avgust - Maria Montessori, italijanska pedagoginja († 1952) 6. september - Frederick George Donnan, britanski kemik († 1956) 20. september - Matej Sternen, slovenski slikar in restavrator († 1949) 4. oktober - Hisaši Kimura, japonski astronom, geodet († 1943) 18. oktober - Daisecu Teitaro Suzuki, japonski budistični filozof († 1966) 22. oktober - Ivan Aleksejevič Bunin, ruski pisatelj, nobelovec 1933 († 1953) 6. december - Nikolaj Onufrijevič Losski, ruski filozof in teolog († 1965) - Ahmet Hikmet, turški pisatelj, časnikar in diplomat († 1927) Smrti 21. januar - Aleksander Ivanovič Gercen, ruski socialistični revolucionar, publicist in filozof (* 1812) 12. oktober - Robert Edward Lee, ameriški konfederacijski general (* 1807) 9. junij - Charles Dickens, angleški pisatelj (* 1812) 5. december - Alexandre Dumas, francoski pisatelj (* 1802)


Pisma – od zmage do zmage (6): Sodni dan terminatorke Ljudmile


Vabljeni, da se pridružite stotisočem ljudi po celem svetu, ki bodo spet napisali na milijone pisem, tvitov, e-sporočil, solidarnostnih sporočil in peticij za ljudi, ki so jim kršene človekove pravice. Tako bomo vršili pritisk na oblast in od njih zahtevali pravico za žrtve kršitev, njim pa pokazali, da jih podpirajo ljudje s celega sveta. Maratonu pisanja apelov Pišem za pravice se lahko pridružite kadarkoli novembra in decembra, tako da pisanje apelov organizirate na vaši šoli oz. v organizaciji. Kako? Preprosto! Na tej strani so na voljo vsa gradiva, ki vam bodo pomagala pri izvedbi aktivnosti (delavnica, opisi primerov, videogradiva, plakati, ...), če nam pišete na maraton@amnesty.si ali izpolnite prijavnico pa vam bomo brezplačna tiskana gradiva z veseljem tudi poslali. Na tej strani najdete: - Opise primerov posameznikov in skupin, za katere pišemo - Dobre novice z lanskega maratona pisanja apelov - Podporna gradiva za izvedbo maratona za učitelje Letos bomo pisali za: - 10-letno Annie in ostale ljudi z albinizmom v Malaviju, ki jim grozi smrt, ker naj bi imeli deli telesa ljudi z albinizmom posebno moč, - Edwarda Snowdna, ki je svetu razkril, kako oblasti zbirajo naše osebne komunikacije, zato mu grozi 30 let zapora, - Eren Keskin, ki je bila zaradi zavzemanja za pravice kurdske manjšine več kot 100-krat privedena pred sodišče, - Fomusoha Iva Feha, ki je bil zaradi šale, poslane v sporočilu SMS, obsojen na 10 let zapora, - staroselce iz doline reke Peace, ki jim zaradi gradnje jezu grozi izguba zemlje, ki jo obdelujejo za preživetje, - otroke begunce v Sloveniji - pri vključevanju v novo okolje jim lahko pomagate tako, da jim izdelate jezikovne kartice. (Na strani so opisi primerov v slovenščini in angleščini, če jih želite v španščini ali francoščini, nam, prosimo, pišite na maraton@amnesty.si.) Kaj se zgodi, ko ljudje s celega sveta napišejo več kot 3,7 milijona pisem? Z lanskoletnim maratonom pisanja apelov smo dosegli ogromno! Albert Woodfox je bil po več kot 40 letih samice izpuščen, vlada v Burkina Fasu se je odločila, da bo prepovedala poroke mladoletnih deklet, Yecenio Armento, ki so jo mučili, dokler ni "priznala" umora moža, so izpustili, svobodna pa je tudi študentska aktivistka Phyoe Phyoe Aung. Vse dobre novice si lahko preberete na tej strani, vabljeni pa tudi k ogledu utrinkov s skoraj 50 šol, kjer so lani pisali pisma - in reševali življenja! Učenkam in učencem lahko predvajate tudi spodnji posnetek (spodaj desno kliknite na CC, da vklopite slovenske podnapise). Gradiva za izvedbo dogodka za učitelje_ice Poleg plakatov (splošni in s portreti - pišite za brezplačne tiskane izvode!) in opisov posameznih primerov smo vam pripravili tudi podporna gradiva, ki vam bodo pomagala pri organizaciji maratona pisanja apelov: - Kaj je maraton pisanja apelov Pišem za pravice? - Uspehi Pišem za pravice 2015 - Predstavitev Pišem za pravice 2016 (ppt) - Delavnica o maratonu pisanja apelov Pišem za pravice - Priloga revije Akcija - predstavitev Pišem za pravice 2016 - Primer apela - slovenski - Primer apela - angleški - Priročnik o Pišem za pravice 2016 (v angleščini, če želite tudi tiskan izvod, nam, prosimo, pišite) - Že pripravljeni apeli in peticije, ki jih zgolj natisnete in podpišete VIDEOGRADIVA (v angleščini, za slovenske podnapise v desnem spodnjem kotu posnetka kliknite na "CC") - Kaj je maraton pisanja apelov Pišem za pravice? - Kako delujejo pisma, ki jih napišete in pošljete? - Verižno pismo - ganljiv posnetek, kjer osebe, za katere pišemo, pišejo ena drugi - Uspehi Pišem za pravice 2015 - Človekove pravice, razložene v dveh minutah - Predstavitev Amnesty International Videoposnetki za posamezne primere: - Annie Alfred in ostali ljudje z albinizmom, Malavi (krajša verzija) - Annie Alfred in ostali ljudje z albinizmom, Malavi (daljša verzija) - Fomusoh Ivo Feh, Kamerun - Edward Snowden, ZDA (krajša verzija) - Staroselci v dolini reke Peace, Kanada (krajša verzija) - Staroselci v dolini reke Peace, Kanada (daljša verzija) Z nami letos sodeluje priznani umetnik Ai Weiwei V kampanji Pišem za pravice smo v Amnesty International letos prvič združili moči s priznanim umetnikom Aijem Weiweijem, ki je edinstveno portretiral ljudi, za katere pišemo. Ai Weiwei je popolna izbira za to kampanjo – je svetovno znan umetnik in aktivist, ki še predobro ve, kakšna tveganja prinaša zoperstavljanje krivicam. Ai Weiwei ima sam izkušnje s hudimi odzivi kitajskih oblasti. Leta 2009 so ga pripadniki varnostne službe na kratko pridržali in hudo pretepli. Takrat je bil predviden, da priča za obrambo na sojenju okoljskemu aktivistu, ki je skupaj z Weiweijem zabeležil imena tisoče otrok, ki so umrli med potresom leta 2008 v Sečuanu, ko se je zrušilo na stotine slabo zgrajenih šol. Po vztrajnem nadlegovanju oblasti so ga leta 2011 pridržali za 81 dni, ne da bi ga česa obtožili. »Bil sem kot zrno, vrženo v razpoko,« je v pismo svojemu sinu opisoval, kako se je počutil ob svojem izginotju. V teh 81 dneh je bil pod nenehnim nadzorom: »24 ur na dan so me skrbno nadzirali. Za vsako aktivnosti – vsako potrebo – sem moral predložiti formalno prošnjo.« Kasneje je poustvaril repliko svoje celice v naravni velikosti in jo po vsem svetu razstavljal kot umetniško delo. Leta 2015 je Ai Weiwei skupaj s pevko Joan Baez prejel naziv ambasador vesti, ki ga podeljuje Amnesty International. Kot umetnik–aktivist, ki se je soočal s posledicami zavzemanja za pravičnost skozi svoje umetniško delo, ima veliko skupnega z ljudmi, za katere pišemo na Pišem za pravice 2016.


text: 1100. je prvo desetletje v 12. stoletju med letoma 1100 in 1109. D-01100.


source: fineweb

text: Koželjnična upogibalka zapestja Koželjnična upogibalka zapestja (latinsko musculus flexor carpi radialis) je mišica podlakti. Kito mišice ovija ovojnica synovialis tendinis m. flexor carpi radialis. Skupaj z brahioradialno mišico omejujeta na volarni strani podlakti radialni žleb (sulcus antebrahii radialis). Mišica izvira iz medialnega epikondila nadlahtnice na volarni strani ter se narašča na volarno stran baze 2 in 3 dlančnice. Funkcija mišice je volarna fleksija, radialna abdukcija, pronacija podlakti in fleksija v komolčnem sklepu.


Michelangelo je med tem ustvarjal svoje nesmrtne freske v Sikstinski kapeli. Papež Julij II. je nekega dne, ko umetnika ni bilo tam, hotel videti, kaj je ta 'samotar iz Firenc' naredil, in je dal odkriti del fresk. V Sikstinsko kapelo je prišlo veliko radovednežev in med njimi je bil tudi Raffaello. Razgibane Michelangelove slikarije so ga silno prevzele in v kratkem času se je veliko naučil, zlasti kar zadeva zgradbo človeškega telesa in sproščenosti njegovih gibov. To je opazno na njegovih delih, nastalih kasneje. Ko je Michelangelo zvedel, kaj k je zgodilo, je bil silno jezen posebno na Raffaella, kateremu je očital, da skupaj z Bramantejem pripravlja zaroto in ga hoče spraviti s papeškega dvora. Raffaellu kaj takega še na misel ni prišlo; poznal je Michelangelov značaj in mu ni nič zameril.


POŠTENI ABE »Pred sedeminosemdesetimi leti so naši očetje na tem kontinentu ustvarili nov narod, spočet v svobodi in posvečen resnici, da so vsi ljudje po rojstvu enaki.« Tako se začne eden od najpogosteje omenjenih govorov v ameriški zgodovini, gettysburški nagovor. Devetnajstega novembra 1863 je sredi vojne vihre in med kandidaturo za ponovno izvolitev Abraham Lincoln podal dvominutni govor, ki je imel prelomni učinek na ameriško in prek nje tudi na svetovno zavest dojemanja človeka, njegove svobode in neodtujljive pravice do nje. Lincolnova doktrina je prav tako tlakovala pot v postopno odpravljanje razlikovanja med ljudmi različnih ras in fermentirala razvoj kulturne zavesti, ki je kulminirala v govoru o sanjah o enakosti Martina Luther Kinga sto let pozneje prav pred Lincolnovim spomenikom. Gettysburški nagovor se nadaljuje tako pompozno kot pohlevno: »Zdaj se bojujemo v veliki državljanski vojni, ki bo odločila, ali lahko ta narod ali katerikoli drug narod, ki je tako spočet in tako posvečen, dolgo obstaja. Srečali smo se na velikem bojišču te vojne. Prišli smo sem, da bi posvetili del tega bojišča kot zadnje počivališče tistih, ki so tukaj dali življenje, da bi narod živel. Res se spodobi in prav je, da tako ravnamo. Toda v širšem smislu mi ne moremo posvetiti − ne moremo posvečevati –, ne moremo blagosloviti te zemlje. Pogumni možje, živi in mrtvi, ki so se tukaj bojevali, so jo posvetili bolj, kakor je v naših ubogih močeh, da bi kaj dodali ali odvzeli. Svet se bo malo brigal in se ne bo dolgo spominjal besed, ki smo jih tukaj izrekli, toda nikoli ne bo mogel pozabiti, kaj so oni tukaj storili. Na nas živih je, da se tukaj posvetimo nedokončanemu delu, ki so ga oni doslej tako plemenito uresničevali. Na nas je, da se tukaj posvetimo veliki nalogi, ki nas še čaka – da se od teh častitljivih mrtvih navzamemo še večje vdanosti stvari, ki so jo oni tukaj v polni meri izkazali, da se tukaj slovesno zaobljubimo, da ti mrtvi niso umrli zaman, da bo ta narod z božjo pomočjo doživel novo rojstvo svobode in da vladanje ljudstva, po ljudstvu in za ljudstvo ne bo izginilo s sveta.« Abraham Lincoln je bil 16. predsednik Združenih držav Amerike in je zasedal položaj med letoma 1861 in 1865. Lincolnov prvi prednik se je izselili iz Anglije v Massachusetts že leta 1637. Njegov rod je bil vseskozi reven in preživljali so se s poljedelstvom na odročnih prostranstvih severnoameriške pustinje. Lincolnov oče se je iz Virginije z družino preselil v Kentucky, kjer je bil Abe rojen 12. februarja 1809. Dejstvo o skromnih začetkih je tudi rad podajal kot dokaz svoje vizije Združenih držav Amerike, kjer lahko vsakdo uspe. Lincoln je v času kandidature za predsednika ZDA dejal o svojem otroštvu: »Kratka in preprosta kronika revežev.« Njegovo celotno otroštvo se bere kot kakšna Cankarjeva povest. Od enajstega do triindvajsetega leta je delal na kmetiji, ko ni bilo treba skrbeti za žetev, pa je vihtel sekiro v severnoameriških gozdovih in za dodaten zaslužek pomagal pri splavarjenju na Mississippiju. Najverjetneje je tudi eden redkih svedtovnih voditeljev, ki je lastnoročno stesal lastno hišo. V domači vasi pa se je proslavil kot prvovrsten rokoborec, ki je nalomil marsikatero rit. Življenje je bilo težko za vso Lincolnovo družino. Živeli so na meji takratne naselitve, bili so kolonizatorji in se spopadali z divjo naravo srednjega vzhoda ZDA. Pozneje je o tem življenju sestavil pesem: »Ko je oče prvič se naselil tod, meja šla je po sredi, panter v noči renčal je povsod, svinje so napadali medvedi.« Dostopa do kvalitetne izobrazbe ni imel, kar pa se je učil, je hitro razumel. Redno je med počitki pri delu bral knjige, opravljal 1000 pa je tudi pisarijo za vso sosesko. Njegov prvi znani rokopis je kratki stih: »Abraham Lincoln, roke in pero, uspel bo, a kdaj, ne ve nikdo.« Vseskozi je kmečko poreklo vplivalo na njegov stil obnašanja in besednjak. Pri triindvajsetih se je odpravil od doma in postal trgovski vajenec. S tem se je začelo obdobje njegovega samoizobraževanja, ukvarjanja z lokalno politiko in družbenega vzpona. V New Salemu, kjer se je nastanil, je obiskoval debatne krožke in izkoristil priložnost, ki jo je povzročil razpad stare federalistične stranke. Posebno v obmejnih krajih je zazevala politična vrzel, ki so jo izkoristili politični novinci, med njimi Lincoln. Po kratkotrajnem služenju v vojski, ko je območje zahodno od Mississippija ogrožala indijanska nevarnost, je kandidiral na lokalnih volitvah in pogorel. To je bilo tudi prvič in zadnjič, da je izgubil neposredne ljudske volitve. Do leta 1834 so se že pričele oblikovati stranke, ki so v naslednjih letih obvladovale ameriško politiko. Demokrati predsednika Andrewa Jacksona in njegova opozicija whigovci. Whigovci so se v nasprotju z demokrati zavzemali za večjo vlogo države v gospodarstvu in za vpliv državnih bank. Lincoln je na domačih tleh dobil podporo obeh in bil izvoljen v illinojsko zakonodajno skupščino s podporo whiga Johna Stuarta. Stuart se je z Lincolnom spoprijateljil in mu tudi ponudil mesto v svoji odvetniški pisarni. Lincoln si je od Stuarta sposodil pravoznanstvene knjige in se med delom lokalnega geometra hitro učil. Kot Stuartova desna roka je iz prve roke spoznaval politične manevre v illinojski zbornici in vpijal sposobnosti plutja med čermi provincionalne politike. Marca 1836 je tudi izpolnil prve pogoje za vstop v advokaturo, nato je opravil pravniški izpit in 9. septembra 1836 postal odvetnik. Stuartovo spoštovanje se je kazalo tudi s tem, da je Lincolnu predlagal skupno vodenje odvetniške prakse. Vseskozi pa so Lincolna mučili kronični simptomi depresije in mu občasno onemogočali delo. V ozadju burnega političnega dogajanja je v Illinois iz nekaterih severnih zveznih držav počasi pritekala propaganda za ukinitev suženjstva. To gibanje se je v tistem času na severu močno razraslo in zasejale so se prve klice trenj, ki bodo postavile pod vprašaj obstoj Združenih držav Amerike. Južnjaške zbornice so že obsojale širjenje abolicionizma, podobno so storili tudi v Illinoisu. Lincoln je do suženjstva čutil antipatijo. Izjavil je, da ustanova suženjstva sloni na krivični in slabi politiki, vendar se zaradi političnih strasti ni izjavljal glede njegove ukinitve. Tako je v svojem osemindvajsetem letu postavil enega od temeljev osebne doktrine, stališča pa utemeljeval s moralnimi razlogi. Ameriška lokalna politika je bila prepredena z demokracijo, vendar omejena na bele moške in podvržena vsakršnim mazaškim in podkupljivim taktikam. Usluga za uslugo je bila utečen sistem in Lincoln se je hitro učil političnih spretnosti. Uspelo pa se mu je izogniti najhujšim napakam tega sveta. Vztrajanje pri pomenu zakona in tradicije mu je prislužil dolgotrajni vzdevek »pošteni Abe«. Ni bil posebno veren človek in v cerkev ni zahajal, kar mu je pozneje nagajalo pri političnih ambicijah. V težave ga je spravljala tudi nagnjenost do norčevanja iz nasprotnikov, njegove javne pisarije so vsebovale nemalo brezobzirne satire. To ga je pozneje, ko je nekega nasprotnika preostro napadel, skoraj zapletlo v dvoboj. 4. novembra 1842 se je poročil z Mary Rodd. Bila sta si močno različna, ona je bila aristokratinja, on pa skromnega porekla. Mary je bila ambiciozna in željna ugleda, na poznejša leta pa je postala značajsko neuravnovešena in izjemno impulzivna, kar je Lincolnu povzročalo težave pri vodenju političnih funkcij. Rodili so se jima štirje otroci, Robert, Edward, William in Thomas. Eddie je umrl že pri štirih letih. Vzgojo je Lincoln prepuščal ženi, zaradi nemarnih življenjskih navad in na 2000 gnjenosti k zanikrnemu oblačenju ji je tudi sam povzročal preglavice. Kot odvetnik je bil uspešen in leta 1844 odprl lastno pisarno. Februarja 1846 je izbruhnila vojna z Mehiko, glede katere je imel Lincoln od začetka pomisleke, ni pa se izražal proti njej. V slogu političnega preračunljivca se je raje javno zavzel za vojno. Medtem ko je na jugu divjala vojna vihra in so trume prostovoljcev romale proti meji, se je Lincoln poleti 1846 podal v boj za kongresni stolček. Izvoljen je bil na whigovski listi. Trideseti kongres je zasedal decembra 1847 in to je bila priložnost za Lincolna, da skoči na državno politično raven. V tem času je Amerika močno zmagala v vojni, general Winfield Scott je septembra 1847 izsilil pot v Mexico City. Predsednik Polk je v zameno za mir zahteval cel kup teritorialnih koncesij. Mehika je bila primorana odstopiti Kalifornijo in Novo Mehiko, vključno z današnjimi Arizono, Utahom in Nevado. V kongresu pa je Lincoln končno javno izpovedal nasprotovanje vojni in podprl glavnega nasprotnika predsednika Polka, Henryja Claya, ko je ta govoril, da »to ni nikakršna obrambna vojna, temveč nepotrebna in napadalna agresija«. Takšna nasprotja so trajala vse do 30. maja 1848, ko je bila ratificirana mirovna pogodba. S koncem vojne je kongres ponovno začel pretresati stari spor glede upravičenosti suženjstva, tedaj se je namreč odprlo vprašanje, ali bo dovoljeno na novih teritorijih. Lincoln se ni izpostavljal, nasprotja s severnjaki pa so južnjaki pod vodstvom Johna Calhouna ovekovečili z manifestom o nevarnosti, ki jo predstavljajo abolicionisti. Vprašanje suženjstva se je dotikalo več kot le ekonomije, bilo je vprašanje rasnega problema, bele nadvlade in načina življenja, neločljiv del katerega je bilo suženjelastništvo. Lincoln je končal svoj dvoletni mandat v kongresu in odšel domov v Springfield, kjer je nadaljeval z advokaturo. Medtem pa se je na državni ravni odvijal spopad med jugom in severom. Čeprav so severnjaki verjeli, da je suženjstvo postalo anahronizem in krivica, so južnjaški demokrati uspeli leta 1854 sprejeti osnutek o Kansasu in Nebraski, tako kršili Missourijski kompromis iz leta 1820, ki je ločil dežele na tiste, v katerih je suženjstvo dovoljeno, in tiste, v katerih ni. Ta novica je močno razburila Lincolna in ga spodbudila, da se je po šestih letih odsotnosti vrnil v aktivno politiko. Konec leta 1854 je kandidiral za senat, v tistem času so senatorje še izbirale državne skupščine. Po šestih krogih glasovanja je bil vedno v vodstvu, vendar so glasovi zanj počasi plahneli, zato je s političnim mešetarjenjem poskrbel, da vsaj nasprotnik ni zmagal. Oktobra 1854 se je spustil v besedne dvoboje z glavnim zagovornikom osnutka o Kansasu in Nebraski, Stephen A. Douglasom. Lincoln je zagovarjal tezo, da so imeli »očetje republike« namen odpraviti suženjstvo, tudi s tem, da so prekinili dotok sužnjev. V nagovoru, ki je postal znan kot govor iz Peorie, je odločanje belega človeka o črnskih sužnjih zavrnil kot despotizem. S tem, ko je obravnaval črnce kot enake, je poudaril načelo ustanoviteljev ZDA, da so vsi ljudje rojeni enako. Istega dne so protisuženjski radikalci ustanovili stranko republikancev. Lincoln, ki je veljal za voditelja whigovcev, je z novonastalo stranko simpatiziral. Medtem sta stari stranki pokali po šivih zaradi omenjenega suženjskega vprašanja. Whigovska stranka je zaradi trenj razpadla, prav tako pa so se demokrati ločili na severnjake in južnjake. Lincoln se je leta 1856 pridružil republikancem kot njihov kandidat za ameriškega senatorja iz Illinoisa. V sprejemnem govoru je spregovoril znane besede: »Hiša, ki je sama proti sebi razdvojena, ne more obstati. Trdim, da ta vlada ne more obstajati, če je na pol suženjska in na pol svobodna.« Glavni nasprotnik Douglas pa mu je oprekal, da je ameriški sitem osnovan na belem temelju: »Ustvaril ga je belec za belca, da bi ga upravljal belec.« Navkljub svojim egalitarnim besedam pa Lincoln ni polno verjel v enakopravnost med rasama. V debati s Douglasom je izjavil: »Nisem in nikoli nisem bil za to, da bi kadarkoli prišlo do socialne in politične enakopravnosti bele in črne rase. Nisem in nikoli nisem bil za to, da bi črnci volili ali sedeli v poroti ali imeli uradne položaje ali se poročali z belimi ljudmi.« Lincolnovo stališče glede črncev je bilo v skladu z mišljenjem tistega časa, pozneje se je celo zavzemal, da bi črnce vrnili v Afriko. Čeprav je imel o tem dvome, se je zavzemal le za osebno svobodo, ne pa tudi politično emancipacijo črnske populacije. Za odpravo teh krivic je bilo potrebnih še več kot sto let boja za socialno enakost. Volitve za senatorja je Lincoln izgubil, čeprav je dobil največ glasov. Manipuliranje z volilno geometrijo je podobno kot leta 2000 v boju med Georgem Bushem in Alom Gorom dalo moč odločanja elektorskim glasovom. Jeseni 1859 je bil Lincoln omenjan kot malo znani kandidat za predsednika ZDA. 9. in 10. maja 1860 je bil po dramatičnem političnem mešetarjenju na konvenciji republikancev izbran za predsedniškega kandidata. Za izvolitev je imel dobre možnosti, ker so bili nasproti trije kandidati. Demokratska stranka je razpadla na frakcije in jug je počasi grabil strah, da uspe republikanska zmaga vzpostaviti abolicionizem. Prav tako so se širile govorice, da skupaj s črnci zastrupljajo vodnjake in koljejo živino. Težki dolgovi južnjaških farmarjev zaradi hude suše pri severnih bankah pa so še dodatno zastrupili ozračje. Odcepitev se je vedno bolj zdela edini možni izhod za ohranitev starega reda. Lincoln je bil novembra 1860 izvoljen za predsednika s pluralnostjo, ne pa večino glasov. Vendar je elektorski sistem prinesel močno zmago zanj. Novi predsednik prevzame položaj šele marca naslednje leto, nameni disidentov pa so se pokazali s sklicem Konvencije za odcepitev v Južni Karolini. Južnjaki so imeli namen oditi in vsako zagotovilo je bilo ignorirano. Tudi stari predsednik Buchanan, ki je bil nakonjen južnjakom, ni mogel pomiriti strasti. Južna Karolina, Mississippi, Florida, Alabama, Georgia in Louisiana so se konec leta odcepile. Ko je še Teksas storil enako in se 1. februarja 1861 odpovedal zvezi, je po vseh državah okrog Mehiškega zaliva vzplamtel upor. Vzpostavila se je zveza juga – Konfederacija ameriških držav. Lincoln se ni mogel strinjati s popuščanjem, ki bi dovolilo suženjstvo ne glede na Missourijski kompromis, ta pot bi ZDA po njegovem mnenju »spet postavile na široko cesto, ki pelje v suženjsko cesarstvo«. Hlepenje južnih držav po ekspanzionizmu je tudi pomenilo, da bi ob kompromisu glede pristojnosti zveznih držav pomenilo širjenje njihove oblasti na Mehiko, Srednjo Ameriko in Kubo. Čeprav je odklanjal kompromis, ni verjel, da bo antagonizem eskaliral v vojno. V pismih je govoril o veri v človeški razum in privrženost južnih držav tradiciji zveze. Lincoln je poskušal južnjaške dežele prepričati tako z zagotovitvami glede obstanka suženjstva v državah, kjer že obstaja, kot z opozorili, da bo po vsej zvezi uveljavljal oblast, ki mu je podana po ustavi. Lincoln je poudaril nezmožnost enostranske ločitve od zveze in kakršnokoli odgovornost za državljansko vojno naprtil secesionistom: »V vaših rokah, nezadovoljni sorojaki, in ne v mojih leži pomembna odločitev o državljanski vojni. Vlada ne bo napadla vas. Ne boste doživeli spopada, ne da bi bili vi sami napadalci. Ne boste mogli prisegati pri Bogu, da bi uničili vlado, če bo moja slovesna prisega ohraniti, zaščititi in braniti jo.« Zaključil pa je z besedami: »Čeprav so strasti oslabile naše vezi ljubezni, jih ne smejo pretrgati. Skrivnostne strune spomina, ki se širijo z vseh bojnih poljan in iz slehernega roba rodoljuba do vseh živih src in ognjišč po vsej naši širni domovini, se bodo oglasile v mogočnem zboru zveze, ko se jih bodo dotaknile – o čemer ne dvomim – naše najboljše la 2000 stnosti.« Besede o spravi niso zalegle, že dan po inavguraciji so se pričela trenja okoli Fort Sumterja. To je bila najvažnejša trdnjava na ozemlju Konfederacije še v zveznih rokah in simbol zvezne oblasti. Aprila 1861 so konfederacijske čete napadle Fort Sumter in tako se je začela ameriška državljanska vojna. V nadaljnjih letih je vojna vihra prevzela vso pozornost Lincolnovega predsednikovanja. Koordinirati je moral vpoklic več sto tisoč vojakov, postaviti na noge vojno industrijo in preprečiti intervencijo tretjih držav. Zaseg angleške poštne ladje, ki je prevažala dva konfederacijska odposlanca, je skoraj pripeljala do vojne z Veliko Britanijo. Na eni strani se je Lincoln osredotočil na obrambo Washingtona, ki so ga z druge strani reke Potomac ogrožale konfederacijske čete. Moral pa je tudi biti tisti, ki je izvajal agresijo, saj je Konfederacija branila status quo. Ves čas vojne se je naslanjal na superiorno severno gospodarstvo, ki je bilo industrijsko, medtem ko bile so agrarno usmerjene sužnjelastniške države prikrajšane tako za sredstva kot za orožje. Nesrečno roko je imel z generali. Lincolnov blagi način delovanja do podrejenih in patos sprejemanja kompromisov sta se izkazala za prednost pri nabiranju zaveznikov, vendar za slabost pri poveljevanju vojski. Oficirji, kot sta bila generala George McClellan in John Frémont, so bili neposlušni, prenagljeni v odločitvah in koruptivni, kar je imelo za posledico nemalo porazov in ogrožen Washington. Vendar so drugi sposobni posamezniki, kot je poznejši predsednik general Ulysses S. Grant, uspeli Konfederaciji preprečiti prevzem pobude. Lincolnu nasproti sta stala predsednik Konfederacije Jefferson Davis in znameniti vojaški poveljnik Robert E. Lee. Lee je unionistom povzročal nemalo težav, vendar je bil sever v vojni izčrpavanja močnejši. 1. julija 1863 se je zgodila bitka pri Gettysburgu v Virginiji. Tu je unionistična vojska odločno porazila Leeja. S to zmago je bila pobuda na strani severnjakov in začeli so prodirati proti osrčju Konfederacije. Lincolnov primarni cilj je bil ohranitev zveze, želel pa si je tudi uveljaviti doktrino enakosti vseh ljudi. Sredi vojne vihre se je odločil izkoristiti svoj položaj in je 1. januarja 1863 podpisal emancipacijsko proklamacijo. S tem je osvobodil vse sužnje v desetih konfederacijskih deželah. Tako je bilo formalno konec suženjstva v ZDA, vprašanje je bilo le še, ali bo uspela Lincolnova vojska to uveljaviti na jugu. Principe človeške enakosti pod lastno vlado je še potrdil v gettysburškem nagovoru. Leta 1864 se je Lincoln sredi vojne soočil s koncem mandata. V nasprotju s tradicijo se je odločil za ponovno kandidaturo. Do 22. amandmaja o omejitvi mandatov leta 1947 po Rooseveltovih treh mandatih je predsedniške kandidature omejevalo nenapisano pravilo. Zastoj v vojni je zmago postavil pod vprašaj, vendar so mu bile okoliščine naklonjene. Demokratska stranka je bila močno razdrobljena, uspeh generala Shermana v bitki za Atlanto pa mu je dal zagon v javnem mnenju. Izvoljen je bil z veliko večino in z le tremi izgubljenimi deželami. Jug seveda ni sodeloval. Lincoln je gledal tudi v čas po vojni. Z amnestijo vseh, ki niso bili konfederacijski funkcionarji, in s popustljivim odnosom do premagancev je poskušal zaceliti rane. S tem je tlakoval pot v rekonstrukcijo, krajše obdobje omejenih pristojnosti južnih dežel in obnovo uničenega v vojni. Leejeva vojska je bila zaradi izgub in dezertacij močno oslabljena, Grantovim četam se je bolj izmikal, kot pa se bojeval z njimi. Zadnji veliki poskus Konfederacije je bila bitka pri Petersburgu v Virginiji, kjer je unionistični general Sheridan odločno zmagal. Prestolnica Konfederacije Richmond je padla in severna vojska je imela prost vstop v osrčje Konfederacije. Lee se je 9. aprila 1865 predal, kmalu zatem, 9. maja 1865 pa je bil ujet predsednik Davis. S tem je bilo tudi konec Konfederacije in sanj o odcepitvi. Vendar Abraham Lincoln tega ni doživel. Na veliki petek, 14. aprila, se je z ženo in prijatelji odpravil v gledališče. Tam pa je bilo vse pripravljeno na zaroto, ki jo je vodil igralec in južnjaški simpatizer John Wilkes Booth. Ta se je splazil po zatemnjeni loži in predsednika ustrelil v teme na glavi. Zdravniki mu niso mogli več pomagati in zjutraj 15. aprila je Lincoln preminil. Tako se je poslovil »pošteni Abe« in odšel med nesmrtne v anale zgodovine.


text: Udeležite se enega od naših BREZPLAČNIH vodenih izobraževanj in se na lastne oči prepričajte, kako preprosto je mogoče uspešno začeti uporabljati Microsoft Lync. - Izredno interaktivna ureditev navidezne učilnice. - Oglejte si predstavitve in sodelujte pri praktičnih primerih. - Številne lekcije potekajo večkrat na teden. - Od 30 do 60-minutne lekcije so osredotočene na realne primere srečanj. Vodeni izobraževalni tečaji v živo Če se želite prijaviti, spodaj kliknite naslove tečajev! Ne veste, kateri tečaj bi izbrali? Pomagajte si tako, da kliknete tukaj. Osnovne učne ure – Lync 2013 |Tečaj ||Opis |Lync za vsak dan – predstavitev ||V tem celovitem pregledu Lyncove rešitve si oglejte, kako lahko s programom Lync 2013 izboljšate komunikacije in obogatite sodelovanje. |Lync 2013 – stiki in pogovori ||Oglejte si, kako preprosto lahko z Lyncom vzpostavite povezavo s stiki in sodelujete z njimi, bodisi prek neposrednega sporočanja bodisi prek zvočnih klicev ali videoklicev. |Lync 2013 Enterprise Voice – osnove ||Preberite več o tem, kako lahko Lync 2013 Enterprise Voice uporabite za vsa telefonska opravila, vključno z opravljanjem in s prejemanjem klicev ter preverjanjem telefonskega predala. |Lync 2013 – osnove elektronskega srečanja ||Preberite, kako lahko načrtujete elektronska srečanja v programu Lync 2013, poleg tega pa še dajete v skupno rabo vsebino srečanja, upravljate zvočne povezave in videopovezave ter sodelujete z udeleženci. |Lync 2013 – strokovna prisotnost ||Ko se seznanite z osnovami vodenja elektronskega srečanja, si preberite najboljše prakse in se seznanite z naprednimi orodji, s katerimi lahko srečanja povzdignete na višjo raven strokovnosti. |Prehod iz storitve Live Meeting v program Lync 2013 ||Namenjeno vsem, ki bodo namesto storitve Office Live Meeting uporabljali Microsoft Lync 2013. Raziščite namige za uporabo novih in že znanih orodij za spletne konference, da bodo vaša spletna srečanja v Lyncu uspešna. |Novosti v programu Lync 2013 ||Raziščite nove in izboljšane funkcije sporočanja, video- in zvočne funkcije in funkcije srečanj, ki so na voljo v programu Lync 2013. |Razvoj učinkovite strategije za pripravo na Lync in njegovo uvedbo ||Preverite, kako so končni uporabniki pripravljeni na uvedbo programa, raziščite sredstva za uvedbo in se seznanite z najboljšimi praksami za glavno uvedbo Microsoft Lynca, pa tudi z drugimi Microsoftovimi rešitvami za poenoteno komunikacijo. Osnovne učne ure – Lync 2010 Spletni tečaji za samostojno učenje |Tečaj ||Opis |Spletni tečaji za samostojno učenje ||Ne najdete lekcije, ki bi jo lahko vključili v svoj urnik? Do različic na zahtevo zgornjih izobraževalnih tečajev in drugih virov lahko dostopate iz namiznega računalnika kadar koli, podnevi ali ponoči.


text: Auris zdaj daljši in z nižjim težiščem Nova toyota auris je oblikovno postala prepoznavnejša od predhodnika. Sprednji del rahlo spominja na subaruja trezio (oziroma toyoto verso S), zadnji del pa na lexusa CT. Auris je z novo generacijo nižji in daljši, cel avtomobil je čvrstejši in lažji do 40 kilogramov. Auris je tri centimetre daljši in 5,5 centimetra nižji od predhodnika. Medosna razdalja je ostala nespremenjena, prtljažnik pa je pridobil šest litrov prostornine. Dva bencinska in dizelski motor, BMW-jevi motorji pridejo čez eno leto Auris bo na voljo z bencinskim in dizelskim motorjem ter hibridnim pogonskim sklopom. Pri Toyoti podatkov o zmogljivosti in ekonomičnosti motorjev še niso razkrili. Jasno je, da bodo aurisa poganjali 1,3-litrski in 1,6-litrski bencinski ter 1,4-litrski dizelski motor. Čez leto dni naj bi se ponudbi pridružili tudi BMW-jevi motorji. Zasnova aurisa prilagojena hibridnim elementom Hibridni pogonski sklop bo sestavljen iz 1,8-litrskega bencinskega in električnega motorja. Novega aurisa so zasnovali posebej za hibridne elemente, zato za razliko od predhodnika v njem ni kompromisov pri notranjosti in prostornosti prtljažnika. Toyota bo novega aurisa uradno predstavila septembra na avtomobilskem salonu v Parizu. Preberite še: Hibridni avtomobili niso več nekaj eksotičnega. Hibridni auris se zlahka skrije v množici običajnih avtomobilov. Je avto za tiste, ki jim je pomembno varovanje okolja, ne pa bahanje pred sosedi. Lexus velja za avtomobilski ponos Japonske, zato so snovalci CT-ja dobro premislili vsako podrobnost, preden so ga dali v roke zahtevnim kupcem. Na testu se je izkazal z varčnostjo in športnostjo. Ključne besede: Toyota


text: Bizeljsko sestavlja več hiš, ki so grajene v 19. ali v začetku 20. stoletja. Naselje je še precej kmečko, glavna kmetijska panoga je vinogradništvo. Po nizkih prisojnih goricah so večji vinogradi, kjer pridelujejo žlahtno rdeče in belo vino, znanega bizeljčana. Tu je tudi velika vinska klet. V vzhodnem delu naselja stoji tik nad ravnico ob reki Sotli župnijska baročna cerkev sv. Lovrenca. Skozi kraj vodi cesta proti Bistrici ob Sotli, tu pa se odcepi še cesta, ki vodi čez Sotlo v Klanjec na Hrvaško.


text: Identična funkcija Idéntična fúnkcija (tudi idéntična preslikáva ali idéntična transformácija, kratko tudi identitéta) je matematična funkcija, ki preslika vsak element sam vase, tj. funkcija z enačbo: f(x)=x. Identično funkcijo se po navadi označi fid ali tudi samo id, v teoriji linearnih operatorjev pa tudi I. Identična funkcija je nevtralni element za kompozitum funkcij: - f o id = f - id o f = f


text: 1922 (MCMXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 6. februar - Pij XI. postane papež. 8. februar - sovjetska ČEKA je reorganizirana v Državno politično upravo (GPU), del NKVD. 28. februar - Egipt postane neodvisna država. 3. april - Josif Stalin je imenovan za generalnega sekretarja centralnega komiteja Komunistične stranke Sovjetske zveze. 23. april - ustanovljena je Slovenska republikanska stranka. 26. avgust - Atatürkove sile pri Afyonu dosežejo odločilno zmago nad grško vojsko in jo prisilijo k umiku iz Male Azije. 13. september - v mestu El Aziziyah (Libija) je izmerjena najvišja temperatura zraka v zgodovini merjenj, 58 °C. 13. – 15. september - požar, ki so ga verjetno podtaknili grški vojaki med umikom, uniči večji del mesta İzmir in zahteva okrog 100.000 žrtev. 28. oktober - italijanski fašisti z Benitom Mussolinijem na čelu izvedejo pohod na Rim in prevzamejo oblast. 1. november - konec Osmanskega cesarstva. 5. november - britanski arheolog Howard Carter in njegovi možje med izkopavanjem v Dolini kraljev odkrijejo vhod v Tutankamonovo grobnico. 22. november - v Gorici je ustanovljena prva fašistična organizacija za Slovence . 30. december - Konča se ruska državljanska vojna, s tem pa je ustanovljena Sovjetska zveza. Rojstva 22. januar - Franc Cerar, slovenski duhovnik, jezuit in pisatelj († 2014) 4. februar - Jakob Savinšek, slovenski kipar in risar († 1961) 10. februar - Árpád Göncz, madžarski politik († 2015) 11. februar - Ela Peroci, slovenska pedagoginja, pisateljica in novinarka († 2001) 15. februar - Jožef Smej, mariborski pomožni škof († 2020) 1. marec - Jicak Rabin, izraelski general in politik († 1995) 31. marec - Richard Kiley, ameriški igralec in pevec († 1999) 9. april - Bojan Accetto, slovenski zdravnik internist († 2007) 23. april - Ive Šubic, slovenski slikar († 1989) 14. maj - Franjo Tuđman, hrvaški politik, predsednik Hrvaške († 1999) 27. maj - Christopher Lee, angleški igralec († 2015) 5. junij - John Gatenby Bolton, angleško-avstralski astronom († 1993) 10. junij - Judy Garland, ameriška filmska igralka in pevka († 1969) 11. junij - Erving Goffman, kanadski sociolog († 1982) 18. julij - Thomas Samuel Kuhn, ameriški filozof († 1996) 26. julij - Rafko Vodeb, slovenski duhovnik, eksorcist, teolog, filozof, umetnostni zgodovinar, pesnik, prevajalec († 2002) 4. avgust - Janez Stanovnik, slovenski politik, pravnik in ekonomist († 2020) 24. avgust - Howard Zinn, ameriški zgodovinar, politolog in politični aktivist († 2010) 18. oktober - Špelca Čopič, slovenska umetnostna zgodovinarka († 2014) 9. november - Imre Lakatos, madžarski filozof in matematik († 1974) 11. november - Kurt Vonnegut ml., ameriški pisatelj, satirik in likovni umetnik († 2007) 14. november - Butros Butros-Gali, egiptovski diplomat in politik († 2016) 16. november - José de Sousa Saramago, portugalski pisatelj, dramatik, novinar in komunist, nobelovec († 2010) 19. november - Tomonubu Imamiči, japonski sodobni filozof († 2012) 29. november - Dušan Radović, srbski pesnik, pisatelj in novinar († 1984) 19. december - Karel Destovnik - Kajuh, slovenski pesnik, prevajalec in narodni heroj († 1944) Smrti 1. januar - Števan Kühar slovenski politik in urednik (* 1887) 5. januar - Ernest Henry Shackleton, britanski raziskovalec irskega rodu (* 1874) 22. januar - Marie Ennemond Camille Jordan, francoski matematik (* 1838) Benedikt XV., italijanski papež (* 1854) Fredrik Bajer, danski pisec, učitelj, mirovnik, nobelovec (* 1837) 28. marec - Mihael Napotnik, lavantinski škof (* 1850) 1. april - Karel I. Habsburško-Lotarinški, zadnji avstrijski cesar in ogrski kralj (* 1887) 26. maj - Ernest Solvay, belgijski kemik, industrialec, človekoljub in politik (* 1838) 18. junij - Jacobus Cornelius Kapteyn, nizozemski astronom (* 1851) 2. avgust - Alexander Graham Bell, ameriški znanstvenik in izumitelj (* 1847) 29. avgust - Georges Sorel, francoski anarhist (* 1847) 18. november - Marcel Proust, francoski intelektualec, pisatelj, esejist in kritik (* 1871) Nobelove nagrade Fizika - Niels Bohr Kemija - Francis William Aston Fiziologija ali medicina - Archibald Vivian Hill, Otto Fritz Meyerhof Književnost - Jacinto Benavente Mir - Fridtjof Nansen


A da me vidi babo... === METJELKOVA == Klub Gromka, od 19.00 naprej POLETNA GROMKA >> Grejemo klopice na Trgu brez zgodovinskega spomina & poslušamo fino muziko. Pridite ždet z nami! Gala hala, ob 22.00 RAPETEK 139: POLETNA UČNA URA 80s Borka 90s K’Pow 00s Esco 10s Toljo Vstopnina: vstop prost do 23h, 3 € do polnoči, 5 € kasneje *v primeru slabega vremena bo prireditev potekala v dvorani s pričetkom ob 22h! Tiffany, ob 23.00 Tematski večer :: The royal house of Tiffany has the pleasure of inviting you to the most magical party of this year: Fairy Queen garden party. Leave your worries behind and immerse yourself in the soothing ambience of this exceptional event. Indulge your senses with our special fairy dust. Provided by our most beloved fairy queen mother. Our experienced team of elven entertainers will take you on a sensual and luxurious journey. Your slice of fantasy paradise awaits you, with our wonderful performers who will take you on a magical trip through the fairy queendom . Dresscode: Fairy, extravagant, drag,mythical beings, Midsummer Night’s Dream, creatures of the night, power fairy Fairy DJ: DJ DUKI Vstopnina/entrance: 3 eur 5 eur Z dresscode: 0 eur / do 1:00 - 3 eur / od 1:00 == PO LUBLAN' == Dobimo se pred Škucem, Škuc in okolica Program: 18.00 – Teater v galeriji: Fuj, gosenica!, lutkovna predstava v izvedbi Lutkovnega gledališča Lalanit 18.00 – Ustvarjalno2: Preproge iz starih majic, ustvarjalno delavnico za mlade vodi Danijela Zajc 18.30 – Poletne ustvarjalnice: Slikanje z volno, ustvarjalno delavnico za otroke vodi Iuna Ornik 20.00 – Muzika na Starem trgu in Jazz oder: Ton Risco european Quartet, jazz 22.00 – Filmska projekcija: Remington, celovečerni film (1988), režija: Damjan Kozole, produkcija: ŠKUC Nostalgija Vintage Cafe, ob 20.00 Akustični nastop s country in rock melodijami : Ian Ostrožnik Pritličje, ob 20.00 Celovečerec: SHU SHU Kino Šiška, ob 19.30 Motörcity 2018 official warm-up party : RICHIE KOTZEN >>> Richie Kotzen je eden najbolj zanimivih in vsestranskih kitaristov. Kitarski virtuoz, avtor in vokalist z unikatnim in prepoznavnim slogom je do danes izdal že več kot 20 solo albumov, po katerih se pretakajo rock, blues in jazz, s primesmi soula in popa. Po nekaj albumih ga je k sodelovanju povabila glam metal zasedba Poison. Na njihovem sila uspešnem album Native Tongue se še kako sliši Kotzenov vpliv – predvsem njegovi na bluesu sloneči kitarski prijemi. Kotzen pri Poison ni ostal dolgo – nadaljeval je s svojo solistično kariero in se kasneje pridružil zasedbi Mr. Big. Po njihovem razpadu je nadaljeval kot solist. Leta 2013 je skupaj z Mikeom Portnoyem in Billyjem Sheenanom ustanovil superskupino The Winery Dogs, sam pa je vseskozi negoval tudi solo kariero. Vstop: na dan 24 €, s popustom 16 € !! RAZPRODANO !!! Hostel Celica, zraven Metelkove, ob 20.00 Koncert: MAGIC JAM (SLO) ::: Trio sestavljajo: dva člana Prismojenih profesorjev bluesa, bobnar Zlatko Đogić in kitarist Julijan Erič, ki v tej postavi igra bas, ter šef Fake Orchestra, kitarist Igor Leonardi. Petju se ne izogibajo. Orbitalna midi-synthesizer kitara, efektiran bas in pojoči bobni skupaj zvenijo močneje kot le »power trio«. Vse, kar vedo vnaprej, je le, da ustvarjajo novo, super groovy, funky, space rockin' in subtilno doživetje. Pričakujte nepričakovano! Zasedba: Igor Leonardi – e. električna synth kitara , Julijan Erič – bas , Zlatko Đogič – bobni Vstopnina: 3 EUR Klub K4, ob 23.59 Klubski dogodek: UVK4 pres. Just Us Crew ::: Klub K4 je zajelo ultravijolično valovanje poletne klubske sezone, pred katerim ne pomaga noben faktor. Najmočnejši ga bomo odrejvali tudi v poletni vročini in to kar dvakrat tedensko. Za švic bodo zadolženi večinoma domači rezidenti, ki ga bodo tenstali vse od techna pa do trapa. Vstopnina: Do (till) 24.00 5EUR / po (after) 24.00 7EUR Music Policy: techno, house, electronica Sviraju : NITRAM + MARIN + LIMC + SIMM. VSTOPNINA / ENTRANCE FEE: 5 eur < 24.00h < 7 eur Kreatorij DIC, Poljanska 26 V okviru mednarodnega umetniško-raziskovalnega projekta BITI - IN >>> Srbski večer : predstavitev skupine Teater 34 iz Novega Sada. Muzika in pivo bo, mogoče še kaj == KINO MIT LAIBACH === Kino Komuna 18.30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo) 20.45 Oceanovih 8 (Ocean's 8) Kino Gledališče Bežigrad 21.15 POLETJE V ŠKOLJKI (Poletje v školjki) Slovenska kinoteka 21.30 Zvok Istanbula Crossing the Bridge: The Sound of Istanbul (rež. Fatih Akin, Nemčija/Turčija, 2005, 35mm, 1.85, barvni, 90', sp) Nemški roker turških korenin Alexander Hacke se odloči, da odpotuje v Istanbul ter razišče in posname glasbo in zvoke tega mostu med vzhodno in zahodno civilizacijo. Med raziskovanjem mesta naleti na številne glasbenike in veliko raznovrstnost, od elektronske glasbe, roka, hiphopa do povsem tradicionalnih orientalskih ritmov, pri odkrivanju teh skrivnosti pa mu pomagajo tudi številni znani turški pevci, skladatelji, glasbeniki in izvajalci, ki jih druži ljubezen do glasbe. Ljubljanski grad, Film pod zvezdami 21.30 film: Zbeži! >>> Temnopolti mladenič obišče družinsko posestvo svojega belega dekleta, a pod toplo dobrodošlico njenih staršev se skriva resnica, ki je bolj srhljiva od česarkoli, kar si je lahko predstavljal. Film, v katerem se mešajo groza, humor in provokativna družbena kritika, je doživel velikanski uspeh tako pri kritikih kot pri občinstvu. === KURJA MAT' == Šempeter pri Novi Gorici, ispred Corronijevega dvorca :: Koncert zasedb GYPSIE GROOVE + NESESARI KAKALULU Z'stonj Floating Castle (Grad Snežnik) Festival Okarina (Bled) :: danes: MANOU GALLO (Slonokoščena obala) >>> Glasbenica in pevka Manou Gallo, ki se je rodila v majhnem mestu Divo v srednjezahodni regiji Slonokoščene obale, je nadarjena, mojstrska in edinstvena glasbenica, ki ohranja bogato dediščino svojega plemenu Djiboi. V Slonokoščeni obali obstaja tradicija izvajanja glasbe ob pogrebih, rojstvih, kot dobrodošlica novorojenim dvojčkom, a tudi za druge vsakodnevne dogodke – v Divu se življenje odvija v skladu s tradicionalnimi ritmi plemena Djiboi. Manou Gallo, ki ostaja povezana s svojimi afriškimi koreninami, povezuje funk, jazz, soul in blues v 1000 večplastne glasbene kolaže, ki prinašajo nebrzdano veselje in groove ritme. Gallo poje v jeziku dida, v francoščini in angleščini.Đ Vstop prost


Komentiraj V četrtkovih glasbenih novicah se pogovarjamo s Kristino iz dua Balans, ki je v napoved svojega albuma pripravil krajšo izdajo, ki pravzaprav ni izdaja, je bolj zbir posnetkov in hommage vsemu dobremu, kar se jima je zgodilo v preteklih dveh letih. Kje sta bila, kaj sta počela, kdo in kaj je navdahnilo ta njun izdelek, pa v četrtek ob 9.05. Poslušamo pa nov material novega projekta Pass The Bless, natančneje komad Propaganda, ki ga Darla Smoking pripravlja v sodelovanju z dunajsko založbo Well Gedacht, bolj natančno z Ethnique Punch, Stormtrap Asifehom in Levnijem, pridružil pa se jim je tudi v Sloveniji delujoči iranski raper Naji.


Zavod RS za varstvo narave - NOVICE - Očistimo KP strunjan - Očistimo KP strunjan Zavod za varstvo narave, območna enota Piran, bo 29. novembra (v primeru slabega vremena pa bo čistilna akcija prestavljena za en teden) organiziral čistilno akcijo v območju Krajinskega parka Strunjan. Zbirno mesto je na peščenem parkirišču pri restavraciji Primorka (ob laguni Stjuža), ob 8.00 uri. Kljub vsem lepotam, ki nam jih Strunjan nudi in kljub temu, da je tako početje prepovedano tudi z Uredbo o Krajinskem parku Strunjan, mnogi odlagajo odpadke na neprimernih mestih; na klifu in v gozdu, ki sta del naravnega rezervata, ter na drugih mestih, ki sicer niso del naravnih rezervatov, so pa iz vidika varstva okolja vsekakor pomembni. Ravno zato, da bi Krajinski park Strunjan ohranili takega kot je, bo Zavod RS za varstvo narave skupaj z novoustanovljenim Javnim zavodom Krajinski park Strunjan organiziral čistilno akcijo na tem območju.