source: fineweb

text: 2286. Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju (uradno prečiščeno besedilo) (ZSDU-UPB1), Stran 5777. Na podlagi 153. člena Poslovnika državnega zbora je Državni zbor Republike Slovenije na seji dne 26. aprila 2007 potrdil uradno prečiščeno besedilo Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, ki obsega: – Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU (Uradni list RS, št. 42/93 z dne 22. 7. 1993), – Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-A (Uradni list RS, št. 56/01 z dne 6. 7. 2001) in – Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-B (Uradni list RS, št. 26/07 z dne 23. 3. 2007). Št. 300-01/92-12/21 Ljubljana, dne 26. aprila 2007 EPA 1334-IV Predsednik Državnega zbora Republike Slovenije France Cukjati, dr. med., l.r. Z A K O N O SODELOVANJU DELAVCEV PRI UPRAVLJANJU uradno prečiščeno besedilo (ZSDU-UPB1) I. SPLOŠNE DOLOČBE 1. člen Ta zakon določa načine in pogoje za sodelovanje delavcev pri upravljanju gospodarskih družb, ne glede na obliko lastnine, samostojnih podjetnikov posameznikov z najmanj 50 delavci in zadrug (v nadaljnjem besedilu: družba) in v pravni red Republike Slovenije prenaša Direktiva 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (UL L št. 80 z dne 23. 3. 2002, str. 29) in Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L št. 82 z dne 22. 3. 2001, str. 16). Pravico do sodelovanja pri upravljanju uresničujejo delavci po določbah tega zakona tudi v podjetjih, ki opravljajo gospodarske javne službe, v bankah in v zavarovalnicah, če ni s posebnim zakonom drugače določeno. Pravico do sodelovanja pri upravljanju v zavodih uresničujejo delavci kot posamezniki po določbah tega zakona, kolektivno pa v skladu s posebnim zakonom. Ta zakon se ne uporablja za sodelovanje delavcev pri upravljanju v evropskih svetih delavcev, v evropski delniški družbi in v evropski zadrugi, če ni s posebnim zakonom tako določeno. 1.a člen Izrazi, uporabljeni v tem zakonu, imajo naslednji pomen: a) »organ upravljanja« oziroma »direktor« je poslovodstvo, kakor ga določa zakon, ki ureja gospodarske družbe; b) »organ vodenja ali nadzora družbe« je organ vodenja ali nadzora, kakor ga določa zakon, ki ureja gospodarske družbe, in nadzorni ali upravni odbor zadruge, kakor ga določa zakon, ki ureja zadruge; c) »kapitalsko povezane družbe« so koncernske družbe oziroma koncern, kakor jih določa zakon, ki ureja gospodarske družbe oziroma zadruge. 2. člen Sodelovanje delavcev pri upravljanju se uresničuje na naslednje načine: – s pravico do pobude in s pravico do odgovora na to pobudo, – s pravico do obveščenosti, – s pravico dajanja mnenj in predlogov ter s pravico do odgovora nanje, – z možnostjo ali obveznostjo skupnih posvetovanj z delodajalcem, – s pravico soodločanja, – s pravico zadržanja odločitev delodajalca. 3. člen Pravice v zvezi s sodelovanjem delavcev pri upravljanju uresničujejo delavci kot posamezniki ali kolektivno preko: – sveta delavcev ali delavskega zaupnika, – zbora delavcev, – predstavnikov delavcev v organih družbe. 4. člen Delavci imajo pravico do individualnega in kolektivnega sodelovanja pri upravljanju, zlasti če gre za soodločanje oziroma vplivanje na vsebino in organizacijo dela ter na določitev in izvajanje aktivnosti, namenjenih izboljševanju delovnih razmer oziroma humanizaciji delovnega okolja in doseganju uspešnega poslovanja družbe. 5. člen Poleg načinov sodelovanja delavcev pri upravljanju, določenih z 2. členom tega zakona, se lahko z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem določijo tudi drugi načini sodelovanja delavcev pri upravljanju. S pisnim dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem se podrobneje uredi uresničevanje pravic iz tega zakona ter druga vprašanja, za katera je s tem zakonom tako določeno, lahko pa se dogovori tudi več soupravljalskih pravic delavcev, kot jih določa ta zakon. Sklep o sklenitvi dogovora sprejme na strani delodajalca organ upravljanja. Delodajalec mora dogovor javno objaviti na način, ki je v družbi običajen. Z dogovorom iz tega člena se ne določajo pravice iz delovnega razmerja, plače in tisti pogoji dela, ki se skladno s predpisi urejajo s splošno veljavnimi kolektivnimi pogodbami. Določbe dogovora med svetom delavcev in delodajalcem, ki niso v skladu s prejšnjim odstavkom, so nične. 6. člen Dogovor iz prejšnjega člena se uporablja neposredno. Dogovor izvršuje delodajalec, če v posameznih primerih ni določeno drugače. Odstopanje delodajalca od zagotavljanja pravic, dogovorjenih z dogovorom, je možno samo s soglasjem sveta delavcev. Svet delavcev se s postopki, ki odstopajo od sprejetega dogovora, ne sme vmešavati v upravljanje družbe. 7. člen S pravico do sodelovanja delavcev pri upravljanju se ne posega v pravice in obveznosti sindikatov in združenj delodajalcev, da ščitijo interese svojih članov. Svet delavcev se mora vzdržati kakršnihkoli oblik sindikalnega boja. II. SVET DELAVCEV IN DELAVSKI ZAUPNIK 1. Oblikovanje, sestava, mandat in izvolitev sveta delavcev 8. člen Delavci imajo pravico izvoliti svet delavcev v skladu s tem zakonom. Svet delavcev se oblikuje, če je v družbi zaposlenih več kot 20 delavcev z aktivno volilno pravico. 9. člen V družbi, v kateri je zaposlenih do 20 delavcev z aktivno volilno pravico, delavci sodelujejo pri upravljanju preko delavskega zaupnika. Za izvolitev delavskega zaupnika se smiselno uporabljajo določbe tega zakona, ki se nanašajo na svet delavcev. Delavski zaupnik se s tajnim glasovanjem lahko izvoli tudi na zboru delavcev. Delavskemu zaupniku se mora omogočiti način dela in zagotoviti pravice, ki se nanašajo na svet delavcev. 10. člen Svet delavcev sestavlja naslednje število članov: – v družbi z do 50 delavcev – trije člani; – v družbi z več kot 50 do 100 delavcev – pet članov; – v družbi z več kot 100 do 200 delavcev – sedem članov; – v družbi z več kot 200 do 400 delavcev – devet članov; – v družbi z več kot 400 do 600 delavcev – 11 članov; – v družbi z več kot 600 do 1.000 delavcev – 13 članov. V družbi z več kot 1.000 delavcev se število članov sveta delavcev poveča za dva člana na vsakih dodatnih 1.000 delavcev. Mandat članov sveta delavcev traja štiri leta. Člani so lahko ponovno izvoljeni. Število članov sveta delavcev se v času mandatne dobe ne spremeni, ne glede na spremembo števila delavcev z aktivno volilno pravico v družbi. 11. člen Svet delavcev preneha z delom, če se število delavcev z aktivno volilno pravico zmanjša pod število, določeno v 8. členu tega zakona, razen če ni v dogovoru drugače določeno. 12. člen Pravico voliti predstavnike v svet delavcev imajo vsi delavci, ki delajo v družbi nepretrgoma najmanj šest mesecev (aktivna volilna pravica). Direktor, delavci, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi v skladu z 72. členom Zakona o delovnih razmerjih (Uradni list RS, št. 42/02) ter prokuristi (v nadaljnjem besedilu: vodilno osebje) nimajo pravice voliti predstavnikov v svet delavcev. Družinski člani vodilnega osebja nimajo pravice voliti predstavnikov v svet delavcev. Za družinske člane po tem zakonu se štejejo zakonec, otroci (zakonski ali nezakonski, posvojenci in pastorki), vnuki, starši (oče, mati, očim in mačeha), posvojitelji ter bratje in sestre. 13. člen Pravico biti izvoljeni v svet delavcev imajo vsi delavci, ki imajo aktivno volilno pravico po tem zakonu in so zaposleni v družbi nepretrgoma najmanj 12 mesecev (pasivna volilna pravica). 14. člen V novoustanovljeni družbi imajo aktivno in pasivno volilno pravico vsi delavci iz prvega odstavka 12. člena in iz 13. člena tega zakona, ne glede na dobo zaposlitve. 15. člen Člani sveta delavcev se volijo s tajnim in neposrednim glasovanjem. Vsak delavec ima en glas. Delavci glasujejo osebno. 16. člen Svet delavcev mora objaviti sklep o razpisu volitev največ 90 in najmanj 60 dni pred iztekom mandatne dobe članov sveta delavcev. V sklepu o razpisu volitev mora biti določen dan volitev in število članov sveta, ki se volijo. Število članov sveta, ki se volijo, se določi glede na število delavcev v družbi na dan sprejema sklepa o razpisu volitev. S sklepom o razpisu volitev se imenuje tudi volilna komisija. Sklep o razpisu volitev se mora na način, dostopen vsem delavcem, objaviti v družbi. 17. člen V novoustanovljeni družbi lahko najmanj trije delavci ali v družbi zastopani reprezentativni sindikati skličejo zbor delavcev zaradi izvolitve sveta delavcev. 18. člen V primeru iz prejšnjega člena se skliče zbor delavcev v delovnem času, v dogovoru z direktorjem družbe. Na zboru delavcev se delavci z večino glasov delavcev z aktivno volilno pravico odločajo o oblikovanju sveta delavcev. Če je sprejeta odločitev o oblikovanju sveta delavcev, zbor delavcev imenuje volilno komisijo in določi dan volitev v svet delavcev. Člane volilne komisije lahko predlaga vsak delavec in v družbi zastopani sindikati. Izvoljeni so tisti kandidati za člane volilne komisije, ki dobijo največ glasov. Volilni organi 19. člen Postopek volitev in odpoklica članov sveta delavcev vodijo volilne komisije in volilni odbori (v nadaljnjem besedilu: volilni organi). Volilne komisije se imenujejo za štiri leta, volilni odbori pa za vsake volitve članov sveta delavcev. 20. člen Volilne organe sestavljajo predsednik in člani ter njihovi namestniki. Člani volilnih organov in njihovi namestniki so lahko le delavci, ki imajo aktivno volilno pravico. Člani volilnih organov in njihovi namestniki ne morejo biti kandidati za člane sveta delavcev. Članstvo v volilnih organih je prostovoljno. Pisni pristanek kandidata za člana volilnega organa je potrebno pridobiti pred sprejemom sklepa o razpisu volitev. 21. člen Volilni organ je sklepčen, če sta navzoči dve tretjini članov volilnega organa oziroma namestniki tistih članov, ki so odsotni. Če tudi tako ni mogoče zagotoviti sklepčnosti volilnega organa, je volilni organ sklepčen, če so namesto odsotnih članov ali njihovih namestnikov navzoči namestniki prisotnih članov. Predsednika volilne komisije lahko nadomešča samo njegov namestnik. 22. člen Pri delu volilnih organov so lahko navzoči tudi predstavniki kandidatov za člane sveta delavcev in predstavniki sindikatov v družbi. Predstavnik iz prejšnjega odstavka sam ne more biti kandidat za člana sveta delavcev. 23. člen Volilno komisijo sestavljajo predsednik in najmanj dva člana ter njihovi namestniki. 24. člen Volilna komisija: – skrbi za zakonitost volitev članov sveta delavcev, – ugotavlja, ali so predlogi kandidatov za člane sveta delavcev v skladu s tem zakonom in jih objavi, – določa volišča, – določa seznam volivcev za celotno družbo in za posamezna volišča, – imenuje volilne odbore, – ugotavlja rezultate izida glasovanja na voliščih in razglaša, kateri kandidati so izvoljeni v svet delavcev, – vodi neposredno tehnično delo v zvezi z volitvami, – opravlja druge naloge, ki jih določa ta zakon. 25. člen Glasovanje na voliščih vodijo volilni odbori, ki skrbijo za pravilnost in tajnost glasovanja. Za vsako volišče se imenuje en volilni odbor. Volilni odbor sestavljajo predsednik in parno število članov; vsak od njih ima namestnika. 26. člen V družbi z do 50 delavci z aktivno volilno pravico ni potrebno imenovati namestnikov članov volilnih organov. V primeru iz prejšnjega odstavka se lahko naloge volilne komisije in volilnih odborov združijo in jih opravlja volilna komisija. V primeru iz prvega odstavka tega člena se sme glasovati le na enem volišču. Kandidiranje članov sveta 27. člen Pravico predlagati kandidate za člane sveta delavcev imajo: – v družbi z več kot 20 do 50 delavci – najmanj trije delavci z aktivno volilno pravico; – v družbi z več kot 50 do 300 delavci – najmanj desetina delavcev z aktivno volilno pravico; – v družbi z nad 300 delavci – najmanj desetina delavcev z aktivno volilno pravico, vendar je v vsakem primeru veljaven predlog, ki ga poda najmanj 50 delavcev; – vsak reprezentativni sindikat v družbi. Predlogi kandidatov za člane sveta delavcev, ki se predložijo volilni komisiji, morajo biti pisni. Predlogom kandidatov za člane sveta delavcev iz prvih treh alinej prejšnjega odstavka je potrebno priložiti podpise delavcev, ki predlagajo kandidate za člane sveta delavcev. Predlogu kandidatov za člane sveta delavcev morajo biti priložene pisne izjave kandidatov, da se s kandidaturo strinjajo. 28. člen Svet delavcev lahko s poslovnikom določi, da se kandidati za člane sveta delavcev predlagajo in volijo ločeno za posamezne posebne skupine delavcev (ženske, invalidi, mladi delavci in podobno), za posamezne organizacijske enote oziroma dele delovnega procesa ter za dele družbe, ki so izven sedeža družbe. 29. člen Predloge kandidatov za člane sveta delavcev je potrebno predložiti volilni komisiji v 21 dneh od objave sklepa o razpisu volitev. 30. člen Ko volilna komisija prejme predloge kandidatov za člane sveta delavcev, v treh dneh preizkusi, če so pripravljeni v skladu s tem zakonom in če so bili pravočasno vloženi. 31. člen Če volilna komisija ugotovi formalne pomanjkljivosti posameznih predlogov kandidatov za člane sveta delavcev, zahteva od predlagateljev, da jih v treh dneh odpravijo. Če so predlogi vloženi na podlagi zbranih podpisov, se zahteva javno objavi v družbi, rok za odpravo pomanjkljivosti pa začne teči z dnem javne objave. Če volilna komisija ugotovi, da pomanjkljivosti ni mogoče odpraviti ali ugotovi, da je predlog kandidatov za člane sveta delavcev vložen prepozno, predlog zavrne. 32. člen Če je kandidatov za člane sveta delavcev manj, kot se jih voli, mora volilna komisija to takoj javno objaviti. Volilna komisija določi rok za prijavo dodatnih kandidatov za člane sveta delavcev, ki ne sme biti daljši od sedmih dni in začne teči z dnem javne objave. Volilna komisija pomanjkljive in prepozne predloge kandidatov za člane sveta delavcev iz prejšnjega odstavka zavrne. 33. člen V primerih iz drugega odstavka 31. člena in drugega odstavka 32. člena tega zakona odloča volilna komisija s sklepom, zoper katerega imajo predlagatelji in kandidati za člane sveta delavcev v osmih dneh od javne objave sklepa pravico do pritožbe na pristojno sodišče. 34. člen Če predlogi kandidatov za člane sveta delavcev nimajo pomanjkljivosti oziroma so bile formalne pomanjkljivosti odpravljene, volilna komisija sprejme sklep o njihovi zakonitosti in jih objavi. Sklep o zavrnitvi oziroma o ugotovitvi skladnosti z zakonom mora volilna komisija izdati najpozneje v treh dneh po tem, ko je bil predlog kandidatov za člane sveta delavcev vložen; če je bil predlog dan v dopolnitev, pa po preteku roka za dopolnitev. Če tudi po preteku roka za dopolnitev predloga kandidatov za člane sveta delavcev oziroma roka za vložitev novih predlogov kandidatov za člane sveta delavcev ni vloženih najmanj toliko veljavnih predlogov, kot je vseh članov sveta delavcev, ki se volijo, se volitve ne morejo organizirati. V tem primeru se lahko volitve ponovno organizirajo šele po preteku treh mesecev. Če kandidat za člana sveta delavcev odstopi od kandidature in vloženih predlogov kandidatov za člane sveta delavcev ni več toliko, kot je članov sveta delavcev, ki se volijo, se kandidacijski postopek za število manjkajočih članov sveta delavcev ponovi. Volitve članov sveta delavcev 35. člen Volilna komisija obvesti volivce o dnevu volitev in o njihovem volišču. Volitve morajo biti organizirane tako, da je zagotovljena tajnost glasovanja. 36. člen Volilni odbor lahko v soglasju z volilno komisijo določi, da volivci, ki so na dan volitev odsotni, volijo pred tem dnem. Volilni odbor določi dan volitev iz prejšnjega odstavka. O delu volilnega odbora pri glasovanju se sestavi poseben zapisnik. 37. člen Voli se z glasovnicami. Na glasovnici se navedejo imena kandidatov za člane sveta delavcev po abecednem redu priimkov, z navedbo, za koliko kandidatov se glasuje. 38. člen Voli se tako, da se obkrožijo zaporedne številke pred imeni tistih kandidatov za člane sveta delavcev, za katere se želi glasovati. 39. člen Neizpolnjena glasovnica in glasovnica, na kateri ni mogoče ugotoviti volje volivca, sta neveljavni. Neveljavna je tudi glasovnica, če je volivec glasoval za več kandidatov za člane sveta delavcev, kot jih je potrebno izvoliti. 40. člen Ko poteče čas volitev, ki je določen, začne volilni odbor takoj šteti glasove. O delu volilnega odbora se sestavi zapisnik, v katerega se vpiše: – dan, čas in kraj volitev, sestava volilnega odbora ter imena oseb, navzočih v skladu z 22. členom tega zakona, – koliko delavcev je imelo pravico voliti na volišču, – število oddanih glasovnic, – število neveljavnih glasovnic, – koliko glasov je dobil posamezen kandidat. V zapisnik se vpišejo tudi morebitne pripombe predstavnikov iz 22. člena tega zakona. Zapisnik, ki ga podpišejo vsi člani volilnega odbora, se najkasneje v 24 urah dostavi volilni komisiji, skupaj z volilnim gradivom. 41. člen Volilna komisija ugotovi, koliko volivcev je imelo pravico voliti v družbi, koliko jih je volilo, koliko glasovnic je bilo neveljavnih in koliko glasov je dobil posamezni kandidat za člana sveta delavcev. O delu volilne komisije se piše zapisnik, v katerega se vpišejo podatki iz prejšnjega člena, morebitne pripombe predstavnikov iz 22. člena tega zakona, pripombe članov volilne komisije ter osebni podatki izvoljenih kandidatov za člane sveta delavcev. Zapisnik podpišejo vsi člani volilne komisije. 42. člen Volitve so veljavne, če se jih je udeležila več kot polovica delavcev z aktivno volilno pravico. Če se je volitev udeležila polovica ali manj kot polovica delavcev, je mogoče nove volitve izvesti šele po šestih mesecih. Izvoljenih je toliko kandidatov za člane sveta delavcev, kot je članov sveta delavcev, in sicer tisti, ki so dobili največje število glasov. Če sta dva kandidata za člana sveta delavcev dobila enako število glasov, je izvoljen tisti, ki ima daljšo delovno dobo v družbi. 43. člen Če volilna komisija razveljavi volitve zaradi nepravilnosti, se opravijo ponovne volitve v 60 dneh po pravnomočnosti sklepa volilne komisije o neveljavnosti volitev. 44. člen V primerih iz prvega odstavka 42. člena in 43. člena tega zakona izda volilna komisija sklep o neveljavnosti volitev, zoper katerega je zagotovljena pravica do pritožbe v osmih dneh od dneva javne objave na pristojno sodišče. 45. člen Volitve v svet delavcev se opravijo najmanj 15 dni pred iztekom mandatne dobe članov sveta delavcev. Volilne rezultate ugotovi in razglasi volilna komisija najkasneje v petih dneh po izvedbi volitev. Po en izvod zapisnika o delu volilne komisije se vroči organu upravljanja in direktorju družbe ter drugim predstavnikom iz 22. člena tega zakona. Zapisnik se javno objavi tako, da je dostopen vsem delavcem v družbi. Z razglasitvijo volilnih izidov se šteje svet delavcev za izvoljenega, pravice in obveznosti pa izvršuje od dneva, ko staremu svetu delavcev preneha mandat. Prenehanje članstva v svetu delavcev 46. člen Delavcu preneha članstvo v svetu delavcev, če: – umre, – mu preteče mandat, – izgubi pravico biti voljen v svet delavcev, – je odpoklican, – odstopi, – mu preneha delovno razmerje v družbi. Odstop je veljaven, ko svet delavcev sprejme pisno izjavo delavca o odstopu. 47. člen Če delavcu preneha članstvo v svetu delavcev, postane član sveta delavcev za preostanek mandatne dobe tisti kandidat za člana sveta delavcev, ki je med neizvoljenimi kandidati za člane sveta delavcev dobil največ glasov, vendar ne manj kot 5% glasov tistih, ki so glasovali. Če sta dva kandidata za člana sveta delavcev dobila enako število glasov, postane član sveta tisti, ki ima daljšo delovno dobo v družbi. Če pred potekom mandatne dobe iz kakršnegakoli razloga preneha mandat več kot tretjini članov sveta delavcev in jih ni mogoče nadomestiti na način iz prejšnjega odstavka, se v 15 dneh od dneva ugotovitve o prenehanju mandata razpišejo nadomestne volitve. 48. člen Postopek za odpoklic člana sveta delavcev se začne na podlagi pisne zahteve najmanj 10% delavcev z aktivno volilno pravico oziroma reprezentativnega sindikata v družbi, če gre za člana sveta, ki ga je kandidiral ta sindikat. Če gre za odpoklic na podlagi zahteve delavcev, morajo biti zahtevi priloženi podpisi delavcev iz prejšnjega odstavka. V zahtevi se navedejo razlogi za odpoklic. Zahteva se pošlje volilni komisiji. Volilna komisija v postopku za odpoklic člana sveta delavcev ne presoja razlogov za odpoklic. 49. člen Če volilna komisija zahteve za odpoklic ne zavrne, v 30 dneh razpiše glasovanje o odpoklicu člana sveta delavcev in določi dan glasovanja. Za zavrnitev predloga za odpoklic člana sveta delavcev se smiselno uporabljajo določbe 30., 31., 33. in 34. člena tega zakona. 50. člen Član sveta delavcev je odpoklican, če je za odpoklic glasovala večina delavcev, ki imajo aktivno volilno pravico v času glasovanja o odpoklicu. 51. člen Za izvedbo glasovanja o odpoklicu se smiselno uporabljajo določbe tega zakona o volitvah članov sveta delavcev. Varstvo volilne pravice in stroški volitev 52. člen Volivcu morata biti zagotovljeni svoboda in tajnost volitev. Nihče ne sme ovirati volitev članov sveta delavcev. Volitve morajo biti organizirane tako, da se jih lahko udeležijo vsi delavci. Delodajalec ne sme v zvezi z volitvami delavcem obljubiti kakršnihkoli korist oziroma jim ne sme groziti z izgubo koristi in tako vplivati na glasovanje. Delavci imajo pravico izraziti svoje mnenje o volitvah, volilnih organih in kandidatih za člane sveta delavcev in zato ne morejo biti disciplinsko odgovorni. Nihče ne sme od delavca zahtevati, naj pove, kako je volil oziroma zakaj ni volil. 53. člen V primeru bistvenih kršitev postopka volitev, ki so ali bi lahko vplivale na zakonitost in pravilnost volitev, predlagatelji in kandidati za člane sveta delavcev lahko zahtevajo v osmih dneh na pristojnem sodišču razveljavitev volitev. Pristojno sodišče je sodišče, pristojno po območju sedeža družbe. 54. člen Nujne in potrebne stroške za tehnično izvedbo volitev krije družba. Čas, porabljen za delo volilnih organov in volitve, se plača, kot da bi delavci delali. Volitve se morajo izvesti v delovnem času tako, da je kar najmanj moten delovni proces. Način dela sveta delavcev 55. člen Prvo sejo novoizvoljenega sveta delavcev skliče predsednik volilne komisije, ki sejo vodi, dokler svet delavcev iz svoje sestave ne izvoli predsedujočega seje. Svet delavcev izvoli predsednika in njegovega namestnika. Predsednik zastopa in predstavlja svet delavcev. Namestnik zastopa in predstavlja svet delavcev v odsotnosti predsednika. 56. člen Člani sveta delavcev ne smejo biti ovirani oziroma jim ne sme biti onemogočeno opravljanje njihovih aktivnosti v svetu delavcev, kot tudi ne njihovo redno delo. 57. člen Način dela sveta delavcev se uredi s poslovnikom. S poslovnikom se uredijo zlasti naslednja vprašanja: – način sklicevanja sej, – sklepčnost, – način sprejemanja odločitev, – vodenje zapisnika, – sodelovanje oseb iz 61. člena tega zakona, – način konstituiranja odborov sveta delavcev. 58. člen Svet delavcev lahko ustanovi odbore za obravnavo posameznih vprašanj iz svoje pristojnosti. Odbori sveta delavcev se lahko ustanovijo tudi za obravnavo tistih vprašanj, ki so pomembna za posebne skupine delavcev (ženske, invalidi, mladi delavci ipd.). Svet delavcev lahko ustanovi odbore sveta delavcev tudi za posamezne organizacijske enote družbe oziroma dele delovnega procesa ter za dele družbe, ki so izven sedeža družbe (v nadaljnjem besedilu: dislocirane enote), če je v dislocirani enoti najmanj deset delavcev z aktivno volilno pravico. 59. člen Pristojnosti odborov sveta delavcev določi svet delavcev s poslovnikom. Največ tretjina odbora sveta delavcev je lahko sestavljena iz delavcev, ki niso člani sveta delavcev. Organ upravljanja in direktorja družbe se obvesti o ustanovitvi odborov sveta delavcev, njihovi sestavi in pristojnostih. 60. člen Odbori sveta delavcev obravnavajo vprašanja iz svoje pristojnosti in o svojih zaključkih ter predlogih obvestijo svet delavcev, ki o tem sprejme končno odločitev. 61. člen Svet delavcev lahko na svoje seje povabi strokovnjake iz družbe ali izven nje, vodilno osebje, predstavnike reprezentativnih sindikatov in predstavnike združenj delodajalcev. Osebam iz prejšnjega odstavka se pošlje gradivo in del zapisnika, ki se nanaša na njihovo prisotnost na seji sveta. 62. člen Svet delavcev se praviloma sestaja v delovnem času, upoštevaje potrebe delovnega procesa. Družba mora zagotoviti članom sveta delavcev pravico do petih plačanih ur mesečno za udeležbo na sejah sveta delavcev. Direktorju družbe je treba pravočasno sporočiti čas seje. Če je seja izven delovnega časa, ker potrebe delovnega procesa ne dopuščajo drugače, se šteje ta čas za delovni čas in je plačan v okviru ur, določenih v prvem odstavku tega člena. 63. člen Člani sveta delavcev imajo pravico do treh plačanih ur na mesec za posvetovanje z delavci in pravico do 40 plačanih ur na leto za izobraževanje, potrebno za učinkovito delo sveta delavcev. Z dogovorom med delodajalcem in svetom delavcev se lahko določi večje število ur za delo članov sveta delavcev, daljša odsotnost z nadomestilom ali brez nadomestila plače zaradi izobraževanja, potrebnega za učinkovito delo sveta delavcev, večje število ur v okviru delovnega časa, namenjenih posvetovanju članov sveta delavcev z delavci, ter druge ugodnosti, povezane z delom sveta delavcev. Družba mora zagotoviti članom sveta delavcev za čas posvetovanja enako plačo, kot če bi delali. Čas in kraj posvetovanja se sporazumno določita med direktorjem in svetom delavcev, upoštevaje potrebe delovnega procesa. 64. člen V družbi s 50 do 300 delavci se določi število članov sveta delavcev, ki opravljajo svojo funkcijo s polovičnim delovnim časom, in sicer: – v družbi s 50 do 100 delavci – en član, – v družbi s 100 do 300 delavci – dva člana. V družbi z večjim številom delavcev se določi število članov sveta delavcev, ki opravljajo svojo funkcijo poklicno, in sicer: – v družbi s 300 do 600 delavci – en član, – v družbi s 600 do 1.000 delavci – dva člana, – na vsakih dodatnih 600 zaposlenih pa še po en član. Poklicni član sveta delavcev je upravičen do plače, ki ne sme biti nižja od plače, ki jo je prejemal pred izvolitvijo za člana sveta delavcev, ali do plače, ki jo prejemajo zaposleni v družbi z enako izobrazbo, če je ta zanj ugodnejša. Plača poklicnega člana sveta delavcev se valorizira z rastjo ostalih plač v družbi. 65. člen Delodajalec krije nujne stroške za delo sveta delavcev, najmanj pa stroške potrebnih prostorov za seje, sprejem strank in delo poklicnih članov sveta delavcev, stroške materialnih sredstev, ki jih svet delavcev uporablja in stroške administrativnega osebja za delo sveta delavcev. Stroške oseb iz 61. člena tega zakona krije družba le, če je bilo tako predhodno dogovorjeno z delodajalcem in v obsegu, ki je bil dogovorjen, najmanj pa 50% povprečne plače mesečno na zaposlenega v družbi na vsakega člana sveta delavcev. Z dogovorom med delodajalcem in svetom delavcev se lahko določi fiksni znesek sredstev za delo sveta v določenem časovnem obdobju. Svet delavcev uporablja ta sredstva po lastni presoji, vendar le za financiranje svojega dela. 66. člen Če svet delavcev in delodajalec ne dosežeta sporazuma glede vprašanj iz 63. in 65. člena tega zakona, lahko vsak od njiju zahteva, da o njih odloči arbitraža. Arbitraža pri svoji odločitvi upošteva ekonomski položaj družbe in potrebe sveta delavcev. 67. člen Članu sveta delavcev ni mogoče znižati plače ali proti njemu začeti disciplinskega ali odškodninskega postopka ali ga kako drugače postavljati v manj ugoden ali podrejen položaj, če ravna v skladu z zakonom, kolektivno pogodbo in pogodbo o zaposlitvi. 67.a člen Če pride zaradi pravnega prenosa podjetja ali dela podjetja, izvedenega na podlagi zakona, drugega predpisa, pravnega posla oziroma pravnomočne sodne odločbe ali zaradi združitve do spremembe delodajalca, član sveta delavcev ohrani svoj status, če pri delodajalcu prevzemniku obstajajo pogoji za njegovo imenovanje v skladu z zakonom. Prejšnji odstavek se ne uporablja, če so izpolnjeni pogoji za novo imenovanje sveta delavcev. Član sveta delavcev, ki mu preneha mandat zaradi spremembe delodajalca, uživa varstvo v skladu s prejšnjim členom še devet mesecev po prenehanju funkcije in varstvo pred odpovedjo v skladu z zakonom o delovnih razmerjih. 68. člen Člani sveta delavcev in osebe iz 61. člena tega zakona morajo varovati poslovno skrivnost družbe. III. ZBOR DELAVCEV DRUŽBE 69. člen Svet delavcev ima pravico sklicati zbor delavcev, ki ga sestavljajo vsi zaposleni v družbi, razen vodilnega osebja. Možen je tudi sklic po posameznih organizacijskih enotah ali delih delovnega procesa v družbi. Zbor delavcev dislocirane enote ima pravico sklicati tudi odbor sveta delavcev dislocirane enote. Zbor delavcev ima pravico obravnavati vprašanja iz pristojnosti sveta delavcev oziroma njegovega odbora. Zbor delavcev ne more odločati o vprašanjih, ki so v pristojnosti sveta delavcev oziroma njegovega odbora. 70. člen Svet delavcev oziroma odbor sveta delavcev lahko povabi na zbor delavcev osebe iz 61. člena tega zakona. Direktorja družbe je potrebno obvestiti o sklicu zbora delavcev. Predstavnik družbe ima pravico sodelovati na zboru delavcev. 71. člen Svet delavcev oziroma njegov odbor mora sklicati zbor delavcev, če tako zahteva direktor družbe in uvrstiti na dnevni red vprašanja, ki jih direktor predlaga. 72. člen Zbor delavcev se lahko skliče, upoštevaje potrebe delovnega procesa, enkrat letno med delovnim časom. Zbor delavcev se praviloma skliče izven delovnega časa, razen če ni drugače dogovorjeno in v primeru iz prejšnjega člena. Način sklica in delo zbora delavcev se podrobneje uredita s poslovnikom sveta delavcev. IV. SVET DELAVCEV KAPITALSKO POVEZANIH DRUŽB 73. člen Kapitalsko povezane družbe ustanovijo svet delavcev kapitalsko povezanih družb. V svetu delavcev kapitalsko povezanih družb sodelujejo predstavniki vseh kapitalsko povezanih družb. 74. člen Člane sveta delavcev kapitalsko povezanih družb imenujejo sveti delavcev kapitalsko povezanih družb, skupno število članov in število članov, ki jih imenuje svet delavcev posamezne družbe pa določijo z dogovorom, skladno z velikostjo in številom članov sveta delavcev te družbe. Člani sveta delavcev kapitalsko povezanih družb so lahko le člani svetov delavcev povezanih družb. 75. člen Svet delavcev kapitalsko povezanih družb je pristojen za obravnavanje vprašanj, ki se nanašajo na delavce v vseh kapitalsko povezanih družbah. S sporazumom med sveti delavcev kapitalsko povezanih družb se lahko natančneje opredelijo pristojnosti sveta delavcev kapitalsko povezanih družb in vprašanja, ki sodijo v delovno področje sveta delavcev kapitalsko povezanih družb. 76. člen Za način dela sveta delavcev kapitalsko povezanih družb se smiselno uporabljajo določbe tega zakona o načinu dela sveta delavcev. 77. člen Mandat članov sveta delavcev kapitalsko povezanih družb se veže na mandat v svetu delavcev družb, iz katerih so imenovani. V. SODELOVANJE DELAVCEV V ORGANIH DRUŽBE 78. člen Sodelovanje delavcev pri upravljanju v organih družbe se uresničuje preko predstavnikov delavcev v organih vodenja in nadzora družbe, in sicer: 1. v dvotirnem sistemu upravljanja preko predstavnikov delavcev v nadzornem svetu družbe ali nadzornem odboru zadruge (v nadaljnjem besedilu: nadzorni svet), lahko pa tudi preko predstavnika delavcev v upravi družbe ali v upravnem odboru zadruge (v nadaljnjem besedilu: delavski direktor); 2. v enotirnem sistemu upravljanja preko predstavnikov delavcev v upravnem odboru in v komisijah upravnega odbora, lahko pa tudi preko predstavnika delavcev med izvršnimi direktorji družbe ali zadruge. 79. člen Število predstavnikov delavcev v nadzornem svetu se določi s statutom družbe, vendar ne sme biti manjše od ene tretjine članov in ne večje od polovice vseh članov nadzornega sveta družbe. V upravnem odboru je najmanj eden izmed članov predstavnik delavcev. Število predstavnikov delavcev v upravnem odboru se določi s statutom družbe, vendar ne sme biti manjše od enega predstavnika delavcev izmed vsakokratnih treh dopolnjenih članov upravnega odbora. Za predstavnika delavcev v nadzornem svetu oziroma upravnem odboru družbe ne more biti izvoljena v družbi zaposlena oseba, ki po tem zakonu nima pravice voliti in biti izvoljena v svet delavcev. Predstavnik delavcev v nadzornem svetu ali upravnem odboru ne more biti predsednik tega organa. Svet delavcev ima pravico imenovati tudi predstavnika delavcev v komisije nadzornega sveta in upravnega odbora. Predstavnike delavcev, ki so člani nadzornega sveta ali upravnega odbora oziroma njegovih komisij, izvoli in odpokliče svet delavcev in s tem seznani skupščino družbe. Način izvolitve in odpoklica članov nadzornega sveta ali upravnega odbora oziroma njegovih komisij, ki so predstavniki delavcev, se podrobneje določi s poslovnikom sveta delavcev. 80. člen Člani nadzornega sveta in upravnega odbora ter njegovih komisij, ki so predstavniki delavcev, zastopajo interese vseh delavcev v okviru pooblastil tega organa v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske družbe, ali zakonom, ki ureja zadruge, in statutom družbe. Nadzorni svet oziroma upravni odbor družbe je dolžan na zahtevo predstavnikov delavcev najmanj enkrat letno obravnavati poročilo sveta delavcev o stanju na področju uresničevanja tega zakona v družbi s predlogom ukrepov in se do njega opredeliti. 81. člen Družba z dvotirnim sistemom upravljanja, kjer je zaposlenih več kot 500 delavcev, ima delavskega direktorja, ki ga predlaga v upravo družbe svet delavcev. V družbi z enotirnim sistemom upravljanja, kjer je zaposlenih več kot 500 delavcev, je na predlog sveta delavcev eden izmed predstavnikov delavcev v upravnem odboru imenovan za izvršnega direktorja. V družbi, kjer je zaposlenih manjše število delavcev, se lahko imenuje delavskega direktorja v upravo družbe ali predstavnika delavcev v upravnem odboru za izvršnega direktorja, če je tako določeno z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem. 82. člen Na predlog sveta delavcev imenuje delavskega direktorja kot člana uprave družbe nadzorni svet, predstavnika delavcev za izvršnega direktorja upravnega odbora pa upravni odbor. Za odpoklic delavskega direktorja v upravi družbe ali predstavnika delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora se smiselno uporabljajo določbe, ki veljajo za njegovo imenovanje. 83. člen Če delavski direktor v upravi ali predstavnik delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora ni imenovan v skladu s prejšnjim členom, mora odbor nadzornega sveta ali upravnega odbora nadzornemu svetu ali upravnemu odboru v enem mesecu po njegovem glasovanju predlagati skupnega kandidata. Kandidat je imenovan za delavskega direktorja v upravi ali za predstavnika delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora, če dobi večino glasov prisotnih članov nadzornega sveta ali upravnega odbora. Odbor nadzornega sveta oziroma upravnega odbora iz prejšnjega odstavka je sestavljen iz enakega števila predstavnikov lastnikov, imenovanih izmed članov nadzornega sveta oziroma upravnega odbora, in predstavnikov delavcev – članov sveta delavcev, predsednik odbora pa je predstavnik lastnikov. Če delavski direktor v upravi ali predstavnik delavcev med izvršnimi direktorji upravnega odbora tudi v skladu s prvim odstavkom tega člena ni imenovan, lahko svet delavcev zahteva, da ga imenuje pristojno sodišče. 84. člen V okviru splošnih pravic in obveznosti, ki pripadajo vsem članom uprave družbe ali izvršnim direktorjem družbe v skladu s posebnim zakonom in statutom družbe, delavski direktor ali predstavnik delavcev med izvršnimi direktorji družbe zastopa in predstavlja interese delavcev glede kadrovskih in socialnih vprašanj. 84.a člen Majhne družbe, kakor jih določa zakon, ki ureja gospodarske družbe, niso zavezane k uporabi določb tega poglavja, ki se nanašajo na sodelovanje delavcev v organih družbe. VI. SODELOVANJE DELAVCEV PRI UPRAVLJANJU DRUŽBE 85. člen Sodelovanje delavcev pri upravljanju družbe se uresničuje tako, da so delavci: – neposredno obveščeni in da lahko neposredno dajejo predloge in mnenja, – obveščeni preko delavskega zaupnika ali sveta delavcev, ter da preko njega dajejo predloge in mnenja, zahtevajo skupno posvetovanje z delodajalcem, soodločajo o posameznih, s tem zakonom določenih vprašanjih in zahtevajo zadržanje posameznih odločitev delodajalca do sprejema končne odločitve na pristojnem organu. 86. člen Delodajalec in svet delavcev ali njegov odbor se sestajata na zahtevo delodajalca ali sveta delavcev. Praviloma enkrat mesečno se sestajata zaradi uresničevanja pravic in obveznosti, ki jih imata po tem zakonu. 87. člen Svet delavcev ima predvsem naslednje pristojnosti: – skrbi za to, da se izvajajo zakoni in drugi predpisi, sprejete kolektivne pogodbe ter doseženi dogovori med svetom delavcev in delodajalcem; – predlaga ukrepe, ki so v korist delavcev; – sprejema predloge in pobude delavcev in jih v primeru, da so upravičeni, upošteva pri dogovarjanju z delodajalcem; – pomaga pri vključevanju v delo invalidom, starejšim in drugim delavcem, ki jim je zagotovljeno posebno varstvo. 88. člen Delodajalec mora delavcu kot posamezniku omogočiti sodelovanje pri upravljanju. Delavec kot posameznik ima pravico: – do pobude in odgovorov na to pobudo, če se nanašajo na njegovo delovno mesto ali na njegovo delovno oziroma organizacijsko enoto, – biti pravočasno obveščen o spremembah na svojem delovnem področju, – povedati svoje mnenje o vseh vprašanjih, ki se nanašajo na organizacijo njegovega delovnega mesta in delovni proces, – zahtevati, da mu delodajalec oziroma od njega pooblaščeni delavec pojasni vprašanja s področja plač in z drugih področij delovnih razmerij ter iz vsebine tega zakona. Delodajalec mora odgovoriti na pobudo iz prve alinee ter na vprašanja iz četrte alinee prejšnjega odstavka najkasneje v 30 dneh. Obveščanje 89. člen Delodajalec mora obveščati svet delavcev predvsem o vprašanjih, ki se nanašajo na: – gospodarski položaj družbe, – razvojne cilje družbe, – stanje proizvodnje in prodaje, – splošni gospodarski položaj panoge, – spremembo dejavnosti, – zmanjšanje gospodarske dejavnosti, – spremembe v organizaciji proizvodnje, – spremembe tehnologije, – letni obračun in letno poročilo, – druga vprašanja na podlagi medsebojnega dogovora iz drugega odstavka 5. člena tega zakona. Na zahtevo sveta delavcev mora delodajalec omogočiti vpogled v dokumentacijo, ki je nujna za obveščenost o zadevah iz prejšnjega odstavka. 90. člen Delodajalec mora o vprašanjih iz pete, šeste, sedme, osme in devete alinee prvega odstavka prejšnjega člena obveščati svet delavcev pred sprejemom dokončne odločitve. Skupno posvetovanje 91. člen Delodajalec mora pred sprejemom obveščati svet delavcev in zahtevati skupno posvetovanje glede statusnih in kadrovskih vprašanj družbe ter glede vprašanj varnosti in zdravja delavcev pri delu. Potrebne informacije mora delodajalec posredovati svetu delavcev najmanj 30 dni pred sprejemom odločitve, rok za predlagano skupno posvetovanje pa mora biti najmanj 15 dni pred sprejemom odločitev. 92. člen Skupno posvetovanje med svetom delavcev in delodajalcem predstavlja dolžnost delodajalca, da seznani svet delavcev o predvidenih odločitvah glede statusnih in kadrovskih vprašanj ter glede vprašanj varnosti in zdravja delavcev pri delu, se z njim posvetuje in si prizadeva za uskladitev stališč. 93. člen Za statusna vprašanja družbe iz prvega odstavka 91. člena tega zakona se štejejo: – statusne spremembe, – prodaja družbe ali njenega bistvenega dela, – zaprtje družbe ali njenega bistvenega dela, – bistvene spremembe lastništva, – statusno preoblikovanje družbe, opredeljeno z zakonom, ki ureja gospodarske družbe, – sprememba sistema upravljanja družb. 94. člen Za kadrovska vprašanja družbe iz prvega odstavka 91. člena tega zakona se štejejo: – potrebe po novih delavcih (število in profili), – sistemizacija delovnih mest, – razporejanje večjega števila delavcev izven družbe, – razporejanje večjega števila delavcev iz kraja v kraj, – sprejemanje aktov s področja dodatnega pokojninskega, invalidskega in zdravstvenega zavarovanja, – zmanjšanje števila delavcev, – sprejem splošnih pravil o disciplinski odgovornosti. Za večje število delavcev se šteje 10% vseh delavcev družbe. Soodločanje 95. člen Delodajalec mora predložiti v soglasje svetu delavcev predloge odločitev v zvezi z: – osnovami za odločanje o izrabi letnega dopusta in odločanje o drugih odsotnostih z dela, – merili za ocenjevanje delovne uspešnosti delavcev, – kriteriji za nagrajevanje inovacijske dejavnosti v družbi, – razpolaganjem s stanovanjskim skladom, počitniškimi zmogljivostmi in drugimi objekti standarda delavcev, – kriteriji za napredovanje delavcev. Svet delavcev mora predloge iz prejšnjega odstavka obravnavati in se do njih opredeliti v osmih dneh od predložitve v soglasje. Če se svet delavcev ne opredeli do predlogov v roku iz prejšnjega odstavka, se šteje, da z njimi soglaša. Soglasje, sprejeto na svetu delavcev in v pisni obliki podano delodajalcu k njegovemu predlogu, se šteje kot dogovor med svetom delavcev in delodajalcem. 96. člen Delodajalec mora v osmih dneh pridobiti soglasje sveta delavcev tudi v primeru, če imajo odločitve iz pete do osme alinee prvega odstavka 89. člena tega zakona ter prve in druge alinee 93. člena tega zakona za posledico povečanje ali zmanjšanje števila delavcev, če gre za večje število delavcev, po predpisih o delovnih razmerjih. Svet delavcev lahko zavrne soglasje iz prejšnjega odstavka samo v primeru, če predlog odločitev o zmanjšanju števila delavcev ne vsebuje predloga programa o razreševanju presežnih delavcev po predpisih o delovnih razmerjih, ali če razlogi za odločitev o zmanjšanju števila delavcev niso utemeljeni. Če svet delavcev zavrne soglasje v nasprotju s prejšnjim odstavkom, ta zavrnitev nima učinka na pravilnost in zakonitost odločitve delodajalca. 97. člen Delodajalec ne sme sprejeti odločitev, če je v osmih dneh svet delavcev zavrnil soglasje. Pravica zadržanja odločitve delodajalca 98. člen Svet delavcev ima pravico s sklepom zadržati posamezne odločitve delodajalca in istočasno sprožiti postopek za razreševanje medsebojnega spora: – če delodajalec o vprašanjih iz pete, šeste, sedme in osme alinee prvega odstavka 89. člena tega zakona predhodno ne obvešča sveta delavcev pred sprejemom dokončne odločitve – v osmih dneh od dneva, ko je bil obveščen o sprejemu odločitve delodajalca, – če delodajalec ne seznani sveta delavcev, ne spoštuje rokov iz 91. člena tega zakona in ne zahteva skupnega posvetovanja s svetom delavcev glede statusnih in kadrovskih vprašanj iz 93. in 94. člena tega zakona – v osmih dneh od dneva, ko je bil obveščen o sprejemu odločitve delodajalca. V primerih iz prejšnjega odstavka delodajalec ne sme izvršiti odločitve vse do dokončne odločitve pristojnega organa. VII. RAZREŠEVANJE MEDSEBOJNIH SPOROV 99. člen Spore med svetom delavcev in delodajalcem razrešuje arbitraža. Arbitraža je sestavljena iz enakega števila članov, imenovanih s strani sveta delavcev in delodajalca, ter enega nevtralnega predsedujočega, z imenovanjem katerega se strinjata obe strani. 100. člen Z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem se lahko v družbi ustanovi stalna arbitraža. Če je v družbi ustanovljena stalna arbitraža, svet delavcev in delodajalec imenujeta listo arbitrov, ki sodelujejo v posameznih arbitražah. Vsakokrat, ko se sproži arbitražni postopek, imenujeta svet delavcev in delodajalec svoje arbitre s te liste. Če je v družbi ustanovljena stalna arbitraža, mora dogovor med svetom delavcev in delodajalcem določati tudi število članov arbitraže, začetek arbitražnega postopka in postopek pred arbitražo. 101. člen Minister, pristojen za delo, določi listo arbitrov na predlog reprezentativnih sindikatov in združenj delodajalcev. Z liste arbitrov se imenujejo arbitri tedaj, ko v družbi ni ustanovljena stalna arbitraža. 102. člen S predlogom o začetku arbitražnega postopka mora tisti, ki je sprožil postopek, imenovati tudi svojega arbitra. Če druga stran v 15 dneh po začetku postopka ne imenuje svojega arbitra, lahko predlagatelj zahteva, da arbitra postavi pristojno sodišče. Arbitri, ki so jih imenovale stranke, skupaj imenujejo predsednika arbitraže z liste arbitrov, s katere so bili sami imenovani. Če se o predsedniku ne morejo sporazumeti, lahko vsaka stranka predlaga pristojnemu sodišču, da imenuje predsednika arbitraže. Pristojno sodišče imenuje arbitre oziroma predsednika arbitraže v primeru stalne arbitraže z liste, določene v družbi, sicer pa z liste arbitrov, ki jo je določil minister, pristojen za delo. 103. člen Po opravljeni ustni obravnavi in izvedbi dokazov arbitraža odloča z večino glasov. Predsednik arbitraže vodi obravnavo, posvetovanje in glasovanje. Njegova dolžnost je skrbeti, da se vsa vprašanja vsestransko in popolno proučijo. Predsednik arbitraže glasuje zadnji. O obravnavi in glasovanju se vodi zapisnik. Zapisnik o glasovanju se zapečati in priloži zapisniku o ustni obravnavi. O odločitvi izda arbitraža odločbo, ki mora biti pisna in podpisana s strani predsednika arbitraže. Arbitražna odločba se vroči obema strankama. 104. člen Arbitraža s svojo odločitvijo nadomesti dogovor med svetom delavcev in delodajalcem. Odločba arbitraže je v družbi dokončna. Stranki lahko izpodbijata arbitražno odločbo pred pristojnim sodiščem iz razlogov in po postopku, ki je določen s posebnim zakonom. 105. člen Če z dogovorom med svetom delavcev in delodajalcem postopek pred arbitražo ni podrobneje določen, se za arbitražni postopek uporabljajo določila zakona o pravdnem postopku, kolikor s tem zakonom ni drugače določeno. 106. člen Za pristojno sodišče po tem zakonu se šteje sodišče, pristojno za delovne spore. VIII. KAZENSKE DOLOČBE 107. člen Z globo od 4.000 do 20.000 eurov se kaznuje za prekršek pravna oseba: 1. če ne objavi na v družbi običajen način dogovorov s svetom delavcev (četrti odstavek 5. člena); 2. če ne izvršuje dogovorov s svetom delavcev (drugi odstavek 6. člena); 3. če ne omogoči dela in ne zagotovi pravic delavskemu zaupniku (tretji odstavek 9. člena); 4. če ne organizira volitev tako, da se jih lahko udeležijo vsi delavci (tretji odstavek 52. člena); 5. če obljublja delavcem koristi oziroma jim grozi z izgubo koristi v zvezi z volitvami in tako vpliva na glasovanje (tretji odstavek 52. člena); 6. če ne zagotovi kritja nujnih in potrebnih stroškov za tehnično izvedbo volitev (prvi odstavek 54. člena); 7. če ne zagotovi plačila delavcem za čas, porabljen za delo volilnih organov ali za čas, porabljen za volitve (drugi odstavek 54. člena); 8. če ovira ali onemogoča opravljanje aktivnosti članov sveta delavcev ali njihovo redno delo (56. člen); 9. če ne zagotovi plačila članom sveta za udeležbo na sejah sveta delavcev (62. člen); 10. če ne zagotovi plačila članom sveta delavcev za čas posvetovanja z delodajalcem (tretji odstavek 63. člena); 11. če ne krije nujnih stroškov za delo sveta delavcev (prvi odstavek 65. člena); 12. če ne omogoči članu sveta delavcev posebnega varstva zaradi njegove aktivnosti (67. člen); 13. če delavcu, kot posamezniku, ne omogoči pravice do sodelovanja pri upravljanju (prvi odstavek 88. člena); 14. če v 30 dneh ne odgovori delavcu na pobudo, ki se nanaša na njegovo delovno mesto ali njegovo delovno ali organizacijsko enoto (tretji odstavek 88. člena); 15. če ne obvešča sveta delavcev v skladu z 90. členom tega zakona; 16. če ne zahteva skupnega posvetovanja glede statusnih in kadrovskih vprašanj v roku 15 dni pred sprejemom odločitve (91. člen); 17. če ne predloži v soglasje svetu delavcev predlogov odločitev, ki jih je dolžan predložiti v skladu s 95. in 96. členom tega zakona; 18. če sprejme odločitev kljub temu, da je svet delavcev v osmih dneh zavrnil soglasje (97. člen); 19. če izvrši odločitev pred dokončnostjo odločitve pristojnega organa (drugi odstavek 98. člena). Z globo od 2.000 do 4.000 eurov se kaznuje za prekršek tudi samostojni podjetnik posameznik, ki stori prekršek iz prejšnjega odstavka. Z globo od 1.000 do 2.000 eurov se kaznuje odgovorna oseba pravne osebe, ki stori prekršek iz prvega odstavka tega člena. Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU (Uradni list RS, št. 42/93) vsebuje naslednje prehodne in končne določbe: IX. PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE 108. člen V družbi, v kateri še ni oblikovan svet delavcev, se ta oblikuje skladno s 17. in 18. členom tega zakona. 109. člen V delniških družbah in družbah z omejeno odgovornostjo, ki so v družbeni lasti in kjer se konstituira svet delavcev, se ne oblikuje delavski svet. Če je v takšnih družbah poleg organov upravljanja družbe z dnem pričetka veljavnosti tega zakona že oblikovan delavski svet, ima pristojnosti sveta delavcev po tem zakonu. 110. člen Ne glede na določbo tretjega odstavka 1. člena tega zakona se, do uveljavitve zakona o kolektivnem dogovarjanju oziroma posebnega zakona, pravica do sodelovanja delavcev pri upravljanju v zavodih lahko ureja s kolektivno pogodbo. 111. člen Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-A (Uradni list RS, št. 56/01) vsebuje naslednjo končno določbo: 6. člen Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju – ZSDU-B (Uradni list RS, št. 26/07) vsebuje naslednjo prehodno in končno določbo: PREHODNA IN KONČNA DOLOČBA 15. člen Z dnem uveljavitve tega zakona prenehajo veljati določbe 703. člena Zakona o gospodarskih družbah (ZGD-1) (Uradni list RS, št. 42/06 in 60/06 – popr.). 16. člen Ta zakon začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije.


DKI - Društvo za kulturo inkluzije - Bodi športnik 2014 Ustvarjeno Petek, 12 September 2014 14:01 Poleg že tradicionalnih disciplin (košarka, nogomet, odbojka in balinanje) bodo obiskovalcem na voljo številne delavnice, kjer bodo lahko potešili svoje želje po aktivnosti. Najmlajši (1. triada OŠ) pa se bodo lahko udejstvovali na pastirskih igrah in ostalih igrah naše mladosti. Za popestritev bodo poskrbeli učenci in učitelji Center Janeza Levca Ljubljana, prostovoljci Društva za kulturo inkluzije, animatorji ŠD Narodni dom s telovadnimi poligoni in razna druga društva z zanimivimi delavnicami in igrami. Pridružili se nam bodo tudi Klovn Jaka, lutkar in pravljičar Boris Kononenko ter naša stalna animatorja, Gogi in Raper Zlatko. Prijavnico za sodelujoče šole najdete na spletni strani www.igrajsezmano.eu. Rok za oddajo prijave je petek 26. 9. 2014, do 12.00 ure. Slednje pa naj velja tudi kot iskreno povabilo našim prostovoljcem, da se nam ponovno pridružite in se zaigrate z nami! Tudi prijavnico za prostovoljce najdete na zgornji povezavi.


“Viva Italija, viva vojska, viva italijanski Fiume!” Po enomesečnem predahu se vračamo k drugemu delu oddaje o življenju Gabriela d’Annunzia: italijanskega poeta, dramatika, vojnega hujskača, vojaka in politika. V zadnji oddaji smo povzeli njegov vstop v ospredje italijanskega političnega prostora. Med vojno je d’Annunzio prejel vsa možna odlikovanja italijanske vojske in si zgradil neverjetno politično moč, ki je v prvi vrsti temeljila na lojalnosti vojnih veteranov. V nestabilnih razmerah povojne Italije je tako zgolj čakal na svoj naslednji manever. 11. septembra 1919 je d’Annunzio, po večmesečnem razmisleku ob praznovanju obletnice svojega prvega spolnega odnosa, dokončno sprejel odločitev, da bo na lastno pest, kljub nasprotovanju mednarodne skupnosti in posledično italijanske oblasti, zavzel mesto Reka. V noči iz 11. na 12. september je ekipa d’Annunzijevih pristašev oropala vojaško skladišče v Ronkah in odpeljala 26 tovornjakov. D’Annunzio se je tako v zgodnjih jutranjih urah - vročičen in slaboten od viroze - v rdečem fiatu, polnem cvetja, v spremstvu 186-ih vojakov odpravil na pot osvojitve Reke. Italijanski premier Francesco Nitti je nemudoma izdal ukaz zaustavitve d’Annunzijeve odprave z vsemi razpoložljivimi sredstvi. Ne zgolj to, da je odprava prešla vsako izmed mnogih zapor. D’Annunzio je ob vsakem izmed številnih srečanj s cestnimi zaporami nastopil z drznimi govori, v katerih je vojak 1000 om za zaporami ponujal smrt in se nastavljal njihovim puškam. Dodatno strahospoštovanje pa je zagotovo izzvala tudi skupina arditov, ki je potovala na čelu odprave. Arditi - ime izhaja iz italijanske besede “ardire”, ki pomeni “pogum” - so bili elitna skupina italijanske vojske in so imeli sloves najhrabrejših borcev. D’Annunzio naj bi bil, poleg splošne priljubljenosti med vojnimi veterani, najbolj priljubljen prav med pripadniki arditov. Dilemo italijanske vojske, ki naj bi zaustavila odpravo, morda najbolje opiše pismo poveljnika italijanske tretje armad takratnemu premierju Nittiju: “Nisem prepričan, ali lahko svoje vojake pripravim do tega, da bi streljali na kolege, ki vzklikajo ‘Viva Italija, viva vojska, viva italijanski Fiume!’”. Nittijev ukaz zaustavitve odprave z zaporami, ki so štele več tisoč vojakov, se je končal brez enega izstreljenega naboja. Končni rezultat pa je privedel zgolj do tega, da je d’Annunzio s svojimi govori ob zaporah v svojo odpravo rekrutiral skoraj 2000 dodatnih dezerterjev. Odprava iz Ronk je bila daleč od skrivnosti. Še pred prihodom d’Annunzia je bila Reka v pričakovanju odprave prihoda v popolnem kaosu. Hughes-Hallett opisuje napade na pripadnike avtonomistične stranke, demonstracije proti Britancem in splošne nemire, ki so po Reki razsajali 11. septembra. Ob prihodu d’Annunzia so ulice preplavile množice v petju italijanskih domoljubnih pesmi. Ženske in otroci z lovorovimi vejami, cvetje ter tisočeri poljubi d’Annunzijevih rok in obraza so v njemu vzbudili vtis, zaradi katerega je svoj prihod v mesto poimenoval sacra entrata. Medtem ko so arditi zastražili vsa križišča in trge, nad mestom pa ni plapolala več nobena druga zavezniška zastava kot italijanska, je d’Annunzio takoj po koncu svojega svetega vstopa v Reko dokončno podlegel virozi. Med spanjem so njegovi predstavniki in italijanski Narodni svet Reke sklenili, da bo vlogo voditelja mesta prejel Gabriele d’Annunzio. Ob prejetju novice naslednje jutro je sicer odigral nekakšno igro začudenja, a novica res ni bila nikakršno presenečenje. D’Annunzio je tako ujel priložnost, da svojo pop star figuro, ki jo je v Italiji pripeljal tako daleč, kot je bilo mogoče - opomnimo, da so Avstrijci med vojno tiskali d’Annunzijeve karikature -, zdaj privede še na višjo raven. Reka in na čelu nje Gabriele d’Annunzio, se je z osvojitvijo mesta povzpel na svetovni oder. Naslednjih 15 mesecev so s sedem metrov visokega balkona reške guvernerske palače odmevali glasni d’Annunzijevi govori, ki jih je na drugi dan zavzetja otvoril z: “Tukaj sem ... Tukaj je človek ... Reka je poslej za vse veke združena z materjo Italijo!” Sledil je umik italijanskega zavezniškega generala Pittaluga, ki je v spremstvu peščice svoje vojske naglo zapustil mesto. Pri tem dodajmo, da je večina njegove vojske, vsaj mlajši kader, dezertiral in se pridružil d’Annunziu. Prav tako je še isto popoldne sledil umik britanskih in francoskih enot, s pojasnilom morebitnega bombardiranja mesta. D’Annunzio, ki je slovel po teatralnih pristopih na vseh področjih svojega življenja, je svoj vrhunec dosegel že s svetim vstopom v mesto. Sledila pa so pomembnejša vprašanja. Pričakovati je bilo možne spopade, zavezniška vojska je bila namreč še vedno nastanjena na drugem bregu Reke, še večje enote pa so bile nastanjene v bližnji Opatiji. Morda glavno vprašanje, za katerega se vsaj zdi, da mu d’Annunzio ni posvečal posebne pozornosti, pa je bil problem osnovne oskrbe izobčenega mesta. A vsekakor so bila to vprašanja prihodnosti. Reko so prve dni obsedali zgolj slavje, nabito polne kavarne, oborožene ženske v večernih oblekah in tako dalje. Za trenutek je d’Annunzio dosegel uprizoritev največje drame svojega življenja. Kot je pisal svojemu bivšemu tajniku: “Zmagal sem, vse imam v oblasti. Vojaki ubogajo edino mene. Mesto je mirno. Nihče mi ne more nič.”. Poleg tega je italijanskega premierja Nittija pripelja 2000 l do točke, ko naj bi ta ob dosegu novice o zavzetju Reke rjovel in močno tolkel po mizi. Vendarle ni šlo le za Reko in nesoglasja v zavezniških silah. D’Annunzijevo zavzetje Reke je poleg vsega nakazalo tudi izrazito neposlušnost italijanske vojske. Čeprav se je usoda Reke zdela več kot očitno začrtana v propadu, je privlačnost d’Annunzijevega projekta v mesto privedla več tisoč novih prostovoljcev. Italijanski dezerterji so se v mesto pretihotapili na vse možne načine. V najbolj bizarnih primerih tudi z ugrabljenimi ladjami in letali. Enega najbolj vpadljivih prihodov pa je zagotovo predstavljal pristanek ladje Persie, ki je svojo pot dostave trinajstih ton orožja in streliva ruskim belogardistom predčasno končala v Reki. Poleg tisočih italijanskih dezerterjev je glas o dogajanju v Reki, ki je med drugim vključeval sloves o odprti seksualnosti in drogah, tja privedel prenekatere evropske umetnike in intelektualce. Z vidika civilistov, ki so se iz držav širom Evrope zgrinjali v Reko, moramo morda v največji meri izpostaviti prav njeno vlogo nekakšnega kulturno-političnega inkubatorja. Ena izmed značilnih podob prvega obdobja d’Annunzijeve Reke naj bi bile velike skupine entuziastov, ki so dan in noč premlevale o vzpostavitvi novih svetovnih redov. Vse od futuristov, komunistov, anarhistov, sindikalistov in anarhosindikalistov. Poleg tega je d’Annunzijeva Reka tolerirala homoseksualnost. Ko je d’Annunzio nekega dne opazoval pare arditov, ki so se drže za roke sprehajali po mestu, naj bi dejal: “Poglej si moje vojake, sprehajajo se v parih kot v času Perikla”. Le nekaj dni po prevzemu oblasti je moral d’Annunzio zapreti meje mesta. Število prostovoljcev je postalo preveliko, da bi jih mesto lahko nahranilo - skupna ocena novih borcev je v vrhuncu narasla na okrog 20 tisoč vojakov. Interesi prišlekov, ki so se zgrinjali v “osvobojeno” mesto, so bili, kot smo že omenili, nadvse različni. A če strnemo to mnogoterico interesov, je tu še vedno prevladovala ideja velike Italije; bilo je le vprašanje, ali to pomeni zgolj priključitev Reke ali je primer Reke le začetek ekspanzionistične politike. Ideja mladosti, ki jo je d’Annunzio, zdaj star že šestinpetdeset let, tako močno povzdvigoval, je prevzela Reko. Večina prostovoljcev je bila mlada, številni so bili le najstniki. Mesto je prepevalo koračnico arditov: “Mladost, mladost, pomlad lepote!”. “Na pragu starosti sem se prerodil kot princ mladosti,” je v enem izmed reških govorov izjavil d’Annunzio. V duhu mladosti pa je tekla tudi vojaška disciplina mesta Reka. Vojaki naj bi se po lastni domislici nadeli s fesi in srebrnimi zvezdami, ki so jih našli v skladišču francoske vojske, ter se po mestu sprehajali v razpetih jopičih in bodali za pasovi. Ne glede na pehavo disciplino d’Annunzijeve vojske je ta vendarle ohranjala določen red. D’Annunzio je vsako jutro opravil pregled svoje garde arditov in se, ob spremljavi trobent s cvetlico za klobukom, na čelu svojih čet sprehodil skozi mesto. Predvsem skupine arditov so v Reki požele največ pozornosti. D’Annunzio je svojo častno enoto zelo rad primerjal z Ahilom in njegovimi Mirmidonci pred napadom na Trojo. Naj ob tem pripomnimo zgolj to, da so arditi, oblečeni v črne tunike, začeli uporabljati nov pozdrav, ki se je nedolgo zatem ustalil kot ena izmed simbolnih gest fašizma: pozdrav, z roko iztegnjeno proti nebu. Bilo je le vprašanje časa, kdaj se bo v Reki začel primanjkljaj hrane in ostalih potrebščin. Premier Nitti je sicer kaj kmalu ukazal izklop elektrike ter vpeljal blokado mesta s kopenske in z morske strani. A ni trajalo dolgo, ko se je zavedel politične nevarnosti, do katere bi lahko privedla pretirana agresija napram d’Annunziu, in je tako nedolgo po vpeljavi blokado drastično omejil. Ne glede na to je Reka stala pred nerazrešenim vprašanjem oskrbe. Ko je začel “umazani denar” pojenjati, je mestu ostal le še en možen vir oskrbe. D’Annunzio se je tako obrnil k piratstvu. Ustanovil je vojsko roparjev, ki jih je poimenoval uskoki, na čelo skupine pa je postavil svojega zaupnika in enega svojih prvih mož, Guida Kellerja. Keller je eden izmed številnih ekscentrikov, katerih pot se je križala z d’Annunzijem. V obdobju prve svetovne vojne je veljal za enega osrednjih italijanskih vojnih letalcev in se v tej funkciji tudi spoznal z novim voditeljem Reke. Vojni pilot, ki je postopno osvojil renome divjaka, je kot svojega ljubljenčka negoval orla in noči zelo rad preživljal na prostem. Ob boku d’Annunzia je že na večer odprave prejel vlogo človeka akcije - Keller je bil namreč na čelu operacije, v kateri so oropali vojaško skladišče v Ronkah in zagotovili vozila za odpravo proti Reki. Ekipa piratov je z motornimi čolni napadala okoliška zavezniška skladišča in ropala tovorne ladje. Poleg tega so izvajali tudi kopenske roparske pohode. V obeh primerih pa so se tovrstne akcije v večini primerov končale brez uporabe nasilja - najverjetneje prav zaradi slabega slovesa in strahospoštovanja, ki ga je zadajal videz arditov. Poleg piratske enote, ki je po letu 1920 postala bolj teroristično naravnana, je d’Annunzijev zaupnik Keller, ki je bil pred vojno večkrat aretiran zaradi svoje vztrajne navade zavračanja oblačil na javnih prostorih, ustanovil tudi posebno enoto znano po imenu Legija obupancev. To je bila enota brezdomcev, ki so povečini prebivali v zaprti ladjedelnici. Bili so dezerterji, kriminalci in begunci brez dokumentov. Hughes-Hellett Kellerjevo srečanje s člani bodoče Legije obupancev, ki jih je močno privlačila Kellerjeva divjost, opiše tako: “... tu je odkril velikansko pustolovsko zabavišče, polno napol golih mož, težke kovine in agresivnih pesmi ... Sredi izpušnih plinov in nenehnega mehanskega trušča so možje skakali v morje s premcev zapuščenih ladij, (medtem ko so) drugi skušali voziti blokirane lokomotive železniške proge Reka-Budimpešta ...” Legijo obupancev je d’Annunzio pozneje imenoval za svojo osebno gardo. Ne glede na omenjene piratske pohode osvobojene Reke mesto še zdaleč ni prekipevalo od razkošja. Mizerne razmere sicer še vedno niso drastično vplivale na lagodno življenje ter prestižne pojedine d’Annunzija in njegovega ožjega kroga, a d’Annunzio se je moral v prvi tretjini leta 1920 posloviti od svojih ritualov z vrtnicami. V Reki so se zapirale tovarne, brezposelnost je naraščala, poleg tega pa se je prebivalstvo, poleg vseh ostalih življenjskih dilem, srečevalo tudi z zmedenostjo uporabe valut. Trgovci postopoma niso več sprejemali novih bankovcev republike Reke, saj so bili ti lahko ponaredljivi. Prebivalci naj bi davke plačevali v eni in cene v drugi valuti. Prvo zimo je nova Reka preživela s kreditom, ki ga ni bila zmožna odplačati, konec zime 1920 pa je d’Annunzio, zaradi naraščajočega problema s hrano, odredil predajo 250-ih otrok krušnim staršem v Italiji. Ob vrhuncu lakote se je d’Annunzio, v poskusu dviga morale, kot vešč populist fotografiral v skromni uniformi desetnika, ki čaka v vrsti za hrano v vojaški menzi. Omenjen vrhunec lakote je za nekaj mesecev rešila uspešna piratska akcija reških piratov, ki jim je v mestno pristanišče uspelo pripeljati madžarsko tovorno ladjo z žitom. Dogodek je vzhičeno komentiral d’Annunzio: “V črni žalosti smo včeraj prejeli sveto obhajilo s krvjo. Danes si z možato resnostjo poklanjamo obhajilo s kruhom, ki nam ga je poslal Bog.” Čeprav je bil d’Annunzio že naslednji dan po prihodu oklican za poveljnika mesta, je oblast vsaj teoretično delil z Narodnim svetom. Sodeč po zapisih predsednika Narodnega sveta je bil sicer karizmatičen vodja in vizionar, vendar ni posedoval skoraj nobenih tehničnih sposobnosti izvajanja oblasti. Glede na zapise predsednika Narodnega sveta so dokaj predvidljivo sledile določene napetosti. D’Annunzio je tako že oktobra razpustil svet in razpisal volitve z lastnimi kandidati, ki so prejeli več kot 70 odstotkov vseh glasov. S tem pa si je odprl vrata v popoln 2000 o oblast nad mestom. Ne glede na zaostritev odnosov z italijansko oblastjo je d’Annunzio vztrajal v gradnji verjetno največjega propagandnega ustroja v letih po prvi svetovni vojni. Njegovi reški govori so bili nemudoma po nastopih razposlani vsem večjim italijanskim časopisom, poleg tega pa je d’Annunzio ohranil svoj čut za kreativno in komično obliko propagande. Kot primer lahko navedemo njegovo izvedbo fotografije iz zraka, na kateri je meščane Reke postrojil tako, da so njihova telesa oblikovala napis “Italia o morte!” oziroma “Italija ali smrt!”. V svojih govorih in besedilih je premierja Nittija vedno znova enačil s strahopetcem ali natančneje posrancem ter ponazarjal podobe premierja, ki maha predaji s svojimi umazanimi spodnjicami. Vse primerjave, slabšalne ponazoritve Nittija, pa svoj metaforičen vrhunec najverjetneje dosežejo s pozivom, da naj ljudstvo s pljunki krsti italijanskega premierja. Poleg govorov in propagande, s katero je želel d’Annunzio doseči širšo italijansko in svetovno javnost, je v Reki gradil tudi svoj socialni eksperiment, po katerem sta pozneje v določenih delih posegla tudi Mussolini in Hitler. D’Annunzio je predstavljal le eno izmed številnih lukenj razpadajoče Italije, vendar je bil s svojim zavzetjem Reke najvplivnejši predstavnik ali vsaj najvidnejši pobudnik ostrih političnih sprememb v Italiji. V zadnji oddaji smo že omenili, da ga je sam Mussolini dolgo videl kot bodočega italijanskega dučeja. Številna mnenja tajnih agentov, veleposlanikov in novinarjev so namigovala, da se d’Annunzio pripravlja na izvedbo državnega udara. Sodeč po nekaterih zapisih naj bi celo sam d’Annunzio razmišljal o izvedbi te poteze, a se za idejo ni nikoli zares zagrel. Hughes-Hallett pride do trditve, da bi lahko d’Annunzio po osvojitvi Reke brez težav mobiliziral 300.000 vojakov in se odpravil proti Rimu. Interpretacij, zakaj se d’Annunzio ni odpravil na pohod proti Rimu, ne primanjkuje, a morda v okviru te oddaje nanizajmo zgolj to, da je osvojitev Reke d’Annunzio morda res videl kot svoj zadnji veliki projekt. Sredi novembra 1919 so v Italiji potekale volitve, na katerih je v sodelovanju nastopila tudi fašistično-futuristična povezava, ki je prejela zelo malo glasov. Zmaga Nittija ter težek poraz fašistov in futuristov sta privedla do izgredov v Milanu in Rimu, ti pa so se končali z začasno aretacijo Mussolinija in Marinettija, ki je stal na čelu futuristov. Premier Nitti je z utrjeno javno podporo in velikim porazom kandidatov, ki so podpirali d’Annunzijevo zavzetje Reke, zbral pogum za naslednji poskus predaje d’Annunzia. Pogoji d’Annunzijeve predaje so potrjevali status quo Reke - da bi se prebivalci torej lahko odločali o mestnih zadevah pod italijanskim protektoratom. Hughes-Hellett izpostavlja, da je bil predlog sprejemljiv večini reških Italijanov, in podprl ga je tudi Narodni svet. A d’Annunzio in njegovi zvesti pristaši, ki so vse od prihoda vpili parole, kot so “Italija ali smrt!”, niso bili pripravljeni pristati na Nittijeve pogoje. Po enomesečnih neredih, sporih in pretepih, ki so prežemali Reko v duhu pogojev predaje, se je d’Annunzio odločil, da bo v mesto znova vpeljal nekaj demokratičnega duha. 18. decembra 1919 se je zgodil plebiscit, ki se je ne glede na vse poskuse zastraševanja s strani arditov končal v rezultatu štiri proti ena za d’Annunzijev izgon. Naslednje jutro je v svojem govoru pozval prebivalce Reke: “Sem smo prišli zmagat, zakleli smo se, da bomo zmagali ... Se moramo raziti? Si moramo dati slovo? Moramo zapustiti sekiro, zasekano v deblo usode?” Ko je na vsako lastno postavljeno vprašanje dodal “Ne!”, je na koncu plebiscit, ki ga je sklical sam, razglasil za neveljavnega. V d’Annunzijevem dramatičnem jeziku je to zvenelo: “Ne bom rekel, naj gre kelih mimo mene”. Na tej točki tudi zaključujemo drugo od treh oddaj o življenju Gabriela d’Annunzija. V naslednjem delu si bomo ogledali razplet d’Annunzijevega reškega eksperimenta in njegovo vlogo v poznejšem fašističnem režimu Benita Mussolinija.


source: wikipedia

text: 1942 (MCMXLII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki Januar 1. januar - ZDA, Združeno kraljestvo, ZSSR, Kitajska, Avstralija, Belgija, Kanada, Kostarika, Kuba, Češkoslovaška, Dominikanska republika, Salvador, Grčija, Gvatemala, Haiti, Honduras, Indija, Luksemburg, Nizozemska, Nova Zelandija, Nikaragva, Norveška, Panama, Poljska, Republika Južna Afrika in Jugoslavija v Washingtonu podpišejo deklaracijo o OZN 9. januar - podpisana deklaracija o vojnih zločincih 15. januar - začetek konference držav Latinske Amerike (razen Argentine in Čila 16. januar - začetek japonske ofenzive na Burmi 19. januar - Rdeča armada zavzame Možajsk 20. januar - wannseejska konferenca o dokončni rešitvi judovskega vprašanja 21. januar - Erwin Rommel prične ofenzivo v Libiji 25. januar - Tajska napove vojno ZDA in Združenemu kraljestvu 26. januar - Imperialna japonska kopenska vojska se izkrca na Salomonovih otokih 29. januar - Združeno kraljestvo, Sovjetska zveza in Perzija podpišejo pogodbo o zavezništvu Februar 1. februar - Vidkun Quisling je imenovan za norveškega ministrskega predsednika 8. februar - Albert Speer je imenovan za ministra za oborožitev in vojno proizvodnjo Tretjega rajha 15. februar - Singapur kapitulira 16. februar - Palembang na Sumatri kapitulira 18. februar - Imperialna japonska kopenska vojska se izkrca na Baliju 20. februar - Imperialna japonska kopenska vojska se izkrca na Timorju 23. februar - Italija ustanovi koncentracijsko taborišče Gonars 27. februar: - Imperialna japonska vojna mornarica zmaga pri Javi - britansko-golistični napad na nemško radarsko postajo na Brunevalu Marec 1. marec - Imperialna japonska kopenska vojska začne z zasedbo Jave 3. marec - britanske oborožene sile začnejo napadi Diego-Suarez 7. marec: - začetek bitke za Singapur - Rangun kapitulira 8. marec - Japonska zasede Javo 9. marec - Bataan kapitulira 10. marec - angloameriško vojno letalstvo uspešno napade japonske ladje v Salamauiju 12. marec - britanska vojska se umakne z Andamanskih otokov 15. marec - Singapur kapitulira 21. marec - Hitler ukaže mobilizacijo delovne sile na zasednih področjih 24. marec - uvedba vojaške obveznosti v slovenski Štajerski 28. marec: - Združeno kraljestvo komandoški napad na Saint-Nazaire - RAF bombandira Lübeck April 5. april - neuspešen japonski napad na Colombo 7. april - Sumatra je pod popolno japonsko zasedbo 14. april - izvaja se sistematična deportacija koroških Slovencev v nemška taborišča 18. april: - Laval se vrne v Vichy ter postane predsednik vlade, zunanji minister in notranji minister - USAF prvič bombandira Tokio 27. april - ZDA odpokličejo veleposlanika iz Vichya Maj 1. maj - japonska zasedba Mandalaija; presekana je burmanska pot 4. maj - začetek pomorske bitke v Koralnem morju 5. maj - britanske oborožene sile se izkrcajo na Madagaskarju 8. maj - ameriška postojanka Corregidor kapitulira 9. maj - začetek sovjetske ofenzive na Harkov 11. maj - ameriške sile na Mindanau kapitulirajo 12. maj - začetek množičnega poboja Judov 16. maj - Wehrmacht zavzame Kerč na Krimu 17. maj - nemška protiofenziva pri Harkovu 26. maj: - Združeno kraljestvo in ZSSR podpišeta sporazum o medsebojni pomoči - začetek uspešne nemško-italijanske ofenzive v Libiji 27. maj - dva operativca SOE izvedeta atentat na Reinharda Heydricha v Pragi 28. maj - Mehika napove vojno silam trojnega pakta 30. maj - RAF množično bombandira Köln Junij 3. junij - začetek ameriške letalsko-pomorske operacije pri Midwayu 4. junij - za posledicami atentata umre Reinhard Heydrich 5. junij - ZDA napovejo vojno Romuniji in Bolgariji 7. junij - zmaga ZDA pri Midwayu 10. junij - pokol v Lidicah 11. junij - ZDA razširijo Lend-Lease Act še na ZSSR 15. junij - japonska vojska se izkrca na Aleutih 24. junij - Charles de Gaulle podpiše sporazum (francoska karta) med Svobodno Francijo in notranjim odporniškim gibanjem 28. junij - nemška ofenziva na ruski fronti Julij 1. julij - nemško-italijanske enote prodrejo do El Alameina 2. julij: - Sevastopol kapitulira - začetek bitka pri El Alameinu 4. julij - ameriško vojno letalstvo prvič bombandira Tretji rajh 7. julij - uvedba vojaške obveznosti na Gorenjskem in Mežiški dolini 20. julij - Rdeča armada odbije nemški napad pri Voronežu na Donu 22. julij - Wehrmacht prodre do reke Don pri mestu Cimlanskija 27. julij - Wehrmacht zavzame Rostov Avgust 7. avgust - USMC zavzame japonsko letališče na otoku Guadalcanal 8. avgust: - USMC zavzame Tulagi - bitka za pacifiški otok Savo 9. avgust - padec Krasnodara in Majkopa 17. avgust - anglo-ameriško-sovjetska konferenca v Moskvi 19. avgust - Operacija Jubilee: anglo-kanadski napad na Dieppe 22. avgust - Brazilija napove vojno Tretjemu rajhu 23. avgust - začetek bitke za pacifiško otočje Stewart 30. avgust - uvedba vojaške obveznosti v Luksemburgu 31. avgust - nemško-italijanski poraz pri El Alameinu September 1. september - Wehrmacht prodre do reke Volge 4. september - Vichyjska Francija uvede službo obveznega dela 5. september - Novorosijsk kapitulira 6. september - začetek bitke za Stalingrad 23. september - britanska vojska zavzame Tananarive Oktober 9. oktober - Rdeča armada odstrani naziv in funkcije političnih komisarjev 10. oktober - ZDA in Združeno kraljestvo se odpovesta privilegiju eksteritorialnosti na Kitajskem 23. oktober - začetek britanske ofenzive pri El Alameinu 26. oktober - bitka za otočje Santa Cruz November 1. november - ustanovitev prvih divizij v NOV in POJ 7. november: - začetek operacije Bakla - Vichy pretrga diplomatske odnose z ZDA 9. november: - sestaneki Hitler-Laval - začetek nemško-italijanskega izkrcanja v Tuniziji - ustanovljen prvi partizanski korpus v NOV in POJ 10. november - ameriške in vichyjske enote sklenejo premirje v Severni Afriki 11. november: - Tretji rajh in Italija zasedeta preostalo Francijo - ustanovitev Organizacije odporniške armade 12. november - začetek uspešne ameriške ofenzive blizu otokov Savo in Guadalcanal 13. november - sporazum Darlan-Clark 15. november - ameriška zmaga pri Guadalcanalu 18. november - Henri Pétain izroči Lavalu vsa pooblastila 19. november - začetek obkoljevanja nemških enot pri Stalingradu 20. november: - objavljen Welfare State načrt - ZSSR sproži ofenzivo na srednjem Kavkazu 23. november - Francoska Zahodna Afrika se pridruži Svobodni Franciji 26. november - ustanovljen AVNOJ 27. november - francoska flota se sama potopi pri Toulonu 28. november - otok Réunion se priključi Svobodni Franciji December 1. december - začetek sovjetske ofenzive med Donom in Volgo 2. december - prične obratovati prvi jedrski reaktor v Chicagu 4. december - ustanovljena Alžirska država 5. december - avstalsko-ameriške enote zasedejo Gono in severno obalo Papue 14. december - Francija in Italija podpišeta sporazum o vzpostavitvi francoske suverenosti nad Madagaskarjem 16. december - Rdeča armada prodira med Donom in Doncem 27. december - general Andrej Vlasov ustanovi Smolenški komite 28. december - Francoska Somalija se priključi Svobodni Franciji Rojstva 8. januar - Stephen Hawking, angleški fizik, astrofizik, matematik, kozmolog († 2018) 25. januar - Eusébio, brazilski nogometaš († 2014) 7. februar - Ivan Mládek, češki glasbenik, pevec in komik 15. februar - Petar Fajfrić, srbski rokometaš († 2021) 2. marec - Lou Reed, ameriški glasbenik († 2013) 20. april - Arto Paasilinna, finski pisatelj († 2018) 19. maj - Gary Kildall, ameriški računalnikar († 1994) 16. junij - Giacomo Agostini, italijanski motociklistični dirkač 25. junij - Willis Reed mlajši, ameriški košarkar 10. julij - Ronnie James Dio, ameriški glasbenik († 2010) 2. avgust - Isabel Allende, čilska pisateljica 12. september - Andrej Čadež, slovenski fizik, astrofizik 17. oktober - Renato Verlič, slovenski glasbenik 21. oktober - Robert Sutton Harrington, ameriški astronom († 1993) 20. november - Joe Biden, ameriški politik 25. november - Jožica Svete, slovenska pevka, članica Ansambla bratov Avsenik 6. december - Peter Handke, avstrijski pisatelj in prevajalec 15. december - Anton Stres, slovenski duhovnik, teolog, filozof in nadškof 30. december – Anne Charleston, avstralska igralka Smrti 9. januar - Heber Doust Curtis, ameriški astronom (* 1872) 13. januar - Vladimir Sergejevič Ignatovski, ruski matematik, fizik (* 1875) 26. januar - Felix Hausdorff, nemški matematik (* 1868) 22. februar - Stefan Zweig, avstrijski pisatelj (* 1881) 9. avgust - Edith Stein, nemška filozofinja (* 1891) 1. december - Ferdinand Seidl, slovenski naravoslovec, geolog (* 1856) 22. december - Franz Boas, nemško-ameriški antropolog (* 1858) Nobelove nagrade Nobelovih nagrad zaradi vojne niso podelili.


text: Ker se Leonardo Royal Hotel Berlin Alexanderplatz nahaja v centru Friedrichshain, je to idealen kraj za raziskovanje Berlin. Ta hotel s 4.5 zvezdicami je od mesta oddaljen samo 0.7 km in od letališča 12.0 km, zaradi česar vsako leto pritegne ogromno turistov. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: Volkspark, stavba Haus der Elektroindustrie, Muzej Prenzlauer Berg. V Leonardo Royal Hotel Berlin Alexanderplatz naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Sef, ogledi, receptor, hitra prijava/odjava, Wi-Fi na javnih mestih so samo nekatere od dodatnih storitev. Gostje lahko izbirajo med 346 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Fitness center, savna, park so idealna mesta, kjer se odpočijete in sprostite po napornem dnevu. Leonardo Royal Hotel Berlin Alexanderplatz je idealna in priročna izbira za bivanje v Berlin, saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost.


Ljubljana, 19. 2. 2014 – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje (MKO) obvešča vse upravičence, da bo v petek, 21. 2. 2014, v Uradnem listu RS objavilo javni razpis za izvajanje ukrepa »Produktivne naložbe v ribogojstvo«. Ukrep sodi v... Ljubljana, 19. 2. 2014 – Na Ministrstvu za kmetijstvo in okolje je potekala novinarska konferenca, na kateri so v. d. direktorja Zavoda za gozdove Slovenije Damjan Oražem, direktorica Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov RS Irena... Ljubljana, 19. 2. 2014 – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje (MKO) obvešča čebelarje, da bo v Uradnem listu RS, predvidoma 28. 3. 2014, objavljen javni razpis za oddajo vlog v okviru sklopa Tehnična pomoč čebelarjem za leto 2014.... Bruselj, 17. 2. 2014 – Na zasedanju Sveta EU za kmetijstvo in ribištvo, ki se ga s strani Slovenije udeležuje državna sekretarka mag. Tanja Strniša, so se ministri seznanili z opustošenjem širših razsežnosti v Sloveniji zaradi... Javno naročilo za izvedbo aplikativnih raziskav na področju čebelarstva Ljubljana, 17. 2. 2014 – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje (MKO) obvešča, da bo v naslednjih dneh v skladu z Zakonom o javnih naročilih ZJN-2. (Uradni list RS, št. 12/13 – UPB5; ZJN-2) objavilo javna naročila za izvedbo... Minister Židan na govedorejskem dnevu Ljubljana, 17. 2. 2014 – Minister za kmetijstvo in okolje mag. Dejan Židan se je v petek v Šentjurju pri Celju udeležil 19. tradicionalnega strokovnega posveta »Govedorejski dan 2014«. Dogodek so organizirali šentjurska izpostava... Prečna pri Novem mestu, 16. 2. 2014 – Državna sekretarka v Ministrstvu za kmetijstvo in okolje mag. Tanja Strniša se je udeležila državne razstave pletenic, ki so jo v prostorih nekdanje osnovne šole v Prečni pripravili Zveza...


mimovrste=) namizni računalnik Advanced i3-8100/8GB/SSD240GB/FreeDOS (ATPII-CX3-3063) | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Računalništvo›Računalniki in strežniki›mimovrste=) namizni računalnik Advanced i3-8100/8GB/SSD240GB/FreeDOS (ATPII-CX3-3063) Znamka: mimovrste=) Naša številka: 1369050 Namizni računalnik Advanced zagotavlja brezhibno in zanesljivo poganjanje vsakodnevnih računalniških opravil. Poganja ga zmogljiv procesor Intel Core i3–8100 z integriranim grafičnim procesorjem Intel UHD Graphics 630. SSD disk s kapaciteto 240 GB bo v kombinaciji z delovnim pomnilnikom kapacitete kar 8 GB poskrbel za brezhibno odzivnost in večopravilnost računalnika. Ob nakupu prejmete 1-letno licenco za antivirus Panda Dome Essential – ESD. Celoten opis 399 € vključno z DDV Redna cena: 457,62 €, Prihranite 58,62 € (12 %) Naša številka: 1369050 Namizni računalnik Advanced Namizni računalnik Advanced je odlična izbira za vse, ki potrebujejo zanesljiv računalnik za brezhibno domače ali pisarniško delo. Poganja ga zmogljiv štirijederni procesor 8. generacije Intel Core i3–8100, ki deluje pri frekvenci 3,6 GHz. Za izvrstno odzivnost in večopravilnost pa bo poskrbel DDR4 delovni pomnilnik s kapaciteto 8 GB, ki bo ob pomoči zmogljivega SSD diska kapacitete 240 GB zagotavljal visoke hitrosti zapisovanja/branja podatkov in odlično odzivnost operacijskega sistema. Vgrajen zapisovalnik DVD-RW pa bo poskrbel za večjo funkcionalnost računalnika in vašo produktivnost. 1-letna licenca za Panda Dome Essential – ESD Procesor Intel Core i3–8100, (3,6 GHz), predpomnilnik 6 MB, 4 jedra/4 niti Priključki Spredaj: 2× USB 3.0, HD Audio / AC97 Programska oprema 1× licenca 1 leto za antivirus Panda Dome Essential – ESD (kartica)


V posameznih primerih se lahko pojavijo preobčutljivostne reakcije.


€ 700 Casino turnirji freeroll November 7, 2014 Spletne igralnice 75PLAYNWINT Bonus za Red Flush Casino 44x Igrajte skozi EURO 260000 Najvišji umik poseben bonus: 185% Ujemanje v igralnici Burning Star € 700 Casino turnirji freeroll Posodobljeno: November 7, 2014 Avtor: Tallie Wiedemann Prejmite bonuse Red Flush Casino Tags: Red Flush Casino Bonus kode, Najboljši Casino Red Flush Casino Bonus brez pologa, Red Flush Casino Free chip, Red Flush Casino kuponi, Red Flush Casino Tournament, Red Flush Casino Free spin, 2019 #1 casino bonus com Naredite dobro delo. Delite bonus Red Flush Casino s prijatelji;) Responses to "€ 700 Casino turnirji freeroll" Forbes Dolph 2: 06 am Pozdravljeni dragi prijatelji! Želel sem samo reči prijatelje, kot si ti, naredi čudovit dan! Bernard Dennen 4: 07 am Srečni ponedeljek @dhan Tallie Wiedemann


OŠ Hruševec Šentjur, 18. 1. 2020 ob 19.00, Liga Nova KBM KK Šentjur : Terme Olimia Podčetrtek Nova izdatna zmaga s Podčetrtani Sosedski derbi s Podčetrtani je bil pomemben zaradi prenosa zmage v ligo za prvaka, Šentjurčani pa so s sijajnim začetkom kar hitro tlakovali pot do uspeha. Pred uvodnim sodniškim metom so prisotni z molkom počastili spomin na preminulega Leopolda Škorjanca, ki je bil med leti 1970 in 1974 trener članske ekipe, košarka pa se je v Šentjurju začela organizirano igrati eno leto preden je nastopil funkcijo. V prvih treh minutah so domači v Hruševcu zadeli pet trojk in šokirali termalce, ki še niso mogli računati na okrepitev iz ZDA. Prva četrtina se je končala s prednostjo 19 točk, ob polčasu pa je razlika znašala 23. Gostje so v tretji četrtini skušali za nekaj minut z bolj agresivno igro, a so varovanci Aleša Pipana odbili njihove poskuse in razliko ob koncu tretjega kvartala povišali na 28. V zadnji periodi je razlika samo še narasla. Občinstvo je prvič v tej sezoni tekmo pričakalo na nogah, med samo tekmo pa je za borbenost nagradilo Jana Rebca, ki je moral zaradi krvavitve dvakrat prisilno na klop. Dvomestniki: Haynes 20, Rebec 15, Ahmedović in Čebašek 13, Pešić 11, ... V sredo, 22. januarja, je na vrsti gostovanje v Kopru.


kakršno koli poseganje ali poskus poseganja v programsko in/ali izvorno kodo storitve z namenom ali posledico spremeniti pogoje delovanja storitve,


source: CulturaX

text: Poncharal: Pol ve, da lahko premaga Marqueza - Svet Hitrosti Avtor prispevka: Tomaž Strgaršek, objavljeno 30. junija 2020 . Herve Poncharal se je v nedavnem intervjuju razgovoril o svojem nekdanjem varovancu Polu Espargaroju, ki naj bi bil tik pred prestopom k Hondi. Pol naj bi tudi trdno verjel v to, da je lahko resen konkurent Marquezu. "Pol pri sebi zagotovo verjame, da lahko resno konkurira Marquezu," so bile Poncharalove besede. Espargaro je v Avstrijskem moštvu vse od njihovega vstopa v elitni razred leta 2017. Trenutno pa s tretjim mestom na kaotični dirki v Valenciji leta 2018 drži tudi njihovo najboljšo uvrstitev. Na splošno se je Španec v tem času uveljavil kot zelo konstanten dirkač, ki je veliko prispeval tudi k razvoju motocikla. Vse to je pritegnilo pozornost moštva Honde, ki naj bi mu ponudili sedež za prihodnjo sezono ob boku, nekdaj velikega rivala Marca Marqueza. "Pol je izjemen, tako dirkač kot oseba. Vedno dobre volje, nasmejan, pozitiven," je poudaril Poncharal. "Na Yamahi je imel nekaj težav, saj ima bolj agresiven dirkaški slog, medtem ko moraš biti na Yamahi nekoliko bolj nežen. Kljub nekaterim težavam sva skupaj vedno zelo dobro sodelovala. V tem času se je tudi veliko naučil, kar mu je zelo pomagalo, ko je prestopil v KTM ter postal vodilni dirkač. Ta vloga mu je zelo ugajala." "Zanimivo bo videti kako se bo znašel na Hondi, ki zahteva precej podoben stil vožnje. Z Marcom se poznata že zelo dolgo, vedno sta bila huda konkurenta. Spomnimo se samo bojev v razredu Moto 2. Sedaj pa bosta skupaj v istem moštvu kar bo zelo zanimivo. Marc je sicer prva violina v moštvu, a Pol se zagotovo ne bo dal zlahka. Verjamem, kot tudi sam, da je sedaj na vrhuncu svoje kariere ter da lahko resno konkurira Marquezu." Espargaroja bo v moštvu KTM zamenjal Miguel Oliveira, v Poncharalovo moštvo pa se bo preselil Danilo Petrucci.


008000 Za pravilno delovanje tega spletišča se včasih na vašo napravo naložijo majhne podatkovne datoteke, imenovane piškotki. To se zgodi na večini večjih spletišč. Piškotek je majhna besedilna datoteka, ki jo spletišče ob vašem obisku shrani na vašem računalniku ali mobilni napravi. Spletišču omogoča, da si za določeno časovno obdobje zapomni vaša dejanja in prednostne nastavitve (kot so uporabniško ime ali geslo, jezik, velikost črk in druge nastavitve), zato jih pri obisku spletišča ali brskanju po straneh ni treba vedno znova vpisovati. Številne naše strani uporabljajo piškotke, ki si zapomnijo: Tudi nekateri videoposnetki na naših straneh uporabljajo piškotke zaradi zbiranja anonimnih statističnih podatkov o tem, kako ste prišli na naše spletišče in katere videoposnetke ste si ogledali. Tudi shranjevanje piškotkov izvaja skupna služba Europa Analytics, ki meri uspešnost in učinkovitost spletnih strani Evropske komisije na portalu EUROPA. Omogočanje piškotkov ni nujno potrebno za delovanje spletišča, vendar pripomorejo k učinkovitejšemu brskanju. Piškotke lahko izbrišete ali blokirate, vendar potem nekateri elementi spletne strani morebiti ne bodo več delovali, kot je bilo predvideno. Informacije, ki jih zbiramo s piškoti, se ne uporabljajo za ugotavljanje istovetnosti uporabnika in podatki o brskalnih navadah so v celoti pod našim nadzorom. Ti piškotki se ne uporabljajo za druge namene, razen tistih, ki so tukaj navedeni. Nekatere naše strani ali podstrani lahko uporabljajo dodatne ali drugačne piškotke od zgoraj navedenih. V takem primeru piškotke podrobneje predstavimo v posebnem obvestilu in vas vprašamo, ali soglašate z uporabo teh piškotkov. Če želite, lahko ohranite nadzor nad piškotki in/ali jih zbrišete, – več o tem v aboutcookies.org. Izbrišete lahko vse piškotke, ki so že na vašem računalniku, tudi večino brskalnikov lahko nastavite tako, da preprečijo njihovo namestitev. V tem primeru boste morda morali ročno vnesti nekatere nastavitve vsakič, ko boste obiskali spletišče, nekatere storitve in funkcionalnosti pa mogoče ne bodo delovale.


text: 1799 (MDCCXCIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 25. julij - Napoleon v bitki za Abukir (Egipt) porazi 10.000-glavo osmansko armado. 10. december - Francija kot prva država uradno prevzame metrični sistem enot. Rojstva 26. februar - Benoit Paul Émile Clapeyron, francoski inženir, fizik († 1864) 22. marec - Friedrich Wilhelm August Argelander, nemški astronom († 1875) 20. maj - Honoré de Balzac, francoski pisatelj († 1850) 6. junij - Aleksander Sergejevič Puškin, ruski pesnik, pisatelj, dramatik († 1837) 18. junij - William Lassell, angleški astronom († 1880) Smrti 9. januar - Maria Gaetana Agnesi, italijanska matematičarka, filozofinja in jezikoslovka (* 1718) 18. maj - Pierre Beaumarchais, francoski komediograf (* 1732) 31. maj - Pierre Charles Le Monnier, francoski astronom (* 1715) 17. oktober - Louis Claude Cadet de Gassicourt, francoski kemik in farmacevt (* 1731)


PS18209UT Prodaja stanovanje 2-sobno, Ljubljana, Šiška Osnovni podatki177.000€174.000€ 177.000€174.000€ Sprememba cene!Prodamo zelo svetlo in v celoti prenovljeno stanovanje z balkonom orientirano na SV v Šiški. Stanovanje (55,6m2 neto, balkon 5,30m2, klet 3,30m2) ima zelo lep pogled na Alpe, nahaja v bloku z dvigalom in je še nevseljeno od prenove decmebra 2018. Funkcionalna razporeditev prostorov obsega hodnik z garderobo, spalnico, dnevno bivalni prostor, kuhinjo in jedilnico z izhodom na prostoren balkon, kopalnico ter ločen wc. Stanovanju pripada še kletni prostor. Možnost parkiranja pred blokom. Vsa infrstruktura je v neposredni bližini (LPP, zdravstveni dom, pošta, trgovina, zelene površine). Povprečni obratovalni stroški znašajo cca. 120€/mesec, stanovanje je brez bremen, vabljeni k ogledu! velikost m264,20 kodaPS18209UT Sprememba cene!Prodamo zelo svetlo in v celoti prenovljeno stanovanje z balkonom orientirano na SV v Šiški. Stanovanje (55,6m2 neto, balkon 5,30m2, klet 3,30m2) ima zelo lep pogled na Alpe, nahaja v bloku z dvigalom in je še nevseljeno od prenove decmebra 2018. Funkcionalna razporeditev prostorov obsega hodnik z garderobo, spalnico, dnevno bivalni prostor, kuhinjo in jedilnico z izhodom na prostoren balkon, kopalnico ter ločen wc. Stanovanju pripada še kletni prostor. Možnost parkiranja pred blokom. Vsa infrstruktura je v neposredni bližini (LPP, zdravstveni dom, pošta, trgovina, zelene površine). Povprečni obratovalni stroški znašajo cca. 120€/mesec, stanovanje je brez bremen, vabljeni k ogledu! Prodajalec pogojuje plačilo provizije posredovanja v višini 4 % plus DDV na način, da kupec plača polovico omenjene obveznosti t.j. 2% plus DDV od pogodbeno dogovorjene ... Število ogledov: 4517 176.000€168.000€ PS18347JC PS18063NMR 165.000€158.000€ PS17641UT PS15761UT PS19444RL PS18941UT


text: Táhion ali tahión (grško ταχύς: takhús - hiter) je domnevni delec, ki vedno potuje z »nadsvetlobno« hitrostjo. Našli so veliko čudnih lastnosti tahionov, največ znastvenofantastični pisci, pa tudi nekaj fizikov jih je vzelo resno. V Einsteinovi posebni teoriji relativnosti je tahion, (če obstaja), delec s krajevnim delom četverca gibalne količine. Če sta njegova energija in gibalna količina realni, je njegova mirovna masa imaginarna. Dvomijo, da je imaginarna masa, tako kot je lahko npr. čas, fizikalno smiselna. Lastni čas tahiona je tudi imaginaren. Tahion je omejen na prostorski delež 'grafa energije in gibalne količine' (_?). Zato njegov pojemek ni nikoli manjši od svetlobne hitrosti. Nenavadno je, da pri zmanjševanju njegove energije narašča njegova hitrost. Če tahioni obstajajo, in, če lahko reagirajo z običajno snovjo, bodo v osnovi kršili načelo vzročnosti. Zaradi tega bi bili neuporabni. V okviru splošne teorije relativnosti lahko konstruirajo prostor-čase, kjer se delci gibljejo hitreje od svetlobne hitrosti, glede na oddaljenega opazovalca. Tak primer je Alcubierreova metrika. Vendar to niso tahioni v zgornjem smislu, ker krajevno ne presežejo svetlobne hitrosti. Glej tudi superbradjon Poincaréjeva simetrija Relativnost Hipotetični delci


19. 2. 2013 - 16.00 Gala hala, 18. 2. 2013 big guy iz ekipe Boot Camp Click povedal svoje v Gali Hali Dekleta in fantje Gale Hale in Rapetka so zadnje čase kar radodarni. Lahko bi celo trdili, da so, kar zadeva rap in hip hop, na udaru oziroma "on a roll". Statistika: v obdobju približno treh mesecev trije petični dogodki. Začelo se je s koncertom enega newyorškega veterana Lorda Finessa in se sklenilo s koncertom drugega newyorškega, mičkeno manj, a še vedno veterana Seana Pricea. Vmes so stisnili državno freestyle tekmovanje, ki se ravno ne bo vpisalo v anale kot nekaj pretirano izstopajočega, in domiseln nastop dveh najbolj izpostavljenih in tako različnih domačih protagonistov rapanja Klemna Klemna in N'Toka. Za ta dogodek obstaja resna nevarnost kultnega statusa v zgodovini slovenskega rapa. Če gre verjeti govoricam na Metelkovi, pa je tudi bližnja prihodnost tamkajšnjih hiphoperskih gostovanj precej svetla. Včeraj je bil torej na obisku eden bolj obsežnih ameriških nakladačev Sean Price ali krajše Sean P, pred leti, v času tandema Heltah Skeltah, pa so mu vsi, razen njegove mame, pravili Ruckus. Sicer je član zloglasne brooklynske ekipe Boot Camp Click in ravno Heltah Skeltah sta bila v drugi polovici 90. let morda najbolj izpostavljen košček kolektiva. V zadnjih mesecih nas je Sean pozabaval predvsem z dvema akcijama. Prvič, posneli so animacijo, kjer Sean P kot zeleni Grinch za božič povsem politično nekorektno straši vsevprek in poudari kakšen bullshit je ta praznik. Drugič, precej domiselno se je lotil napovedi svojega več let zamujajočega, a konec lanskega leta le izdanega tretjega samostojnega albuma. Namreč tik pred, dobesedno dan pred uradnim datumom izdaje, se je zgodil orkan Sandy in Sean se je opremljen z mikrofonom in plavalnimi očali podal v središče dogajanja, na prepihu spremljal vremenske razmere, povedal, katere fast food trgovine so zaprte, hkrati pa še opozoril na svoj novi projekt. No, ni nas pa samo pozabaval, ampak nas je kmalu tudi pozibaval s svojim zadnjim albumom Mic Tyson, ki le še potrjuje, da Sean P-jev flow v kombinaciji s suvereno produkcijo raznih producentov pač ne more faliti. Sean je v Galo Halo prišel prav v sklopu promocijske turneje plošče Mic Tyson. Prišel je z didžejem PF Cuttinom in prišel je s počenim glasom. Vsakodnevni evropski nastopi so očitno že pustili svoj pečat in čisto na začetku se je za hip zazdelo, da morda ne bo mogel obdržati naše pozornosti čez cel nastop. A le ni bilo tako. Čeprav je bila včerajšnja zgodba od kristalno razumljivega Lorda Finessa popolnoma drugačna, saj se Seana marsikdaj ni povsem razumelo, celo ko je med komadi navrgel kakšno kratko anekdoto ali štos, pa to ni preveč zmedlo poslušalstva. Seveda, saj je velik del znal besedila na pamet. Sean P je raper raperjev, odlikujejo ga neverjeten flow, ubijalski punchlini in besedne igre newyorških uličnih zgodb. In zato ga je prišlo preverit tudi nadpovprečno število prepoznavnih lokalnih rimačev. Še enkrat se je potrdilo, da je vse, kar je potrebno za prepričljiv nastop, karizmatični raper, dober flow in udarne podlage. Ja, če smo z leti že malce pozabili, nas je Sean Price včeraj spomnil, da je vedno, v navezi z raznimi beatmakerji, poskrbel za sijajno, žmohtno, preprosto in surovo produkcijo svojih podlag. V živo to pomeni tisti pravi šus v glavo, ki naj bi bil osnova izvorno newyorškega, v tem primeru brownsvillskega boom bapa. In tudi uničen glas in občasno prekinjanje komadov po minuti ne moreta pokvariti koncerta izkušenega in veščega emsija, ki je sicer postregel s pričakovanim, venčkom zimzelenih z vseh treh svojih plat in mini Boot Camp Click vložkom. Jerry Wexler, podpredsednik založbe Atlantic v njenih zlatih jazzersko soulerskih časih, je v 70. letih izjavil: "Nobene razlike ne bi bilo, če bi prodajali avtomobilske radkape." S tem je hotel relativizirati, demistificirati glasbeno industrijo. Prav tega citata si nisem mogel izbiti iz glave po koncertu Seana P-ja. Seveda gre le za referenco in povsem prenesen pomen. Namreč, Sean P je delavec. S počenim glasom in edinstvenim flowom je v dobri uri prepričal in obdržal ljubljansko rapersko publiko. Nobenega showa, nobenih igric, nobenih trikov. Samo rap čez oštre, umazane, boom bap podlage. Sean P bi lahko prodajal tudi radkape. Na našo srečo jih ne. Sean Price vs. Sandy Sean Price je ukradel Božič


text: 1809 (MDCCCIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 15. januar - Pierre-Joseph Proudhon, francoski ekonomist, filozof († 1865) 3. februar - Felix Mendelssohn, nemški skladatelj 15. februar - Cyrus Hall McCormick, ameriški izumitelj († 1884) 21. februar - Charles Robert Darwin, angleški naravoslovec († 1882) 4. april - Benjamin Peirce, ameriški matematik († 1880) 6. september - Bruno Bauer, nemški teolog, bibilicist, filozof in ateist († 1882) 12. februar - Abraham Lincoln, ameriški politik, 16.ameriški predsednik († 1865) Smrti 31. maj - Jean Lannes, Napoleonov general in maršal Francoskega cesarstva (* 1769) 8. junij - Thomas Paine, ameriški revolucionar, pisatelj (* 1737)


text: Piškotki so zelo majhne datoteke z besedilom, ki se shranijo na vaš računalnik, ko obiščete določene spletne strani. S piškotki je uporaba naših spletnih strani preprostejša. Piškotke na vašem računalniku lahko odstranite, vendar v tem primeru določeni deli naših spletnih strani ne bodo uporabni. Le nujno potrebni in za večjo zmogljivost Za delovanje funkcij