IZTOK faking GARTNER » Objave » Podnaslovljena verzija Čebeljega filma je bila prazna, meni pa se obrača želodec « Recenzije: Open Water, Open Water 2 Turbo Angels: Zamrznil je čas » Podnaslovljena verzija Čebeljega filma je bila prazna, meni pa se obrača želodec 29.12.2007 ob 14:41 Včeraj sem si v kinu privoščil Čebelji film. V originalu in s podnapisi seveda. Dvorana je bila skoraj prazna. Pa ne zato, ker bi bila zadeva slaba, marveč zato, ker so šli vsi gledat sinhronizirano verzijo, ki je igrala dve uri nazaj. Prav imate, Slovenci po novem raje izberejo sinhronizacijo kot originalne glasove, kar se mi zdi grozljivo. S strani distributerjev sicer logična poteza, s strani staršev pa totalna katastrofa. Kako je to mogoče? Smo postali Italija in Nemčija? Nam je vseeno za angleški jezik? Smo do konca nasedli našim sinhronizatorjem. Smo prišli tako daleč, da nas ne zanimajo Jerry Seinfeld, John Goodman, Renee Zellweger, Matthew Broderick in Chris Rock? Starši moji, sram vas bodi. In ja, prav bojim se, da bodo kmalu ukinili podnaslovljene verzije, saj prinesejo premalo denarja. Tako kot sem zapisal že v naslovu, ob tej situaciji se mi obrača želodec. Objavljeno v 29.12.2007 ob 14:41\tin zapisano pod Aktualno in brez cenzure . 56 komentarjev na “Podnaslovljena verzija Čebeljega filma je bila prazna, meni pa se obrača želodec” 29.12.2007 ob 14:51 Da nisi čisto slučajno malo zablodil. Če bom po kakšnem slučaju šel sam gledat kakšno risanko, bom tudi sam izbral originalno verzijo, če bom šel z otroki, pa ne mislim sebe, otroke in okolico mučiti z prevajanjem. Otroci podnapisov enostavno ne berejo dovolj hitro, kje pa da bi še dogajanju sledili, angleško pa tudi še ne znajo dovolj dobro. BDW kolikokrat si pa peljal kakšne otroke v kino, da imaš sploh lahko mnenje o tem... 29.12.2007 ob 14:53 Iztok in njegov boj. (po mjegovi smrti), bo ta boj postal pojem. Kot je danes pojem Don Kihotov boj proti mlinom na veter. 29.12.2007 ob 14:54 V kino sem velikokrat peljal mlajšega brata in sem prav užival ko sem mu razlagal kaj se dogaja in kateri znani glasovi govorijo kake like. Če je otrok premajhen, da sledil podnapisom, pa Čebelji film itak ni zanj, saj ni take vrste risanka. Povedano drugače, ne dovolimo da bodo naši otroci postali Italijani. Ni ga lepšega kot oče, ki svojemu sinčku razlaga kaj se dogaja v filmu. Sinhronizacijo pa hodijo gledal leni straši. 29.12.2007 ob 14:56 Rado, žal se bojim, da ne bom nič dosegel, saj so vsi preveč padli v sinhronizacijo. Zdaj samo še čakam, da bodo začeli sinhronizirati angleške pesmi na radiu. 29.12.2007 ob 15:04 Ne vem, komu je ta risanka namenjena, vendar če so tvoji starši brata zaupali tebi, predvidevam, da ni bil zelo majhen... SEM PROTI SIHRONIZACIJI, da ne bo pomot. Nočem, da bi katerikoli filem bil na tak način pokvarjen, sem pa za to, da so sihronizirane zadeve namenjene otrokom. Tem tvojim čebelam, je itak nekdo glas posodil, tako da se mi zdi vseeno, če jim ga pri nas nekdo drug. Če pa vidim igralca, ki ni narisan, pa naj kar lepo govori s svojim glasom... 29.12.2007 ob 15:06 Dodal bi še naslednje: Predstavljaj si dvorano, kjer na vsakem tretjem sedežu sedi starš, ki po svoje razlaga vsebino, otroci sprašujejo vsak po svoje, ne vedo pa katerega poslušati... 29.12.2007 ob 15:07 Ne ne ne, kakšna sinhronizacija neki. Enkrat sem naletela na sinhronizirano risanko v kinu (kar so seveda pozabili pripisat), in sem skoraj zaspala zraven. Ni to to. Ni štos enak, če je povedan v angleškem ali slovenskem jeziku, ni enako smešno pa fertik. Raje ga ne gledam, kot pa da gledam sinhronizirano. Glede otrok in sinhronizacije pa takole. Bereš že v prvem razredu kajne? Torej..? Kje je problem? A peljati 4 letnega otroka v kino, kateri bo tako samo slikce gledal, to je pa vse? Naj bo za vse, sinhronizirano in orignial. In če je že sinhronizirano, naj bodo saj malo izvirni.. brez dobesednega prevoda. Da je šala res šala.. Bee movie sem “potegnila” dol z interneta in sem ga gledala brez podnapisov. Tako mora človk vsaj kaj mislit zraven, pa še bolj pozoren si. ne vem, ampak verjetno bi se mi verzija v kinu zdela katastrofalna (kot veliko takih do sedaj). 29.12.2007 ob 15:17 Strojnik, bratec je bila star 4 leta ko sva začela hoditi v kino. Zvita&Ajda, točno tako. 29.12.2007 ob 15:21 Iztok, na to temo sva že veliko predebatirala, zato naj rečem le to, da sem se pri tem konkretnem filmu ob ogledu izvirnika precej dolgočasil (in sem vsekakor od Seinfielda pričakoval več), precej bolj pa sem se nasmejal ob sinhronizirani verziji. Tako pač je, pa če se tebi še tako obrača želodec, ampak dokler si ne ogledaš tudi sinhronizacije in mi konkretno poveš, kaj te moti (pri točno določenem filmu), pač ne morem tvoje argumentacije šteti za merodajno, temveč zgolj za tvoj oseben okus in (slepo?) prepričanje, da so sinhronizacije abotno demonsko zlo. @Zvita T.v.: Morda si videla kakšno od prvih filmskih sinhronizacij, če pa bi si ogledala tudi kakšno novejšo, bi videla, da sedaj dodajajo kar precej izvirnosti in slovenskih špasov, ki velikokrat popravijo sicer povsem ameriški (nam težko razumljiv oziroma bolj malo zabaven) humor. 29.12.2007 ob 15:24 Spooky, četudi je dobra je še vedno sinhronizacija in me ne zanima. Tako kot me ne zanima kako se je zadeti s kokainom. Pa čeprav pravijo, da je dobra. Original je original in tako naj tudi ostane. To sploh ni stvar debate ali je boljše ali slabše. 29.12.2007 ob 15:30 Ja potem sem pač za en k... starš... Pa še neke hude in pokvarljive umetnosti v risankah ne vidim... 29.12.2007 ob 15:41 jast sem s strojnikom. za majhne otroke je zadeva najbrž res smiselna, sprotno starševsko prevajanje v dvorani pa ne.saj vendar tam niso sami. res pa je, da je zelo pomembna kvaliteta sinhronizacije. na avstrijskih in nemških kanalih me sinhronizacija ameriških in angleških filmov sploh več ne moti preveč- morda, ker so si jeziki relativno podobni, in tudi odpiranje ust za silo še sovpada z govorom.vsekakor pa bi mnogo raje gledal original, in če jezika ne razumem, pa s podnapisi. 29.12.2007 ob 15:51 Sinhronizacija = kokain ?!? Slab nesinhroniziran film je boljši kot dober sinhroniziran film ?!? Film se ne sme spreminjati, četudi se ga s tem izboljša – torej naj tudi režiserji na delajo svojih (bolj poglobljenih) daljših verzij, ker se tem spremenijo original ?!? Boljši ali slabši filmi niso stvar debate o sinhronizaciji – gre zgolj za to, kaj je Iztoku bolj všeč in česa ne prenese ?!? Ehm ... saj ne vem, morda pa sem zgrešil rubriko in bi vse tole moralo iti pod blog o šalah na Iztokov račun. 29.12.2007 ob 16:00 Strojnik, nisi za en kurc, si samo len Spooky, tam si lahko daš duška kadarkoli Glede sinhronizacije me pa res zanima kako je mogoče, da greš gledat tako verzijo prav ti. Tega ne razumem in ne bom nikoli razumel. Da greš gledat obe. V čem je smisel in namen? Starše razumem (podpiram žal ne), tebe pa res ne. Pa če bi bil mrtvo pijan ne bi dobil tako nore ideje, da bi me zanimalo kakšna je naša sinhronizacija. Četudi je dobra. Pa kaj. Pa kako lahko praviš, da gre za dva filma? Joj, Spooky, ne lomi ga. 29.12.2007 ob 16:18 Mislim, da se otrok ob gledanju risanih filmov uči tujega jezika in kaj hitro dojame, ker je v risanki tudi dogajanje. In to je celo pozitivno, ker imajo potem manj problemov pri učenju jezika, ko postane obvezno in morda za tistega otroka, ki se prvič sreča s tujim jezikom, zelo moreče in težavno in kje smo , a nismo v Evropi, a ni pomembno , da znaš tuj jezik? In roko na srce, Italijani znajo le bore malo tujih jezikov, če se še spomnim kakšne statistike o tem (ne me zdaj na pragner, če nimam točnih podatkov). In če se spomnim filmov na avstrijskih programih, ko so bili sinhronizirani že od pamtiveka, mi ni šlo samo na bruhanje od poslušanja, enostavno nisem prebavila filmov z njihovo govorico. Mene ni nikoli motilo v kinu “prevajanje” risanke od starša, ki je peljal svojega nadebudneža gledat risanko, ker smo to počeli vsi starši, je pa bilo tudi zanimivo, da so otroci prisluhnili prevodu drugega starša in nekakšna povezava med starši. Otrok ne želi dobeseden prevod, le bistvo, ostalo si pa ustvari sam in seveda še hitreje uči tujega jezika. Mislim pa, da je štiriletni nadebudnež zelo učljiv in da je zanj učenje na tak, neprisiljen način, pozitivno. In v hitenju, ki je prisotno dandanes, je to učenje še kako dobrodošlo in mislim, da bo marsikateremu staršu žal, da ni vzpodbujal otroka, ampak ga zaviral, kasneje si bo pa pulil lase, ko se bo njegov šolar prvič srečal s tujim jezikom in niso vsi starši zmožni plačevati inštrukcij. Ja, to je le razmišljanje in lahko bi rekla napačna odločitev “nekoga tam zgoraj”, seveda v škodo otrok, da podnaslavljajo risane filme. In roko na srce, a ni takoj prisotna misel, ko vidimo kakšnega politika, ki ne zna jezika ali pa se mu lomi jezik in rečemo uh, kak butl...aja, takrat pa... mislim, da se razumemo , kaj sem hotela povedati. 29.12.2007 ob 16:27 Hja, seveda ne moreš razumeti, če pa si ne ogledaš obe verziji. To je tako vprašanje, kot da bi te jaz vprašal, zakaj greš gledat neko ameriško najstniško komedijo, ki se ji že na daleč vidi, da je totalen poden? Vsaj zame lahko rečem, da je razlog v radovednosti in želji, da se na lastne oči prepričam, kakšna je neka zadeva. Seveda, lahko se zgodi, da sem potem razočaran (ali pa se mi obrača želodec ), lahko pa sem tudi prijetno presenečen ... ampak dokler stvari ne vidim, pač ne morem kar tako na pamet govoriti, ker nisem bog, da bi vedel nekaj, česar nisem izkusil, prav tako pa nisem fanatik, ki bi nečemu nasprotoval izključno zato, ker mi sama ideja ni všeč. Poleg samega zanimanja za film, pa je pri meni namen ogleda sinhronizirane in nesinhronizirane verzije filma prav primerjava obeh različic, da konkretno vidim, kaj in kako je bilo v sinhronizirani verziji spremenjeno in kaj bolje deluje v celotnem konceptu filma – seveda gledano iz principa gledalca, kajti jasno, za režiserja je najboljša pač njegova različica, a to ne pomeni, da gre za absulutno perfekcijo, ki ne bi mogla biti boljša, prav zaradi različnosti ljudi in kultur, ki gledajo določen film. Glavni problem Čebeljega filma sam vidim ravno v tem, da je preveč naravnan na ameriško mentaliteto, predvsem ameriško stand-up komedijo, ki je dobro delovala v Seinfeldovi televizijski seriji, v Čebeljem filmu pa večino stvari izzveni v prazno. Nasprotno je pri slovenski sinhronizaciji oblica elementov in naši mentaliteti bolj konceptualno razumljivih šal in dovtipov, to pa je tudi razlog, zakaj mi ta konkreten film bolje deluje sinhroniziran. In sem očitno pač tak frik, da mi je film, ob katerem se zabavam, boljši, kot pa film, ob katerem se dolgočasim, še posebej, če gre v osnovi za en in isti film. A res? S podnapisi dvorana je bila prazna? Točno tako kot si rekel. Leni starši. Hja, mene tudi zanima kako bi bilo, če bi nam vsako tujo muziko posinhronizirali? In bi bog vedi kdo pel: Predstavljaj si.... Ali pa Jacksonov Thriller.... Mene je ob tej ideji začel boleti zob. 29.12.2007 ob 16:36 Kako pa bo otrok sploh začutil potrebo po znanju tujega jezika, naj mi prosim nekdo pove. Kot, da se otrokom da povedati: ljubček uči se tole ti bo prav prišlo... Najmanj polovico znanja sem pridobila preko filmov in glasbe. Tako sem brez prisile in muke držala stik s tujim jezikom. Konceptualno ustrezen pa je lahko tudi podnapis, za tiste, ki so jim neke situacije tuje... Čeprav otroški film najbrž ne bi smel imeti hudo veliko takih situacij, ker bi moral biti narejen z univerzalnim konceptom. Kdo pa še dela film samo za svojo vas. 29.12.2007 ob 16:43 Morda je res tako kot je zapisal Spokymulder, da je slovenska verzija boljša kot angleška, kar se tiče govorjenja, sigurno pa je tu malce pristranskosti, ker normalno da, “navijanje” za naše igralce, za jezik matere domovine, potem se pa počasi neha to navijanje in argumentiranje te strani, če bo ostalo le pri risanih filmih, hvala bogu, da se bo pa usul plaz in nadaljevalo tako kot je nevenka , sicer malo karikirala;) bo pa grozljivka. In nekateri ne sprevidijo, da je to le manipulacija z otroki in ne gre za lajšati jim in jih ne prikrajševati pri risanih filmih, gre le za zaslužek , že tako bogatih in spet vir zaslužka za nekatere. In če bi bila slovenska filmska industrija tako močna kot tuja npr. bi se nam verjetno zdelo še kako dobro, da bi tudi risani junaki govorili v našem jeziku, ko bi bili predvajani v tujih državah, mislim da bi se takrat pokazalo tisto pravo domoljubje in boj za naš jezik, tu pa seveda ne gre za to, ampak le za bogatenje tistih “nekaj vmes”. 29.12.2007 ob 16:51 Če bi jim bilo toliko za otroke, ubogi revčki, ko se morajo matrati in še bolj ubogi starši, ki morajo komunicirati z otroki, bi se lahko na drugih področjih pokazali kot dobrotniki, a se morda kdo vpraša koliko denarja se steka v kam že??, a imajo otroci kaj od tega?? ...no, zdaj sem pa zajadrala že v vode politike , a drugače ne gre, ker vse poti vodijo , kam že?? v kateri žep? 29.12.2007 ob 17:12 Opažam, da je tukaj nabran klub tapametnih... Mi ki se ne strinjamo smo pa leni starši, imamo tupe otroke in smo nasploh mimo... Mislim, da se bom iz te družbe enostavno umaknil... 29.12.2007 ob 17:34 O tukaj se pa strinjam s tabo, kot se še nikoli nisem. Sem totalno PROTI sinhronizaciji in se mi totalno gabi. Sinhronizacijo risanke človek že prenese do neke mere..filma pa...joj katastrofa. Sam menim, da sinhronizacija poneumlja naše otroke in jim zastira določena obzorja. Zase lahko namreč rečem, da mi je bil ogled nesinhroniziranih filmov v angleščini in nemščini v neznansko pomoč, da mi ta dva jezika v osnovni ter kasneje srednji šoli nista delala večjih problemov. Bomo odslej kot večina Italijanov, s katerimi je pogovor v angleščini prava muka, saj so prepričani, da jim tega jezika ni potrebno znati? No, samo je pa res, da me sinhronizacija Čebeljega filma nekako ne moti tako hudo, ker si ga še nisem ogledal (je pa seveda škoda, da prekrijemo originalne glasove tako zvenečih imen). Na bruhanje pa mi je šlo ob sinhronizaciji kultne sisanke The Simpsons, ki nas spravlja v dobro voljo že od leta 1989. Sinhronizacija le-tega pa se mi je zdelo zelo podlo dejanje, kod da bi skrunili neko zelo staro legendarno sliko. Bistvo zgodbe: Bodimo proti sinhronizaciji!!!! Strojnik, sva že dva taka starša. Jaz sem svojega mulota (malo pod 6 let) tudi peljala gledat čebelce. Pa ne toliko zaradi filma samega, ampak zato, da vidi, kaj sploh pomeni “kino”. Ampak peljat ga gledat nek podnaslovljen film se mi resnično ni zdelo smiselno. Da bo gledal eno uro in pol ene slike in ne vedel, zakaj so tam? Ali da mu uro in pol razlagam štorijo (in potem že sama ne vem, zakaj sem tam)? No, v tem primeru sem pa že rajši “len starš”, kot pa da se neumno počutim... Torej: sem absolutno ZA sinhronizacijo filmov (predvsem risank), ki so namenjeni (tudi) otrokom (Franček naju še vedno čaka ). Sem pa tudi absolutno PROTI sinhronizaciji igranih filmov. Glede na to, da nisem “otrok kabelske ali satelitske TV”, avstrijskih oz. nemških kanalov nikoli nisem kaj dosti gledala. Če sem že naletela na nje in je bil kakšen film, nisem bila dolgo zraven. Ne maram! Bljak! In nekako si ne morem predstavljati npr. gledati Clooneyevega Gregca in poslušati Emeršičevega Bojana... 29.12.2007 ob 18:05 nimas se kaj bat, si pac naletel na tak tajming. sicer so originali se vedno bolj gledani od podnaslovljencev. celo tako zelo bolj, da razmisljajo o ukinitvi “podnaslovnjenih” verzij. mimogrede, otrocke iz vrtca je treba peljat gledat to kar razumejo, saj si tudi sam (po moje) veliko rajs gledal smrkce s starim cavazzo kot pa ono ORF Schlumpf verzijo, kajne? 29.12.2007 ob 21:35 Marko, Smrkce niso govorili Chris Rock, Jerry Seinfeld, John Goodman in Renee Zellweger. Sicer pa dvomim, da bodo ukinili sinhronizacijo in dvomim, da so dvorane s podnapisi bolj polne. Jaz imam namreč drugačne podatke. Trisha, bistvo kina za otroka je čarobnost filma na velikem platnu in tema kinodvorane, ne pa slovenski jezik pri ameriški risanki. Klemen, tako je, sinhronizacija je podlo dejanje. In ne razumem, da Spooky kot velik ljubitelj filma tega noče razumeti in kar naprej trobi o tem, da so mu bile sinhronizirane reči všeč celo bolj kot original. Strojnik, od pametnih se lahko marsikaj naučimo. Še posebej, če govorijo o sinhronizaciji. A bojim se, da je prepozno in da ste leni straši že zastrupljeni do konca. Spooky, ne razumem te, da kot velik filmoljub skruniš original in hvališ sinhronizacijo. Če je risanka ameriška je ameriška in če so fore ameriške so ameriške. Tako je in pika. Zakaj bi šel gledat našo verzijo, ki mi bo pokazala čisto nek drug koncept. Bedno do konca. Naj naredijo slovensko risanko, pa jo bom šel z veseljem gledat. Slovenščine pa v tujih risankah ne mislim poslušati pa če je še ne vem kako fino in zabavna kot praviš ti. No ja, pri Želvaku me ne moti, saj ni znanih glasov in ga lahko zaradi mene vrtijo tudi v slovenščini, toda ko gre za tako znana imena kot so v Čebeljem filmu, pa me žal ne boš prepričal. Čez Chrisa Rocka in Johna Goodmana ga ni, pa če se ti zdajle razpočiš od navdušena nad našimi igralci. Spooky, sploh ne gre zato ali je naša verzija dobra ali ne, gre zato, da hočem slišati znana ameriška imena in da me naš pogled na zgodbo ne zanima, saj tako ni bil mišljen v originalu. Kako lahko hvališ, da nekdo spremeni celoten koncept. To je potem že rimejk, porka madona. Nevenka, zadnje čase vidim na tisoče lenih staršev in to se zelo dobro pokaže pri obisku dvoran, kjer se vrti sinhroniziran film. Ajda, slovenski igralec nikakor ne more biti boljši od Chrisa Rocka, pa če Spooky poči. 29.12.2007 ob 23:08 Gorje tistim, ki se sem hodijo karkoli naučit... Direktne žalitve okoli lenih staršev se mi nekako ne zdijo vmesne. Moji otroci so preslišali že ogromno knjig, skupaj smo sestavili in izdelali že kar nekaj stvari, prevedeno jim je bilo tudi že nekaj filmov in sedaj mi nekdo, ki je brata v kino peljal, govori leni starš. Veš kaj Iztok. Moje otroke prav malo briga za vsa zveneča imena ki si jih naštel. Gledat grejo čebelice. Če pa ti še nisi risank prerastel, pa to definitivno ni njihov problem... 30.12.2007 ob 01:19 Iztok: ti je bil všeč slovenski Hrabri Mišek? Mislim, da ga je sinhroniziral Gojc. Če se motim, naj me kdo popravi. Da ali ne? 30.12.2007 ob 01:50 @Iztok: No, sedaj sem te pa le ujel na paradoks: po eni strani trdiš, da za nobeno ceno ne smemo spreminjati izvirnega filma, tudi če se razpre zemlja in sam peklenšček prileze iz pekla in te prime za hlače. Ne, filma se ne sme spreminjati! Razen seveda, če v njem ni znanih glasov. Potem pa mogoče že. Tega sedaj zares ne razumem, da si po eni strani za neko idejo pripravljen skočiti v prepad, a očitno samo zato, ker imaš neko fiksno idejo, da gre za neko filmoskrunstvo. Ampak če si tako goreče proti filmoskrunstvu, bi moral nasprotovati tudi sinhronizaciji Frančka, Smrkcov in Čebelice Maje ... pa kaj, če nimajo znanih glasov, saj po tvoji definiciji to ni bila režiserjeva vizija in pika. Konec debate. Tudi ni prav, da nas posiljujejo s podnapisi, ki velikokrat (zaradi različnega pomena besednih zvez) ne zadenejo dobesedno tistega, kar je povedano v filmu. No, me prav zanima, kako si ti gledal Pisma z Iwo Jime brez podnapisov? Si jih nemara gledal s podnapisi? O ti FILMOSKRUNITELJ !!! In če smo že tako strogo samo za originalno verzijo filmov, moramo tudi vsem režiserjem prepovedati, da naknadno delajo svoje podaljšane verzije filmov, ki ponavadi precej spremenijo celotne koncepte filma – ponavadi sicer na bolje, ampak pravi častilci originalov tako ali tako raje gledajo slabši izvirnik, kot pa boljši rimejk. Oh ja, saj res, rimejki ... to so šele pravi packi, da si dovolijo na novo posneti in s tem spremeniti dobre stare klasike. Poglejte si samo King Konga od Petra Jacksona, tega izprijenega norca, ki si je drznil na novo oživeti in v veliki meri predrugačiti koncept legendarnega izvirnika. Ehm ... kako prosim, veliki mojster varuha izvirnosti filmov Iztok je temu filmu dal oceno 5 ?!? UPS !!!!!!!!! Da sploh ne govorim o filmskih nadaljevanjih, kjer Hollywood naravnost filmokletno v neskončnost vleče in spreminja izvirnik, da dobi neskončno število bednih klonov, ki se jim že na prvi pogled vidi, kako kruto so oskrunili in nategnili original. Poglejte si samo Umri pokončno 4, kako grdo je spremenil koncept izvirnih avantur Bruca Willisa. Ne, Umri pokončno je pač zgolj eden, vsi nadaljni deli pa so samo abotno spreminjanje izvirnika. Ehm ... kako prosim, tudi temu filmu je varuh izvirnih pravic filmov Iztok dal oceno 5 ? UPS !!! OK, pretiravam, ampak mi ni ostalo drugega, kot da vključim malce satire, da pokažem, da se v slepem prepričanju da vsako idejo furati v neskončnost, če ima človek neke fiksne pojme o tem, kaj je prav in kaj ne, ter se ne želi niti prepričati, kako stvari dejansko stojijo. Iztok, vse bi lahko sprejel, tudi to, da ti slovenska sinhronizacija sploh in oh ni všeč in da bi jo morali čim prej vreči na grmado, ampak tega, da svoja prepričanja ponujaš brez dejanskega ogleda stanja ... ne, tako pa pač ne gre in to niti najmanj ne pritiče filmskemu kritiku. Pojdi prosim lepo gledat slovensko sinhronizacijo in potem zaradi mene lahko tukaj bruhaš ogenj do onemoglosti, pa ti ne bom rekel, da se motiš (kvečjemu se ne bom strinjal s tabo), do takrat pa si ne morem misliti drugega kot to, da očitno ne veš, o čem govoriš. 30.12.2007 ob 11:29 Se strinjam...sinhronizirani filmi so slabši kot original...ampak jaz imam dejansko eno smešno situacijo...Lani poleti sem šla prvič v življenju gledat sinhroniziran risani film v kino. Skupaj s sestrico (9 let). Filmu je bil naslov Divjina. In zakaj sinhronizirano verzijo? Ne boš verjel, toda zgolj samo zato, ker je enega izmed glavnih likov sinhroniziral igralec Aljoša Ternovšek. In tamala se razneži že samo, če sliši njegov glas. Ko gledamo ob nedeljah Živ Žav je scena taka, “iiiii, Aljoša, Aljoša, a slišiš, Aljoša govori!” Gledamo pa samo tisto risanko v kateri posoja glas Aljoša. In ne samo to, zadnjič sva gledali eno otroško igrico v kateri nastopa samo on in komaj sem jo umirila, da se ni začela na glas dret, mala je hotela celo na oder. (še dobro, da sva bili bolj zadaj, jaz sem mislila, da se bom v vdrla v zemljo od sramu ) Mogoče je pa še kje taka situacija, da si otrok enostavno želi slišat nekega igralca, da mu je lepo, ko ga sliši... In morda tudi zato tak naval na sinhronizirane filme. Jaz imam dejansko tako izkušnjo, morda je smešno, a je res...Pa naj bo, samo da je srečna! 30.12.2007 ob 15:52 hm...slišal sem že za podobno situacijo...ko je npr. Zrnec posodu glas Garfieldu...sej nekatere sinhronizacijo so lahko posrečene, vseeno pa so nepotrebne... 30.12.2007 ob 17:01 Ja Zrnec pa itak navdušuje mlado in staro. Kar se mene tiče so sinhronizacije popolnoma nepotrebne, a nekateri otroci so očitno drugačnega mnenja. Ampak pri naši je to bolj zaradi igralca samega, ne zaradi tega, da bi preferirala sinhronizacijo. Njej bi bilo vseeno, če vse sinhronizirane risanke ukinejo razen tistih, kjer Ternovšek posoja glas. Ampak tudi to je lahko razlog za obisk sinhroniziranih risank v kinu. Pa to še ni nič, če ga samo sliši, kaj šele ko ga vidi. Pač, dve leti nazaj ga je videla na TV, ko je vodil izbor za EMO in se zatrapala vanj. Sej je luštkan, ne rečem, samo tamali velikokrat pretiravajo. 30.12.2007 ob 22:16 Bedanc, moj odgovor je da. Strojnik, prav v tem, da tvoje otroke ne briga za zveneče imena, ki sem jih naštel in ki jih slovenska verzija izniči, vidim največji problem. Spooky, da se ne boš razpočil od te silne satire Mateja, zanimiva izkušnja. Ajda, dobro si razvila tisto teorijo o tem, da gre le za biznis in da sinhronizatorjem in vsem, ki pri tem sodelujejo malo mar za slovenski jezik. 30.12.2007 ob 23:44 Moja nečakinja, stara sedem let, noče pogledati prav nobenega risanega filma, če ni v slovenskem jeziku... da bi ji pa kdo zraven kaj razlagal, ji gre pa grozno na živce, razumeti hoče sama... Menim, da je prav, da so risani filmi za otroke sinhronizirani, šepetanje in razlaganje med ogledom filma pa je nevljudno in izjemno moteče za ostale...mene je enkrat čisto znerviralo, ko je poleg mene mamica nonstop brala podnapise.. ma da se ti zmeša..na srečo je bilo še nekaj mest prostih in sem se presedla. Pri ogledu filma hočem mir. 31.12.2007 ob 00:02 @Iztok: POOOOOK!!!! Prepozno, stari, prepozno! Denar? Ja, seveda da gre v končni fazi vsem za denar. Zares nisem vedel, da je film neka sociala in da so hollywoodski studii dejansko dobrodelne ustanove?!? No, Iztok, mar res misliš, da dajejo v animacije slavne igralce zato, da bi to izboljšalo kvaliteto filma? Jok brate, v prvi vrsti jih najamejo zato, ker bodo ljudje pač raje šli gledat film, v katerem govorijo Owen Wilson, Paul Newman & Co., kot pa če bi namesto njih govorili Joe Schmoe, Mr. XY itd., pa čeprav bi bili slednji profesionalni govorci, imitatorji in zares pravi glasovni mojstri. 31.12.2007 ob 02:12 Vidiš, potemtakem je po tej tvoji logiki Sir David Jason beden igralec, ker ti je všeč slovenska sinhronizacija. Pa lahko zanj rečeš, da je “kr nek” igralec? Ne moreš tako pavšalno gledati. 31.12.2007 ob 02:13 Aja, da dopišem, zakaj Sir David jason. On je posodil glas Hrabremu mišku v izvirniku. 31.12.2007 ob 12:49 Lali, problem je v tem, da hoče razumeti le sinhronizirano verzijo. A ni bolje, da bi se potrudila razumeti angleško, da bi ji bil to izziv? Očitno ste jo razvadili s slovenščino in bo za angleščino slišala šele v šoli. In čudno mi je ko praviš da jo moti razlaganje. Meni je bilo namreč najbolje to, da mi je oče razlagal za kaj se gre in da mi je povedal tisto, kar sem ga vprašal. Prav to sem si najbolj zapomnil iz svojih otroških let, ko so me vodili gledat filme in risanke. In če je predstava čez dan, je jasno da bo polno otrok in je tako razlaganje prav simpatično. Prav spomnim se, da smo mi poslušali drug drugega in uživali. Če moti tebe, pa pojdi gledat predstavo, ki je ob kasnejši uri, kjer ne bo toliko otrok. In prav to, da so se otroci navadili na sinhronizacijo me skrbi. Nimajo se kaj navadit na reči, ki jih v resnici ni. Draga nečakinja, tale risanka ni v slovenščini, ker so jo naredili Američani. In tako je. In pazi to, draga nečakinja, tako se boš naučila angleškega jezika, ki ti bo močno koristil v življenju in ga boš znala prej kot tvojo sošolke v šoli. In draga nečakinja, komaj čakam, da ti bom lahko razlagala zgodbo in da me boš spraševala kaj te zanima. In da ne pozabim, draga nečakinja, čebelo govori Jerry Seinfeld, komarja pa Chris Rock. A veš, to sta tista dva zelo smešna strica iz Amerike, ki jih moraš spoznati in ti bosta zelo smešna ko ti ju bom pokazala potem na internetu. Draga nečakinja, ne jezi se, da ni slovensko. Ne more biti, saj so risanko naredili Američani. Vidiš, draga Lali, takšen pogovor bi pričakoval od tebe. Ne pa željo, da imaš med filmom mir. Spooky, vem. Toda jaz sem govoril o tem, da pravijo, da je sinhronizacija dobra za učenje slovenskega jezika, v resnici pa gre le za biznis. O tem sem govoril ne o ameriških imenih. Jasno, da glasove tam posojajo znana imena, da risanka bolj vžge. In prav ta imena hočem potem jaz tudi slišati v dvorani. Bedanc, takrat nismo imeli izbire. Takrat se Miška ni dalo dobiti v originalu. Niso nam dali te možnosti in smo se navadili na Gojca. Enako je bilo za Smrkce. V kinu pa je drugače. V kinu pa nam dajo možnost izvirnika, mi pa raje izberemo sinhronizacijo. Če si me hotel uloviti na pikolovsko malenkost, si me ulovil, vseeno pa upam, da ne podpiraš sinhronizacije ameriških risank v kinu. Dobro veš kaj sem hotel reči. Takrat moji starši niso imeli možnosti, da bi mi zavrteli Davida Jasona, sedanji starši pa imajo možnost, da zavrtijo Jerryja Seinfelda in ostale zvezdnike. Žal raje zavrtijo Jerneja Kuntnerja. 31.12.2007 ob 13:03 Lali, moj zdaj 10 letni brat je pri sedmih gledal cartoon network ter se učil angleščino iz risank. Zdaj z mano gleda nesinhronizirane risanke brez problema. Vpraša me mogoče enkrat skozi celo risanko, kaj kakšna beseda pomeni in mu z veseljem razložim. Sama se nikoli ne bi odločila za sinhronizirano verzijo česarkoli. Nemci so mi šli/in mi gredo še zdaj zelo na živce glede tega, saj na svojih kanalih vsak film ponemčijo in potem izpade zelo fajn film zelo neznosen film. iztok, jaz sem spet na tvoji strani, jebiga 31.12.2007 ob 13:07 Ne bom trdila, da je kdo slab ali len starš, ker otroka pelje gledat sinhronizirano verzijo risanke se mi pa zdi zelo fino, če se otrok ob risanki tudi kaj nauči. Recimo... malo angleškega jezika 31.12.2007 ob 13:09 Meni se zdi najbolj smesna razlaga starsa, da gre z otrokom raje gledati sinhronizirano verzijo, da ima mir. Mir pred kom? Pred svojim otrokom? Pred drugimi otroki? 31.12.2007 ob 13:14 Tina, spomnila si me na eno zelo pomembno zadevo na katero starši pri ogledu risank in filmov očitno pozabljajo. Reči se ji vzgojni moment, se pravi, da ugotovijo, da kino ni le zabava, marveč tudi zelo poučna in za vzgojo njihovih otrok dobra zadeva. Še posebej če znajo otroku skozi zabavno zgodbo prikazati tudi poučne reči in o tem debatirati tudi po ogledu filma. Žal imam občutek, da starši mislijo, da je kino le nedolžna zabava in prav zato se jim z otroki ne ljubi kaj dosti ukvarjati. In prav tu jim pride sinhronizacija več kot prav. Kot sem enkrat že povedal, sem na to temo otrok in filma naredil tudi diplomsko nalogo in skozi številne ankete pri starših in učiteljih ugotovil, da filma skoraj nihče ne jemlje preveč vzgojno, marveč le kot zabavo. To je seveda velika škoda. Takšnih staršev namreč ne razumem. Ajda, tako kot sem rekel, leni starši pač. Čeprav izraz leni starš zveni preveč očitajoče in da dandanes žal ni časa, da bi se posvetili otrokom, se ukvarjali z njimi, pogovarjali. In krivdo ni iskati pri starših, ampak pri razmerah, v katere smo pahnjeni in to se še kako odraža na otrocih, odraščajoči mladini in iskati krivdo, ja to je pa tisto nehvaležno opravilo. In temo sinhronizacija filmov za otroke se lahko preseli še v druge sfere kot si zapisal ti Iztok, ni le “ozek” problem, ampak problem, nad katerim bi se veljalo zamisliti in je morda le kaplja v morje zamisliti se in ne otrokom nameniti “mir pred otroki”. Ja, podobno misleči ne bomo odkrili amerike:) 31.12.2007 ob 13:41 No, da ne bo pomote, pisala sem o svoji nečakinji, moja malčica brez problema gleda nesinhronizirane risanke..tvoji nasveti za mojo nečakinjo pa so, Iztok, žal neplodni, ta mala je pač tal karakter in ni šans, da bi ji kdo nekaj “težil”, še posebej pa bi se zašili, če bi ji karkoli omenjali učenje ... Kar se pa tiče mojega miru med filmom; ja, rada se res potopim v zgodbo in prepričana sem, da veliko otrok tudi.... hja in predstava, ki sem jo šla gledat pravzaprav ni bila za tako majhne otroke, ki sami ne bi mogli slediti podnapisom, zato pa me je “prevajanje” res zelo motilo. A veš, saj sem tudi jaz zrasla ob nesinhroniziranjih risankah, pa verjetno res morda znam kanček več tujega jezika kot bi ga drugače, pa vendar, še vedno se mi zdi opcija sinhronizacije risanih filmov za najmlajše dobra izbira... 31.12.2007 ob 15:06 @Iztok: Bedancu si govoril o možnosti izbire – zakaj torej tudi ti ne dopuščaš možnosti izbire, da vsak gleda tisto, kar mu je najbolj všeč? Oprosti, ampak vsi pač niso taki oboževalci znanih igralcev, da bi samo zaradi njih gledali risanko, ki je ne bi razumeli in se ji ne bi smejali, med tem ko bi veliko bolj uživali ob slovenski sinhronizaciji. Pač nekaterim ljudem Seinfeld, Chris Rock & Co. ne pomenijo nekih takih božanstev, da ne bi mogli živeti brez njihovega glasu. In kaj je sedaj vsa ta debata o slabih/lenih starših, razvajenih otrocih in podobnem? Jasno, problem je, če se starši ne ukvarjajo z otroci, a enak problem je tudi to, da se sodobni mladini ne da več samostojno misliti, ker ji vse razložimo od A do Ž, tako kot mi razumemo stvari, a si ob tem sploh ne morejo ustvariti lastnega mnenja. Mene v kinu najbolj motijo filmi, kjer je vse na dolgo in široko razloženo in zaključeno, tako da človeku ne ostane nobene možnosti svobodne interpretacije. Zato ne bi rekel, da je smiselno obširno razlaganje vsebine neke risanke med samim filmom, ker kot prvo bo otrok zamudil pol dogajanja, ker bo moral poslušati razlago dogodkov, ki so se zgodili pred aktualnim kadrom, kot drugo pa bi tudi sam moral razvijati razumevanje dogodkov ... po filmu pa se lahko (oziroma bi se moralo) z otrokom pogovoriti, kaj je videl in kako je stvari razumel in ga usmeriti ter obrazložiti, če kaj ni razumel. Eno je pač učenje jezika, drugo pa razumevanje same vsebine in razvijanje lastne intuicije in interpretacije dogodkov – za prvo je zagotovo boljša izvirna različica, za drugo pa vsekakor sinhronizirana, ker se otroku ni potrebno ubadati s prevodom temveč se lahko osredotoči na samo zgodbo. Sicer pa kino ni edini medij, preko katerega otrok sprejema in se uči nek tuj jezik, prav tako pa tudi ni perfekten način učenja tujega jezika, ker gre za fonetično učenje, tako da se lahko potem v šoli kljub obvladanju tujih besed pojavijo številne težave, predvsem kar se tiče pisanja in slovnice. Kdor hoče svojega otroka že pred osnovno šolo seznaniti s tujim jezikom bi vsekakor moral slediti nekemu učnemu načrtu, kjer bi ob fonetičnem učenju preko kina/televizije/računalnika otroku sistematično predstavil samo zgradbo jezika, za kaj takega pa zagotovo ni časa in zmožnosti ob prevajanju v kinu. Vsaj meni pa se v aktualni družbi bolj kot učenje tujih jezikov (ki se ga otrok tako ali tako nauči, pa naj si enkrat na mesec ogleda v kinu izvirno ali pa sinhronizirano risanko) zdi pomembno razvijanje lastnega razmišljanja in ustvarjanja mnenj, predvsem pa svobodna možnost izbire po lastni volji. 31.12.2007 ob 15:46 @Spookymulder, pod tvoj zadnji komentar bi se pa z veseljem podpisala tudi sama... 3.01.2008 ob 11:14 Spooky, starši žal prav zaradi možnosti izbire izberejo napačno možnost. 3.01.2008 ob 13:27 He, he, torej je bolje, da sploh ni izbire, in bo samo Iztok namesto njih (in nas) odločal, kaj je prava in kaj napačna izbira? No, točno na tak način se kritiki slabe klime spremenijo v stvarnike takih monotonih vremensko-družbenih pojavov, ker so prepričani, da je samo njihovo vreme pravo vreme. Daj no, Iztok, pusti nam veselje, da se zabavamo ob slovenskih sinhronizacijah. Če celo hollywoodski studii niso proti temu (saj morajo požegnati vsako sinhronizacijo, kot tudi izbiro domačih igralcev/glasov), potem res ne razumem tvojega stališča, da je s tem nekaj tako zelo hudo narobe. Heh, očitno tudi hollywoodski studii manj cenijo svoje igralce, kot jih ceniš ti ?!? 3.01.2008 ob 14:57 Spooky, ti se torej resnično zabavaš ob slovenski sinhronizaciji? Joj prej joj, dragi prijatelj, le kaj se je zgodilo s tabo 3.01.2008 ob 19:02 Kaj moraš, sem pač čuden frik – pa se mi nekako zdi, da niti nisem edini. Ampak, kot sem že dejal, niso vse sinhronizacije posrečene, tiste pa, ki so, jih rad gledam in se jim od srca smejim. 5.01.2008 ob 14:19 Vsega počez ne bodo začeli sinhronizirati, ker enostavno ni računice. Je predrago, da bi s slovenskimi glasovi opremili čisto vse. Se pa strinjam z Bedancem, da ne moreš posploševati. Tudi sinhronizacija je lahko odlična, tako kot je (sicer v redkih primerih) lahko prevod boljši od izvirnika. 5.01.2008 ob 14:39 Anubis, no pa povej katera sinhronizacija je boljša od originala? 5.01.2008 ob 14:52 Ninja želve so bile definitivno boljše v sinhronizaciji. Prav tako Garfield 2, predvsem zaradi Zrneca in ker drugi del (v izvirniku) ni znal ohraniti duhovitosti prvega dela. Tudi Čebelji film se mi je zdel bolj zabaven v sinhronizaciji, celo do te mere, da mi je bilo prav žal Seinfelda. Zelo posrečeni (a ne boljši, temveč zgolj drugačno dobri) sta se mi zdeli tudi sinhronizaciji Ledene dobe 2 in Avtomobilov, prva zaradi Kuntnerjeve interpretacije lenivca Sida, druga pa zaradi Gojčeve uglasitve Dajza/Materja. 5.01.2008 ob 18:16 Spooky, ti je ime Anubis? 5.01.2008 ob 18:59 Ne, Anubisu sem dal samo iztočnico, če slučajno ni videl vseh teh filmov v izvirni in sinhronizirani verziji.


source: CulturaX

text: Nasveti za nego perila | Electrolux Vsakodnevna nega perila Naj vaša priljubljena oblačila izgledajo odlično Vsi imamo svoje najljubše oblačilo. Oblačilo, ki ga vedno znova radi nosimo in se v njem vedno dobro počutimo. Ni važno, ali gre za kavbojke, ki nam najbolje pristajajo, majico najljubšega moštva ali kolekcijo pisanih srajc, s pravilno nego bodo vaša oblačila dlje časa ohranila lep videz. Različne tkanine potrebujejo različno nego. Pri podjetju Electrolux vam nudimo nasvete za posebno nego svile in varno nego volne, kot tudi splošne nasvete za nego perila za vaša najljubša oblačila. Naša nova linija za nego perila vključuje posebne programe in inovativne funkcije, ki zagotavljajo, da oblačila pranje za pranjem ohranijo obliko, mehkobo in barvo. Skrb med posameznimi pranji Svoja najljubša oblačila boste pogosto nosili, zato je pomembno, da za njih skrbite na pravi način. V nadaljevanju je nekaj koristnih nasvetov: Svoja najljubša oblačila shranjujte stran od neposredne sončne svetlobe, zaradi katere lahko barve zbledijo. Oblačil ne shranjujte v hladni kleti ali na vročem podstrešju, ker lahko ekstremne temperature poškodujejo blago. Oblačila pred shranjevanjem operite, da jih zaščitite pred molji. Za dodatno naravno zaščito poskusite z vrečkami s sivko ali kroglicami iz cedrovine. Naravne tkanine, kot sta bombaž in lan, je treba shraniti v dobro prezračevanem prostoru. Športna oblačila operite takoj po vadbi oz. jih ne odlagajte v koš za perilo zraven drugih oblačil. Oblačila sušite v zaprtem prostoru ali v senci, ker lahko zaradi sonca zbledijo barve. Programe s paro uporabite za osvežitev oblačil in odpravljanje gub pri oblačilih brez pranja. Podjetje Electrolux je stopilo v partnerstvo s podjetjem za pralna sredstva [Ariel/Dash - brand name] za zagotovitev najboljše nege za vaše perilo. Skupaj vam želimo ponuditi inteligentne rešitve za nego perila pri vsakodnevnem pranju. Strokovnjaki za nego perila Že več kot 90 let je podjetje Electrolux izbira vrhunskih strokovnjakov za perilo, vključno s tretjino največjih globalnih verig hotelov. Ti hoteli, kot je hotel Four Seasons v Milanu, zaupajo našim napravam, da skrbijo za sveže in čisto perilo, ki je del razkošja, kakršnega pričakujejo gostje. Zahteve teh delavnih, profesionalnih okolij so nas navdahnile, da smo razvili novosti v negi perila, ki smo jih uporabili pri oblikovanju naprav, ki jih lahko izberete za svoj dom - da vaša najljubša oblačila vedno znova ohranijo lep videz. Če vam je všeč, posušite Pri novih sušilnih strojih DelicateCare ne pride do krčenja perila v primerjavi s sušenjem na ravni podlagi, celo najobčutljivejšega svilenega in volnenega, ki je primerno samo za ročno pranje. Odkrijte DelicateCare Kompaktno sodobno življenje Ker se oblike in slogi našega bivalnega prostora razvijajo, kompaktne naprave nudijo elegantne rešitve za vašo pralnico in kuhinjo. Kako prati in skrbeti za volneno perilo, ki je primerno samo za ročno pranje in pojasnitev certifikatov Woolmark.


24.07.2017 23:00 Dopolnjeno: 24.07.2017 23:02 Del zemljišča, na katerem načrtujejo postavitev lakirnice. "Nasprotna stran še ni dala nobene izjave, ki bi bila za nas korektna in bi se lahko z njo strinjali," je po obravnavi povedal predsednik okoljevarstvene organizacije Alpe Adria Green, enega od 12 stranskih udeležencev v postopku, Vojko Bernard. Pričakuje, da bo Arso soglasje izdal. "Ker je to prioriteta vlade, bo verjetno v mesecu dni postopek končan. Okoljevarstveno soglasje bomo pregledali in se nanj po vsej verjetnosti pritožili," je dodal Bernard. V Magni menijo, da so odgovorili na pomisleke. "Število predstavnikov Magne na današnji obravnavi je pokazalo, kako pomembno vprašanje je to za nas. Upam, da smo znova odgovorili na številna vprašanja in odpravili bojazni, ki so jih izrazile nevladne organizacije," je po obravnavi povedal vodja načrtovane investicije v Sloveniji pri Magni David Adam. Poudaril je, da številne mejne vrednosti zdaleč ne bi bile dosežene, poleg tega je izvedensko mnenje pokazalo, da vpliva na zdravje okoliških prebivalcev ne bi bilo. "Danes smo pokazali, da delamo vse, kar je mogoče, da bi zaščitili okolico," je dodal. Kako dolgo so pripravljeni čakati na dovoljenja, je težko reči, je povedal Adam in dodal, da je najpomembnejše vprašanje, ali se čutijo dobrodošle. "Trenutno se. Današnja razprava je bila odprta in upam, da bomo dosegli dobro rešitev za vse," je dejal. Okoljske organizacije so izrazile nestrinjanje z izbiro lokacije. Predstavniki Arsa so povedali, da to ni več predmet postopka okoljevarstvenega soglasja, ampak se je to določalo v strateški fazi načrtovanja. Okoljevarstvenike je ob zadnjih primerih požarov v industrijskih obratih med drugim zanimala požarna varnost. Aleš Robnik iz Inštituta za varstvo pri delu, ki je izdelal oceno predvidenih protipožarnih ukrepov, je zatrdil, da so pri investiciji, tudi zaradi zahtev zavarovalnic, upoštevani vsi najvišji protipožarni standardi. Tako so glede na velikost obrata predvideni vsi ukrepi, v zadnji, četrti fazi obrata med drugim tudi posebna gasilska enota v obratu, kot je to primer v tovarni v Gradcu. Predstavniki Magne so ob pomislekih o zadostni količine vode za gašenje povedali, da je med drugim predviden poseben rezervoar za vodo, ki bi omogočila samostojno gašenje požara. Glede protipožarne varnosti so predstavniki Arsa napovedali, da bodo za mnenje glede teh načrtov zaprosili tudi upravo za zaščito in reševanje. Pomisleki so se nanašali tudi na smrad in izpuste emisij v zrak. Glede smradu ne v Sloveniji ne v Avstriji ne obstajajo predpisi, ima pa graška tovarna določene kvote v skladu s predpisi, ki veljajo v Nemčiji, so pojasnili. Glede emisij je direktor E-net okolja, ki je izdelalo okoljsko poročilo, Jorg Hodalič povedal, da bodo mejne emisijske vrednosti upoštevane, da pa bodo realne emisije nekajkrat nižje. Glede izpustov prašnih delcev so predstavniki Magne povedali, da je zaradi narave proizvodnje (lakirnice) prisotnost prahu nizka ter da tudi v fazi gradnje mejne vrednosti ne bi bile presežene. Župan občine Miklavž na Dravskem polju, ki je sosednja občini Hoče-Slivnica, Leo Kremžar je opozoril, da je treba pri vseh predvidenih vplivih upoštevati že obstoječe vplive. "Razprava je pokazala, na katerih področjih je treba še ukrepati," je dejal po obravnavi. Med drugim je izpostavil vprašanje zadostne zmogljivosti kanalizacije in že sedanje onesnaženosti zraka ter posledičnega "nalaganja" vplivov po zagonu obrata. "Nismo ne za ne proti Magni ... Če bomo dobili zagotovila, ki bodo nato izpolnjena in bodo prinesla zmanjšanje obstoječega onesnaževanja, da se bo naredil 'prostor' za Magno in vse skupaj ne bo presegalo dovoljenega, nimamo nobene težave," je dejal Kremžar. Predstavniki Arsa so pojasnili, da se v tem postopku presoja vpliv predvidenega obrata v tej fazi, da pa se bo pri vsaki nadaljnji fazi upošteval tudi kumulativni vpliv. Župan občine Hoče-Slivnica Marko Soršak je ocenil, da je bila razprava pozitivna in da se ni pojavilo novih vsebinskih vprašanj. "Pojavile so se stare vsebinske stvari in stara vprašanja, ki se želijo sedaj rešiti - npr. kanalizacija, ki je stvar napak v preteklosti. Zadevo je treba rešiti, ni pa prav, da jo pogojujemo v tem postopku," je povedal. O zagotavljanju nadomestnih kmetijskih zemljišč je povedal, da se še izvajajo parcelacije na nadomestnih zemljiščih, nato bo mogoč podpis pogodb. O uporabi železnice, kar je zanimalo okoljsko organizacijo Fokus, so predstavniki Magne povedali, da so bili v stiku s Slovenskimi železnicami glede gradnje industrijskega tira in da se ob trenutno predvidenem prevozu - 168 tovornjakov za prevoz karoserij dnevno - gradnja tira ne bi izplačala. Tovornjaki, ki jih bodo uporabili za prevoz, bodo imeli najnovejše motorje euro 6 in glede na sedanji promet bo po ocenah njihov dodatni vpliv zanemarljiv, pravijo v Magni. Magna je na obravnavi predstavila tudi mnenje strokovnjaka za vpliv takšne proizvodnje na okoliško prebivalstvo, ki je zagotovil, da dodatni vpliv ne bo presegel meje relevantnosti. Glede tega vpliva je Arso za mnenje zaprosil tudi ministrstvo za zdravje, ki pa ocene še ni izdelalo. Agencija Republike... > Arso > Alpe Adria Green > Vojko Bernard > Magna > David Adam > Aleš Robnik >


Srbija bo od Rusije kmalu dobila prve pancirje - Russia Beyond Slovenija Rusija in Srbija sta se dogovorili za dobavo ene baterije ruskega protizračnega sistema Pancir-S1 srbski vojski. Sodeč po virih, ki jih navaja RIA Novosti, se je izvedba pogodbe že začela. »Pogodbo smo sklenili prejšnje leto, zdaj se je začela izvedba, ki bo trajala do konca leta 2020,« je sporočil vir. Prvi pancirji bodo v Srbijo prispeli konec februarja letos. Eno baterijo sestavlja šest sistemov Pancir-S1, ki so nameščeni na kamionski platformi. Posamezen pancir je oborožen z 12 raketami zemlja-zrak z največjim dosegom 20 km in dvojnim 30-milimetrskim avtomatskim topom za bližnje razdalje. O nakupu je javnost že oktobra lani seznanil srbski predsednik Aleksandar Vučić med obiskom skupne rusko-srbske vojaške vaje Slovanski ščit 2019 in obenem izrazil željo tudi za nakup protizračnega sistema dolgega dosega S-400 Triumf. Podrobnosti o tem, ali bo do taga nakupa dejansko tudi prišlo, pa za zdaj še ni. Srbija je sicer največja uvoznica in uporabnica orožja in vojaške tehnike ruske proizvodnje v Evropi. Pred časom so Srbi v Rusiji nabavili sedem helikopterjev Mi-17 in Mi-35, Moskva pa je Beogradu podarila še šest lovcev MiG-29 in deset lahkih oklepnih transporterjev BRDM-2MS. rusko orožje Rusija in Srbija Rusija in Balkan


Komentiraj Turški predsednik Recep Tayyip Erdogan je na včerajšnjem kongresu svoje Stranke za pravičnost in razvoj predstavil nov manifest pred prihajajočimi predčasnimi parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami. Slednje so bile sicer napovedane za november 2019, aprila pa je predsednik Erdogan napovedal, da se bodo izvedle junija letos. S prihajajočimi volitvami bodo implementirane ustavne reforme, ki so jih volilci potrdili na referendumu aprila lani. V skladu z ustavnimi reformami bo ukinjen položaj predsednika vlade, njegove pristojnosti pa bodo pripadle predsedniku države. Njegovo delo bo sicer še vedno lahko nadzoroval parlament, vendar pa bo hkrati predsednik imel možnost sprejemati določene odločitve z dekreti. Prav tako bo odločal o uvedbi izrednih razmer. Ustavne reforme prav tako določajo, da se predsedniške in parlamentarne volitve izvedejo hkrati. Resne opozicije na prihajajočih volitvah Stranka za pravičnost in razvoj nima. Predsednik, na prejšnjih volitvah tretjeuvrščene prokurdske, Ljudske demokratske stranke Selahattin Demirtaş je zaradi ogrožanja varnosti priprt od novembra 2016, pod trenutno obtožnico pa mu grozi 142 let zaporne kazni. Obtožen je sodelovanja s kurdsko delavsko stranko PKK, ki jo v Turčiji smatrajo za teroristično organizacijo, zaradi tega pa mu grozi tudi možnost diskvalifikacije kandidature na prihajajočih volitvah. Muharrem Ince, predsednik največje opozicijske Republikanske ljudske stranke, je pozval k izpustitvi Demirtasa. Pri tem je Erdogana izzval, naj v bitki za predsedniški stolček tekmuje kot moški. Erdogan je v novem manifestu Stranke za pravičnost in razvoj izpostavil predvsem nadaljevanje pogajanj za vstop v Evropsko unijo, možnost novih vojaških operacij in izboljšanje gospodarskega položaja države. Za stagnacijo pogajanj z Evropsko unijo je okrivil evropsko stran in poudaril, da se cilji stranke glede vstopa v Evropsko unijo niso spremenili. Senada Šelo Šabić iz hrvaškega Inštituta za razvoj in mednarodne odnose ocenjuje, da gre pri tem izključno za deklarativne izjave, ki ne nakazujejo sprememb v Erdoganovi politiki. Turčija je status kandidatke za vstop v Evropsko unijo pridobila leta 2004, od takrat do danes pa se je prej oddaljila kot približala ciljem, ki ji jih je zadala Evropska unija kot pogoj za vstop. Do ohladitve odnosov med Turčijo in EU je prišlo predvsem v zadnjih dveh letih. Zato je delno odgovorna turška ustavna reforma, delno aretacije novinarjev in političnih nasprotnikov, ki so sledile poskusu državnega udara leta 2016. Turčija na drugi strani Evropsko unijo obtožuje protimuslimanske nastrojenosti. Evropska komisija je letos aprila izdala poročilo o napredovanju kandidature Turčije za vstop v Evropsko unijo. Turčijo je okarala predvsem na področjih vladavine prava, spoštovanja osnovnih pravic in svobode izražanja. V poročilu je komisija pohvalila turško gospodarsko rast in področje urejanja migracij. Komisija je poročilo zaključila z izjavo, da v trenutnih razmerah ni možnosti za odpiranje novih poglavij v odnosu s Turčijo. Ob tem je vredno poudariti, da imata Turčija in Evropska unija dobre gospodarske odnose. 70 odstotkov tujih investicij v Turčijo pride iz Evropske unije, slednja pa je za Turčijo največji trgovinski partner. Drugo pomembno področje sodelovanja med Turčijo in Evropsko unijo, ki se nadaljuje kljub kritikam o nespoštovanju vladavine prava, je področje urejanja migracij. Evropska komisija je marca letos Turčiji odobrila nove 3 miljarde evrov pomoči, ki ji pripadajo sledeč migrantskemu dogovoru iz marca 2016. Slednji določa, naj Turčija vse migrante, ki bi želeli pot nadaljevati po balkanski poti, zadržuje znotraj svojih meja in da sprejema migrante, ki jih Evropska unija zavrne. Šabić poudari, da kljub kritikam, ki jih prejema, migrantski dogovor za obe partnerici učinkuje. V okviru migrantskega dogovora je Evropska unija turškim državljanom obljubila vstop v države članice brez viz, v primeru da Turčija doseže zastavljenih 72 ciljev. Marca letos je Erdogan zatrdil, da je Turčija dosegla vse zahtevane cilje, kar pa je Evropska komisija zavrnila. Del razloga za zaostritev odnosov med Turčijo in Evropsko unijo so tudi odločitve določenih evropskih držav, da prepovejo pro-erdoganovska zborovanja v tujini živečih Turkov pred ustavnim referendumom aprila lani. Take odločitve so sprejela mesta v Nemčiji in na Nizozemskem, nedavno pa se je tudi avstrijski kancler Sebastian Kurz zavezal, da bo pred prihajajočimi volitvami storil vse, kar je v njegovi moči, da taka zborovanja prepove. V Evropi živi okoli 5,5 milijonov Turkov, od tega je samo v Nemčiji 1,4 milijona volilnih upravičencev. Zaradi nenaklonjenosti v mnogih državah Evropske unije je Erdogan predvolilno zborovanje napovedal v Sarajevu in sicer 20. maja. V Bosni in Hercegovini živi okoli 10 tisoč Turkov, Erdogan pa je izrazil željo, da se zbora udeležijo tudi volilni upravičenci iz drugih evropskih držav. Šabić ob tem kritizira vlado Bosne in Hercegovine, ki je takšno zborovanje sploh odobrila: V zaključku današnjega offsajda Šabić poudari, da so bolj kot samo predvolilno zborovanje problematične politične razmere, ki so ga omogočile. V zadnjem času se je Stranka demokratične akcije, Bakirja Izetbegovića, sicer predstavnika Bošnjakov v tričlanskem predsedništvu Bosne in Hercegovine, najbolj zavzemala za Erdoganovo naklonjenost. Njen ustanovitelj Alija Izetbegović, prvi predsednik republike Bosne in Hercegovine je v svoji poslednji želji, amanetu, pred smrtjo leta 2003 skrb za Bosno prepustil turškemu predsedniku Erdoganu.


source: fineweb

text: Kupil sem nekoliko dražji brivnik z self-cleaning napravo, ki brivnik res kompletno očisti (kartuša ima alkoholni fluid). Ko brivnik po čiščenju odprem kar ne morem verjet kako čist je - brez kakšne umazanije, itd.. Ravno tako pa po britju sedaj uporabljam izključno samo Avene antibakterijsko repair kremo Cicalfate, ki jo dobiš v lekarni. Lahko rečem, da odkar sem naredil to spremembo nimam več nikakršnih problemov po britju (pa tudi ne s mozoljčki, ki se pojavijo mnogokrat zaradi razdraženosti ali manjšega vnetja po britju).


008000 Predsedniki vodijo tri najpomembnejše institucije EU. Mandat: Januar 2017 - julij 2019 Predsednika Evropskega parlamenta izvolijo poslanci Evropskega parlamenta. Naloge: Več o pristojnostih in nalogah predsednika Evropskega parlamenta Več o Evropskem parlamentu Mandat: junij 2017–november 2019 Predsednika Evropskega sveta izvolijo nacionalni voditelji (voditelji držav in vlad članic EU). Naloge: Več o pristojnostih in nalogah predsednika Evropskega sveta Več o Evropskem svetu Mandat: november 2014– oktober 2019 Predsednika Komisije izvolijo nacionalni voditelji (voditelji držav in vlad članic EU) po odobritvi Evropskega parlamenta. Naloge: Več o pristojnostih in nalogah predsednika Evropske komisije Več o Evropski komisiji Več o imenovanju komisarjev Svet EU, v okviru katerega ministri držav članic razpravljajo o zakonodaji EU, nima stalnega predsednika. Delo Sveta vodi država, ki predseduje Svetu EU. Predsedstvo se menja vsakih šest mesecev. Seje Sveta denimo vodi ustrezni minister države, ki predseduje Svetu Evropske unije. S postopkom izbire med Spitzenkandidaten je Evropa privedla volitve za predsedovanje Komisiji EU izza zaprtih vrat in moč odločanja položila v roke državljanov. Najbrž ste že videli predsednika Evropskega parlamenta v novicah, vendar želijo ljudje vedeti vedno več o njegovi vlogi. Kako nekdo sploh postane predsednik? Kaj so predsednikove odgovornosti? Kako so predsedniške volitve povezane z vašim glasom?