text: Jason Lamy Chappuis najboljši med kombinatorci – Smucka.com Jason Lamy Chappuis najboljši med kombinatorci Na zadnji tekmi svetovnega pokala v nordijski kombinaciji v Oslu je Francoz Jason Lamy Chappuis z osmim mestom osvojil veliki kristalni globus. Slavje bi mu z vrhunskim rezultatom lahko preprečil le Akito Watabe, a je bil Japonec le mesto boljši in tako zbral 68 točk manj. 26-letni Lamy Chappuis je bil tako že tretjič zapored najboljši med kombinatorci. Jason Lamy Chappuis [foto: GEPA] Tekmo, na kateri je nastopilo le 30 najboljših v svetovnem pokalu, je sicer dobil Bryan Fletcher. Za Američana je bila to prva zmaga v karieri. Drugo mesto je osvojil Finec Mikko Kokslien, tretji pa je bil Japonec Taihei Kato, ki je najbolje nastopil na skakalnici. Slovenskih tekmovalcev ni bilo na štartu. Skupni zmagovalec je torej Lamy Chappuis (1306 točk), drugi je Watabe (1238), tretji pa Kokslien (1061). Mitja Oranič je s 45 točkami na 41. mestu, Gašper Berlot pa s 15 na 51. mestu. Na dveh tekmah je točke osvojil tudi Marjan Jelenko (8 točk, 56. mesto). "Zelo malo je bilo tekem, na katere se pripravljamo. Vreme je velikokrat vplivalo na tekmovanje. Imeli smo nihanja, nekaj zelo dobrih rezultatov in pa nekaj zelo slabih. Generalno gledano s sezono nisem povsem zadovoljen. Pričakoval sem več. Žal je Gašper zbolel in ni nastopil na vseh tekmah na koncu sezone," je prvo analizo nad končano sezono napravil glavni trener Primož Triplat.


source: wikipedia

text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 2. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje pr. n. št. | 1. stoletje | 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje Druga stoletja Drugo stoletje obsega leta od 101 do vključno 200. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 100 do 199. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po drugem stoletju so pisana ležeče. 02


Prekletstvo zlata – Ivan Sivec Z avtobusom se je odpeljala do središča mesta. Whitehorse se ji je zdel prijeten kraj, razpotegnjen po ravnini ob reki Yukon. Ulice so bile široke, trgovine raztresene vzdolž avenije. Takoj je opazila, da mesto diha z velikimi pljuči. Prav sredi glavne ulice je stal spomenik, posvečen zlatokopom – mož z lopato na rami, s sanmi in pasjo vprego pred njimi. Na vsakem koraku se je ponujalo kaj takega, kar je bilo povezano z zlatom: prodajalna spominkov, turistična agencija, ki je vabila k izpiranju zlata, ali podjetje, ki je imelo v imenu besedo gold, zlato. Nedaleč od avtobusne postaje je Katjino pozornost pritegnil velik parnik, zasidran ob bregu Yukona. Plovilo je nosilo zgovorno ime – KLONDIKE. Radovedne turiste je še pred nekaj desetletji vozilo iz Whitehorsa v Dawson – celo angleška kraljica se je vozila z njim – zdaj pa je bilo spremenjeno v muzej, v katerem so si obiskovalci lahko ogledali, kako so bogataši v minulem stoletju potovali na parnikih. V nasprotju z njimi so si zlatokopi sami zgraditi ali stesati čolne, preden so lahko po neskončno dolgi in nevarni reki odpluli proti Dawsonu. Pisatelj Ivan Sivec je od poletja 1967 do poletja 2005 služboval na RTV Slovenija. Naključje je naneslo, da sva zadnjih pet let delala v istem delovnem okolju, isti pisarni. Med pripravljanjem oddaj za dokumentarno-feljtonsko uredništvo sva se pogosto pogovarjala o etnoloških in drugih zanimivostih pa tudi o leposlovju. Tako sva se velikokrat razgovorila tudi o Jacku Londonu (1876-1916), priljubljenem pisatelju najine mladosti. Prišel je čas, ko je Ivan Sivec sklenil, da bo uresničil svoje deške sanje in se odpravil po sledeh nekdanjih iskalcev zlata na Aljaski. Na njegovi mizi so se začele kopičiti najrazličnejše knjige s tega področja. Posebno ga je pritegnila Zlata mrzlica Pierra Bertona v prevodu Janka Modra. To delo je gotovo najizčrpnejši in najbolj verodostojen opis norije, ki je ob koncu l9. stoletja na tisoče ljudi pognala iskat zlato na ledeno Aljasko. V njem je odkril, da je bil med zlatokopi z veliko sreče tudi Anton Stander, naše gore list. Njegove dogodivščine v Ameriki so v Bertonovi knjigi kar dobro orisane, manjka pa opis prvih dvajsetih let življenja v domovini. Omenjeno je samo, da se je rodil 16. junija 1867 na Dolenjskem. Zamikalo me je, da bi odstrla tančico s tega obdobja. Brskanje po arhivih je moja strast, zato se mi je zdelo, da bo naloga zame prava malenkost. Pa sem se uštela. Najprej sem se zatekla k internetu. Izkazalo se je, da kar nekaj Slovencev ve za Standerja. Tako so novomeški filatelisti ob stoti obletnici odkritja zlata ob Klondiku izdali žig s Standerjevim imenom – samo zato, ker naj bi bil Dolenjec. Potem sem naletela na domneve, da naj bi bil Kočevar (zaradi priimka). Zaman sem prelistala skladovnico krstnih knjig s tega območja. Ugotovila sem, da v Avstriji obstaja društvo sodobnih iskalcev zlata. Poslali so mi svoje glasilo, v katerem je bil tudi članek o Standerju. Toda zadovoljili so se s podatkom, da je bil Staroavstrijec, kje je Litija, pa jih ni zanimalo. Da, Litija! Odkrila sem, da so podatke o Standerju našli v intervjuju, ki ga je leta 1898 objavil časnik The Klondike News. Ljubljanski NUK mi je v nekaj dneh priskrbel iz Amerike fotokopijo tega članka. V njem je pisalo, da se je Stander rodil »in the Province Unterkrien, District of Litte in Austria. Pozneje sem odkrila še nekaj zapisov njegovega rojstnega kraja. Naj jih navedem: in Lizien nach Laibach, Untersteier; aus der Bergen der Unterkrain; Lower Krajina. Tudi priimek so zapisovali različno: Stander, Standler in Standard. Vsekakor je postalo jasno, da gre za litijsko okrožje. Vanj pa so tedaj sodili tudi kraji Zagorje, Kresnice, Šmartno, Prežganje, Sveti Križ (Gabrovka), Vače, Slivno, Kum, Janče, Šentvid pri Stični, Višnja Gora, Krka in Veliki Gaber. Ljudje iz naštetih krajev so morali, če so hoteli v svet, po potna dovoljenja v Litijo ... Naklada: 1300 izvodov, trde platnice


Medvedjev je po pisanju Slovenske tiskovne agencije poudaril, da mu gre sicer na bruhanje zaradi tega, kar so storile članice skupine, njihovega videza v moskovski cerkvi in histerije, ki spremlja vse to. »Neprijetno mi je o tem govoriti. A to je moje osebno stališče,« je dodal. Vendar se po drugi strani ruskemu premieru tudi zdi, da pa bi bilo neproduktivno, če bi jih še naprej zadrževali v zaporu. »Po mojem mnenju bi pogojna obsodba zadostovala, upoštevajoč čas, ki so ga že preživele v priporu,« je na srečanju s člani Enotne Rusije danes še poudaril Medvedjev. Naklonjenost Medvedjeva izpustitvi članic skupine Pussy Riot je že pozdravila obramba, ki se medtem pripravlja na pritožbeni postopek 1. oktobra na moskovskem sodišču. Eden izmed odvetnikov skupine Pussy Riot Nikolaj Polozov zato upa, da bo podobno stališče kot Medvedjev zavzelo tudi sodišče. Pankovska zasedba Pussy Riot je 21. februarja v osrednji pravoslavni cerkvi v Moskvi, katedrali Kristusa Odrešenika, z barvastimi kapucami čez obraz izvedla punk molitev. V njej so Devico Marijo prosile, naj Rusijo reši Vladimirja Putina, ki se je tedaj potegoval za tretji predsedniški mandat. Obsodile so tudi Rusko pravoslavno cerkev »poveličevanja gnilih diktatorjev«. Tri članice Pussy Riot - 24-letno Marijo Aljohino, 23-letno Nadeždo Tolokonikovo in 29-letno Jekaterino Samučevič - je sodišče zaradi spornega protesta 17. avgusta spoznalo za krive huliganstva iz verskega sovraštva in jih obsodilo na dve leti zapora v delovnem taborišču. Obsodba je tako v Rusiji kot drugod po svetu naletela na močno neodobravanje. Članicam skupine je sprva grozilo do sedem let zapora, a je tožilstvo nato zahtevalo tri leta, sodnica pa se je odločila za dve leti.


source: CulturaX

text: 06.03.2008 - Podatke o poletu raketoplana analizira slovenski program Novice - Podatke o poletu raketoplana analizira slovenski program četrtek, 06.03.2008 Objavljeno: 06.03.2008 ob 11:20 Slovensko podjetje Dewesoft je z ameriško vesoljsko agencijo NASA začelo neposredno sodelovati leta 2005. Takrat sta Kennedyjevo vesoljsko središče (KSC) na Floridi obiskala dva uslužbenca podjetja. Ameriškim strokovnjakom sta predstavila napredne tehnične rešitve za sprejem podatkov z ameriških raketoplanov. NASA je namreč leta 2003 začela iskati nadomestilo za staro opreme za sprejem podatkov in v ta namen kupila naprave skoraj vseh svetovnih izdelovalcev. Med drugim so preizkusili tudi standardni merilni inštrument avstrijskega podjetja, ki je bil opremljen s slovenskim programom Dewesoft. Na zahteve ameriške vesoljske agencije so se v trboveljskem podjetju, ki ga je leta 2000 ustanovil dr. Jure Knez s partnerji in ima danes 12 zaposlenih, hitro odzvali in prilagodili svojo programsko opremo za sprejem in analizo telemetrijskih podatkov. Skozi več kot dvajsetletno uporabo papirnih zapisovalnikov, kjer se je krivulja signala izpisovala iz tiskalnika proti tlom, je nastala navada branja zapisov od zgoraj navzdol. Zaslonski zapisi na računalniku so prinesli spremembo, saj je običajno, da slika teče od desne proti levi in ne navpično. Podjetje je prilagodilo svoj program, tako, da je omogočal tudi navpični prikaz signalov na zaslonu in se dokazalo za odzivno in sposobno hitrih rešitev. To je podjetju zagotovilo bistveno prednost pred konkurenčnimi izdelki na preizkusu. Strokovnjaki ameriške vesoljske agencije so v Dewesoftu videli priložnost za dodatne izboljšave pri analizi telemetrijskih podatkov. Slovensko podjetje je programu dodalo veliko novih možnosti, tudi samodejno prepoznavo izgubljenega signala pri prenosu podatkov. Zadovoljstvo uporabnikov in tržne dejavnosti ameriške podružnice avstrijskega podjetja, ki je zagotovilo strojno opremo, so pripeljale do strateške odločitve za prenovo sistema telemetrije za spremljanje podatkov s tipal na vesoljskem raketoplanu (Space Shuttle). NASA se je odločila desetletja stare nadzorne sisteme zamenjati z novimi merilnimi inštrumenti in programsko opremo Dewesoft. Podjetje je leta 2006 prilagodilo program, tako da je izpolnjeval tehnične pogoje iz več sto strani dolgega popisa zahtev. V letih 2006 in 2007 je za vesoljsko agencijo razvilo sistem za telemetrični prenos podatkov iz raketoplana v središče za nadzor izstrelitve (LCC) na Cape Caneveralu na Floridi. Več sto papirnih zapisovalnikov so zamenjali s petindvajsetimi merilnimi računalniki Dewetron, ki zdaj prenašajo podatke več tisoč merilnih kanalov z vesoljskih plovil. Digitalna telemetrija je na ta način prevzela glavno vlogo. Od odprave raketoplana Discovery STS-114 naprej se skorajda vsi podatki iz plovila prenašajo v nadzorni center s programsko opremo Dewesoft. V realnem času preko telemetrije raketoplan prenaša podatke iz svojega merilnega računalnika na računalnik na Zemlji. Sistem omogoča vzporedno merjenje do 3.000 različnih merilnih parametrov za različne fizikalne količine. Podatki s tipal, ki merijo tlak, vibracije, temperaturo in drugo, se digitalizirajo in po radijski zvezi prenesejo na zemeljske sprejemne postaje, kjer jih analizirajo s programsko opremo, ki je plod slovenskega znanja.


Ponudba za delo (hrvaščina)


Državljani držav zunaj EU Državljani EU imajo pravico do bivanja in dela v drugi državi članici, ne da bi potrebovali delovno dovoljenje. Državljani držav nečlanic so lahko upravičeni do zaposlitve oziroma do enakega obravnavanja glede delovnih pogojev kot državljani držav EU. To pravico imajo kot družinski člani državljanov EU ali po svojem državljanstvu. Islandija, Lihtenštajn in Norveška Čeprav te države niso članice Evropske unije, imajo njihovi državljani enake pravice do zaposlitve v Uniji kot drugi državljani EU, ker so te države del Evropskega gospodarskega prostora. V Lihtenštajnu lahko veljajo začasne omejitve zaposlovanja za delavce iz Hrvaške. Lihtenštajn je s kvotami omejil število ljudi, ki lahko v tej državi delajo in prebivajo. Kvote veljajo za vse državljane EU, Norveške in Islandije. Švica Skladno s sporazumom o prostem pretoku oseb med EU in Švico lahko švicarski državljani prebivajo in se zaposlijo v EU. Državljani večine držav EU ne potrebujejo delovnega dovoljenja za delo v Švici. Omejitve veljajo samo za državljane Hrvaške, ki še vedno potrebujejo delovno dovoljenje. Več o delu v Švici Turčija Za turške državljane je pravica do bivanja in dela v državah EU določena z zakonodajo posamezne države. Turški delavci, ki so zakonito zaposleni v državi EU in so tam uradno prijavljeni kot delovna sila, imajo naslednje pravice: - po enem letu zakonite zaposlitve lahko podaljšajo delovno dovoljenje pri istem delodajalcu, če je na voljo prosto delovno mesto; - po treh letih zakonite zaposlitve lahko zamenjajo delodajalca in sprejmejo drugo ponudbo za delo v istem poklicu; - poštirih letih zakonite zaposlitve lahko sprejmejo katero koli drugo plačano delo v tej državi EU. Turški državljani, ki so zakonito zaposleni v državi EU, so tudi upravičeni do enakih delovnih pogojev kot državljani te države. Druge države, ki so z EU sklenile sporazum Državljani naslednjih držav, ki zakonito delajo v Evropski uniji, imajo pravico do enakih delovnih pogojev kot državljani države gostiteljice: - Alžirije, Moroka, Tunizije; - Rusije; - Albanije, Severna Makedonija, Črne gore; - Andore, San Marina; - 79 držav skupine afriških, karibskih in pacifiških držav. Države brez sporazuma Za državljane držav, ki nimajo sporazuma z EU, je pravica do dela v državi EU predvsem odvisna od zakonodaje te države, razen če so družinski člani državljana EU. Pravila EU veljajo za delavce iz vseh držav nečlanic EU za naslednja področja: - osebe, ki niso državljani EU in v Evropski uniji prebivajo dalj časa, - pravica do ponovne združitve družine, - raziskovalci, ki niso državljani EU, - študenti ali dijaki na izmenjavi, neplačana praksa ali prostovoljsko delo, - visoko kvalificirani delavci iz držav zunaj EU (modra karta EU). - poenostavljeni postopek vstopa v EU in pravice vseh priseljenih delavcev, ki niso državl 0422 jani EU, - pogoje za vstop in bivanje v EU sezonskih delavcev iz držav zunaj EU, - pogoje za vstop in bivanje v EU državljanov držav zunaj EU pri premestitvi znotraj podjetja.


text: 2040. je peto desetletje v 21. stoletju med letoma 2040 in 2049. D-02040.


Svet24.si - Plin, elektrika in bio goriva namesto nafte 3. Jul 2020, 16:35 Trending gasilec-junak koronavirus aleš-hojs okužbe covid-19 npu hrvaška zdravko-počivalšek janez-janša bojana-beović ukc-ljubljana preiskava smc nevihta ukc-maribor Plin, elektrika in bio goriva namesto nafte 3 12. Jun 2019, 06:56 Posodobljeno: 07:05 / 12.6.2019 Promet je edini pomembni gospodarski sektor v EU, kjer so se emisije toplogrednih plinov od leta 1990 povečale, trdijo v Uniji. Promet naj bi bil odgovoren kar za 23 odstotkov emisij CO2, delež pa se še vedno povečuje. Zato v EU menijo, da je treba temu narediti konec, in Slovenija temu sledi. Do leta 2030 naj bi bilo v Sloveniji več vozil na alternativna goriva kot na klasična. Vlada Marjana Šarca je sprejela strategijo na področju razvoja trga za vzpostavitev ustrezne infrastrukture v zvezi z alternativnimi gorivi v prometnem sektorju. Sliši se sicer zelo učeno, gre pa za to, da se do leta 2030 na naših cestah zmanjša število avtomobilov in tovornjakov, traktorjev, ladij in drugih prevoznih sredstev, s katerimi potujejo ali pa potujejo naše vsakodnevne dobrine, kot denimo banane, tulipani in plastične igrače. »Cilj je, da se Slovenija do leta 2030 uveljavi kot zelena država na področju razvoja, raziskav, inovacij in industrije tudi na področju prometa,« so zapisali na vladi in pojasnili, zakaj so poleg strategije že dali zeleno luč za pripravo akcijskega programa. Glede na želje, ideje in cilje vlade in EU je treba motorje na bencin in dizel nadomestiti z motorji na električno energijo, zemeljski plin (SZP – stisnjen zemeljski plin in UZP – utekočinjen zemeljski plin), utekočinjen naftni plin – UNP in biometan, bio goriva, sintetična in parafinska goriva ter vodik (H2). Izgradnja polnilne infrastrukture Izvrstno, ni kaj, pri čemer bo treba postoriti veliko, da si bo lahko nekdo, denimo iz Vetrnika na Kozjanskem, lahko privoščil avtomobil na stisnjen zemeljski plin, ali pa kak drug plin, in tu ne gre za vprašanje cene, temveč za vprašanje polnilnic. »Slovenija že izpolnjuje zaveze direktive na področju kopenskega prometa na vseevropskem omrežju TEN-T. Zagotovljeno ima ustrezno polnilno infrastrukturo za električna vozila (glede na število registriranih vozil) in vozila na utekočinjen naftni plin,« pojasnjujejo na vladi, še vedno pa bo treba postaviti polnilnice za stisnjen zemeljski plin in drugo. No, po napovedi vlade nas to čaka že prihodnje leto in tako s tem, na kateri pogon vozi vaše vozilo, ne bo več težav. Vse naj bi bilo dostopno in na voljo. »V regionalnih središčih bo do leta 2020 postavljena celovita mreža polnilne infrastrukture za vsa že aktualna alternativna goriva,« trdijo oblastniki. V infrastrukturo za električne polnilnice za zdaj ne bo treba pretirano vlagati. Ob tem pa se seveda postavi nekaj vprašanj. Koliko bo vse skupaj stalo, da bo tudi nekdo iz Vetrnika na Kozjanskem lahko imel avtomobil na stisnjen zemeljski plin, in kako bo vplivalo na državni proračun dejstvo, da bo pobranih bistveno manj trošarin na račun naftnih derivatov. Že lani se je namreč v proračun steklo 1,5 odstotka manj s področja trošarin na energente. Kje bo država našla denar, ki bo izpadel s področja trošarin, pa še ni jasno. V Evropi se že ukvarjajo s tem, kje zagotoviti denar za izgradnjo potrebne infrastrukture. Ocenjujejo, da bi bile vse naložbe do leta 2025 vredne okoli 25 milijard evrov. Evropska unija naj bi prispevala okoli 10 odstotkov, okoli 90 odstotkov pa industrija, pojasnjujejo v EU, kako bi lahko vse te naložbe izpeljali. Slovenija bi del denarja torej lahko prejela tudi od EU. Obenem v Evropskem parlamentu poudarjajo, da bi morali imeti projekti infrastrukture za alternativna goriva dostop do nepovratnih sredstev in posojil, »ki jih zagotavljajo instrumenti za povezovanje Evrope, Evropska investicijska banka in naložbeni načrt za Evropo«, ob tem pa opozarjajo, da mora biti v takih primerih denar res porabljen namensko. plin elektrika nafta bio-goriva »V slovenskem televizijskem prostoru smo edinstveni in nepogrešljivi« Tomićeva naj bi zamrznila svoje članstvo v Levici


Presenečeni boste, kdo je nekoč govoril o socialni državi, razrednih bojih, prerazporeditvi dobrin, izkoriščevalcih in izkoriščanih | Kavarna Hayek Presenečeni boste, kdo je nekoč govoril o socialni državi, razrednih bojih, prerazporeditvi dobrin, izkoriščevalcih in izkoriščanih 19 Posted by Kavarna Hayek in Družba, Zgodovina, Zgodovinski spomin ≈ 1 komentar ZnačkeGauleiter Uiberreither, nacionalsocialisti, Nemčija, NSDAP, prerazporejanje dobrin, socialisti 1. maja 1941 je Gauleiter Uiberreither, šef civilne uprave na Spodnjem Štajerskem (http://www.gottschee.de/Dateien/Nazi/Web%20Deutsch/Sonstige/02.htm), obiskal takrat že nemška mesta Celje, Hrastnik in Trbovlje. V Celju je imel govor, ki ga je 10. maja 1941 povzel časopis Štajerski gospodar (http://www.dlib.si/details/URN:NBN:SI:doc-AGYVPXSW/?), nanj pa je spomnil uporabnik Twitterja Miran77 oziroma @Miran7777 (https://twitter.com/Miran7777). Izbral sem nekaj citatov: Vam zveni znano? O podobnem sem že pisal (https://kavarnahayek.wordpress.com/tag/nsdap/). 1 thought on “Presenečeni boste, kdo je nekoč govoril o socialni državi, razrednih bojih, prerazporeditvi dobrin, izkoriščevalcih in izkoriščanih” Triple xxx said: avgust 22, 2015 na 7:53 dop Zakaj presenečen? Nacional-socialzem = socializem(komunizem) saj gre za isto stvar iste metode in prijame,saj pomen le to to,da je pri nacional socializnu povdarjeja nacionalna komponenta oziboma tisti socializem,ki priznava samo en narod s pravicami ostali so za iztrebljenje in navadni socializem,ki je identičen le da bolj sloni na sami ideologiji in ni tolilo pod udarom nacionalizna ampak je bolj udarjen k praktično kultnemu privrženstvu ideji socializma ne glede na nacijo in v bistvo vzgaja mednarodno trumo bebcev,ki jih vodi partija katera neusmiljeno obračunava s vsakim ,ki si drzne le izraziti samo misel,ki bi lahko pomenila dvom o partiji.Med tem ko nacional socializem gradi na prevladi nacije oz. zase.Ostalo pa je isto. In mirno lahko potegnemo črto ,da sta socializem(komunizem) in nacional socializem(fašizem) dve strani istega kovanca ,ki se mu reče zločini,genocid,zavržen sistem in totalitarni sistemi in simboli katere je treba pod NUJNO prepovedati.


Digitalna Slovenija – Stran 3 – Kripto ekonomija in digitalne tehnologije za 21. stoletje Po dveh letih prerekanja in pregovarjanja kako nadgraditi bitcoin omrežje, smo končno prišli do točke Auresco Inštitut Coin.si XAU Xaurum


UP00023561 Odločba: UPRS Sodba I U 2448/2017-11 ECLI:SI:UPRS:2019:I.U.2448.2017.11 Datum seje senata: 19.02.2019 Senat: mag. Mojca Muha (preds.), Zdenka Štucin (poroč.), Adriana Hribar Milič Institut: davek iz dobička od kapitala - dohodek od dobička iz kapitala - odsvojitev vrednostnih papirjev - ugotavljanje davčne osnove - nabavna vrednost kapitala - naknadna vplačila - poslovni delež v gospodarski družbi - osnovni kapital in osnovni vložki - obnova postopka Zveza: ZDoh-2 člen 93, 95, 97, 97/1, 98, 98/1. ZGD-1 člen 491. ZDavP-2 člen 89. ZUP člen 261, 261/2 V poslovni delež kot skupek korporacijskih pravic spadajo tudi pravice in obveznosti družbenika v zvezi z naknadnimi vplačili kapitala, tako da tudi te sodijo v pojem kapitala, kot ga opredeljuje 93. člen ZDoh-2. Za namen odmere davka na kapitalski dobiček v delež v gospodarski družbi po 2. točki 93. člena ZDoh-2 spadajo tudi pravice in obveznosti družbenika v zvezi z naknadnimi vplačili. Za namen odmere davka na kapitalski dobiček je zato v vrednost kapitala ob pridobitvi po 98. členu ZDoh-2 treba šteti ne le pogodbeno vrednost kapitala ob vplačilu osnovnega vložka, ampak tudi pogodbeno vrednost naknadnih vplačil. Le tako se tedaj lahko ugotovi realno povečanje premoženja družbe, ob izplačilu pa premoženja davčnega zavezanca. I. Tožbi se ugodi, odločba Finančne uprave Republike Slovenije št. DT 0610-12559/2015-11 z dne 17. 10. 2016 se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek. 1. Finančna uprava Republike Slovenije je s sklepom št. DT 42153-10114/2015-1 z dne 29. 7. 2015 začela obnovo postopka, končanega z odločbo št. DT 08 00038 0 z dne 30. 4. 2011, s katero je bila tožniku za leto 2010 odmerjena dohodnina od dobička od odsvojitve vrednostnih papirjev in drugih deležev ter investicijskih kuponov, in sicer v takšnem obsegu, da se glede na nova dejstva in dokaze, ki niso bili ugotovljeni v prejšnjem postopku in se nanašajo na odsvojitev poslovnega deleža v družbi A. d.o.o., ugotovi pravilna osnova za odmero dohodnine od dobička od odsvojitve vrednostnih papirjev in drugih deležev ter investicijskih kuponov za leto 2010. Iz obrazložitve sklepa izhaja, da je bila tožniku s prvotno odmerno odločbo ugotovljena izguba in mu zato dohodnina za leto 2010 ni bila odmerjena. Naknadno je prvostopenjski davčni organ prejel dokumentacijo Posebnega finančnega urada, iz katere izhaja, da je tožnik v letu 2010 prodal poslovni delež v nominalni višini 20.000,00 EUR za kupnino 154.100,00 EUR in torej ob prodaji dosegel visok kapitalski dobiček, kar predstavlja nova dejstva in nove dokaze, ki bi mogli sami zase ali v zvezi z že izvedenimi ali uporabljenimi dokazi pripeljati do drugačne odločbe o odmeri dohodnine, če bi bila ta dejstva oziroma dokazi navedeni ali uporabljeni v postopku odmere, kar predstavlja obnovitveni razlog po 89. členu Zakona o davčnem postopku (v nadaljevanju ZDavP-2). 2. Z izpodbijano odločbo, izdano v obnovljenem postopku, je prvostopenjski davčni organ odločbo, ki je bila predmet obnove postopka odpravil in nadomestil tako, da je tožniku odmeril in naložil v plačilo dohodnino od dobička od odsvojitve vrednostnih papirjev in drugih deležev ter investicijskih kuponov za leto 2010 (v nadaljevanju: dohodnina) od davčne osnove 132.359,00 EUR, po stopnji 20 %, v znesku 26.471,80 EUR ter pripadajoče obresti od poteka roka za plačilo dne 20. 6. 2011 do dne izdaje te odločbe v znesku 3.025,93 EUR. 3. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe sledi, da je bil pri tožniku v obnovljenem postopku opravljen davčni nadzor napovedi za odmero dohodnine, v kateri je tožnik navedel, da je poslovni delež v družbi A. d.o.o. pridobil kot vložek kapitala dne 8. 6. 2007, da je nabavna vrednost deleža znašala 385.250,00 EUR ter da je 40 % poslovnega deleža v družbi A. d.o.o. odsvojil dne 24. 6. 2010, pri čemer je vrednost odsvojenega deleža znašala 154.100,00 EUR. Po pojasnilu tožnika, je v družbo vstopil dne 8. 6. 2007 z vplačanim osnovnim vložkom v višini 50.000,00 EUR, njegov celotni začetni vložek pa je, upoštevaje osnovni vložek in naknadno vplačilo v znesku 450.000,00 EUR, znašal 500.000,00 EUR. Davčni organ na podlagi družbeniškega sporazuma A. d.o.o. z dne 8. 6. 2007 in drugih dokumentov, ugotavlja, da je tožnik v družbo vplačal osnovni vložek v višini 50.000,00 EUR, ki je do prodaje ostal nespremenjen. Na podlagi tega sporazuma je tožnik vplačal tudi naknadno vplačilo v znesku 450.000,00 EUR, ki mu je bilo v znesku 114.750,00 EUR vrnjeno na podlagi sklepa skupščine družbe A. d.o.o. z dne 23. 3. 2009. Ob zavzetem stališču, da se naknadna vplačila po določbah prvega odstavka 98. člena Zakona o dohodnini (v nadaljevanju ZDoh-2) ne vštevajo v nabavno vrednost kapitala, davčni organ napovedani nabavni vrednosti kapitala ne sledi in ugotavlja, da znaša vrednost (odsvojenega) kapitala ob pridobitvi 20.000,00 EUR, ob upoštevanju 1% normiranih stroškov pa 20.200,00 EUR. Vrednost kapitala ob odsvojitvi znaša tudi po ugotovitvi davčnega organa 154.100,00 EUR, ob upoštevanju 1% normiranih stroškov pa 152.559,00 EUR. Davčna osnova kot razlika med vrednostjo kapitala ob odsvojitvi in vrednostjo kapitala ob pridobitvi tako znaša 132.359,00 EUR, od nje pa se z upoštevanjem 132. člena ZDoh-2 obračuna dohodnina po stopnji 20%. 4. Ministrstvo za finance je z odločbo DT-499-05-133/2016-2 z dne 29. 9. 2017 pritožbo tožnika kot neutemeljeno zavrnilo in v svojih razlogih potrdilo izpodbijano odločbo in sklep o obnovi postopka (ki ga je tožnik izpodbijal v pritožbi zoper odločbo) in razlogom prve stopnje. 5. Tožnik se z izpodbijano odločitvijo ne strinja. V tožbi uveljavlja ugovor nezakonitosti obnove odmere dohodnine, iz previdnosti pa tudi ugovor bistvenih kršitev pravil postopka (načela kontradiktornosti in zaslišanja strank pri oblikovanju z Ministrstvom za finance usklajenega mnenja Generalnega finančnega urada z dne 13. 1. 2016) in napačne uporabe materialnega zakona. Sodišču predlaga, da tožbi ugodi, izpodbijano odločbo razveljavi (pravilno: odpravi), zadevo vrne organu prve stopnje v ponovno odločanje, toženi stranki pa naloži povrnitev stroškov postopka v priglašeni višini. 6. Po mnenju tožnika odpravo izpodbijane odločbe narekuje neskladnost sklepa o obnovi postopka odmere dohodnine z določbami 89. člena Zakona o davčnem postopku (v nadaljevanju ZDavP-2), zato je nezakonita tudi izpodbijana odločba, izdana v obnovljenem postopku. Dejstvo, da je nominalna vrednost odtujenega poslovnega deleža 20.000,00 EUR, namreč ni v ničemer novo, oziroma dejstvo, ki ne bi bilo znano, oziroma ki davčnemu organu ne bi bilo na razpolago že v prvotnem postopku odmere dohodnine. Znesek osnovnega vložka je ves čas javno dostopen podatek, ki izhaja iz poslovnega registra na Ajpesu in bi ga davčni organ moral ugotoviti (tudi v skrajšanem ugotovitvenem postopku) na podlagi 139. člena ZUP. Ker gre za podatek uradne evidence, ga tožniku ni bilo potrebno navajati, davčni organ pa bi ga lahko uporabil že pri prvem odločanju in ne šele po obvestilu Posebnega finančnega urada. Kolikor sodišče ugovoru nezakonitosti obnove ne bi sledilo, tožnik, ob sklicevanju na strokovni mnenji družbe B. d.o.o. in C., članek v reviji Podjetje in delo 2/2016 ter sodbo nemškega Zveznega sodišča vztraja, da po prvem odstavku 98. člena ZDoh-2 naknadna vplačila sodijo v nabavno vrednost kapitala, in zavrača razloge, s katerimi je drugačno stališče utemeljeno v razlogih izpodbijane odločbe in odločbe o pritožbi. Iz pravne narave naknadnih vplačil namreč izhaja, da gre za vplačila, ki jih mora družbenik v družbo vplačati na osnovi svojega poslovnega deleža, tudi zato, da ga lahko ohrani, in z njimi poveča svoje premoženjske pravice iz poslovnega deleža. Zato je to vplačilo v kapital družbenika, to je v njegov poslovni delež in premoženjska upravičenja, ki jih ta delež nosi. Da je temu tako, izhaja iz jezikovne, namenske in logične razlage prvega odstavka 98. člena ZDoh-2. Takšna razlaga pa je tudi edina, ki ne povzroči neustavne dvakratne obdavčitve istega neto dohodka. Obrazloženo zavrača tudi stališče davčnega organa, da kapitalske rezerve niso vezana sestavina kapitala, in razlago 8. točke 95. člena ZDoh-2. Tudi stališče, da se prvi odstavek 495. člena Zakona o gospodarskih družbah (v nadaljevanju ZGD-1) ne nanaša na kapitalske rezerve, ki so bile oblikovane iz naknadnih vplačil, ne drži. Zatrjevano vsebino prvega odstavka 98. člena ZDoh-2 po mnenju tožnika utemeljuje že jezikovna razlaga. Po obravnavani določbi se v vrednost kapitala ob pridobitvi všteva nabavna vrednost kapitala in stroški, določeni s tem členom. Zakon tako ne govori o nabavni vrednosti osnovnega vložka. Družbenikov kapital namreč ni osnovni vložek, temveč poslovni delež. Vložek v poslovni delež (in s tem upravičenja iz poslovnega deleža) pa ni zgolj osnovni vložek, saj ima družbenik še druge premoženjske obveznosti (kot so ravno vplačilo naknadnega vplačila, lahko tudi vplačanega presežka kapitala). Zato že jezikovno vse, kar je družbenik v družbo vplačal na podlagi poslovnega deleža (in to so tudi naknadna vplačila), sodi v nabavno vrednost kapitala. Nabavna vrednost družbenikovega kapitala tako ne more biti nič drugega kot kapital (sredstva, kot jih je davčni zavezanec vložil v kapital družbe za pridobitev poslovnega deleža (osnovni vložek) in na podlagi poslovnega deleža (naknadna vplačila, agio). Vsa ta vplačila so ustvarjala in povečevala kapital družbenika, v tem primeru njegov poslovni delež in upravičenja iz poslovnega deleža. Takšna razlaga je tudi skladna z namenom, ki izhaja iz 18. in 92. člena ZDoh-2 in ki je v obdavčevanju dobička, potrjuje pa jo tudi logična razlaga, saj bi v nasprotnem primeru prišlo do obdavčitve zneska, ki ni nikoli izpolnjeval pogojev za dohodek po 15. členu ZDoh-2. Razlaga davčnega organa je neustavna, saj dvakratna obdavčitev istega dohodka posega v pravico do zasebne lastnine iz 33. člena Ustave Republike Slovenije, izpodbijana obdavčitev pa je tudi v nasprotju z ustavnimi načeli enakosti (14. člena), pravne države (2. člen) in z drugim odstavkom 120. člena Ustave Republike Slovenije ter z ustavnima pravicama do enakega varstva pravic iz 22. člena in do pravnega sredstva iz 25. člena. Kolikor prvi odstavek 98. člena ZDoh-2 tudi po mnenju sodišča določa to, kar trdi tožena stranka, tožnik sodišču predlaga, da iz navedenih razlogov vloži zahtevo za oceno njegove ustavnosti. 7. Tožena stranka v odgovoru na tožbo v celoti prereka tožbene navedbe in vztraja pri razlogih iz obrazložitve upravnih odločb. Predlaga zavrnitev tožbe. 8. V nadaljnjih vlogah stranki vztrajata pri dosedanjih stališčih. 10. Ker samostojna tožba zoper sklep o obnovi postopka odmere dohodnine ni vložena, tožnik z ugovori, ki se nanašajo na začetek obnove, ne more biti uspešen. Sodišče zato v tej zvezi zgolj pojasnjuje, da določba drugega odstavka 261. člena ZUP, po kateri sme stranka predlagati obnovo postopka le, če v končanem prejšnjem postopku brez svoje krivde ni mogla navesti okoliščin, zaradi katerih predlaga obnovo, za organ, pri odločanju o začetku obnove po uradni dolžnosti, ne velja, kar pomeni, da nezadostna skrbnost organa pri vodenju ugotovitvenega postopka, ki jo zatrjuje tožeča stranka, začetka obnove postopka po uradni dolžnosti organu ne preprečuje. 11. Sicer pa dejansko stanje, ki je podlaga za izdajo izpodbijane odločbe med strankama ni sporno. Sporna je razlaga materialnega prava, konkretno razlaga prvega odstavka 98. člena ZDoh-2, na kateri temelji izpodbijana odločba in po kateri se na tej podlagi naknadna vplačila družbenikov na podlagi 491. člena ZGD-1 ne vštevajo v nabavno vrednost kapitala. 12. Stališče tožnika, da se, drugače kot meni tožena stranka, na navedeni zakonski podlagi pri ugotavljanju davčne osnove od dobička iz kapitala upoštevajo naknadna vplačila družbenika, je po presoji sodišča utemeljeno. 13. Spremembo sodne prakse tega sodišča o navedenem vprašanju (v zadevah I U 1248/2015 in I U 1717/2016) narekuje drugačno stališče Vrhovnega sodišča o uporabi določbe prvega odstavka 98. člena ZDoh-2. Sodišče zato v celoti sledi razlagi zakona, ki jo je v zadevi z bistveno enakim dejanskim stanjem (sodba X Ips 23/2018 z dne 16. 1. 2019) sprejelo revizijsko sodišče in razlogom, ki jo utemeljujejo. 14. Naknadna vplačila v kapital družbe z omejeno odgovornostjo se po navedenem vštevajo v nabavno vrednost kapitala po prvem odstavku 98. člena ZDoh-2, kar temelji predvsem v splošnem izhodišču, da je pri obdavčitvi treba slediti ekonomski vrednosti dohodka, saj gre za odraz ustavnega načela enakosti javnih bremen. Tudi z vidika načela davčne pravičnosti pa je treba pri obdavčenju z dohodnino izhajati iz dejansko ustvarjenega povečanja premoženja. Termin "kapital" po prvem odstavku 98. člena ZDoh-2 ne pomeni zgolj osnovnega kapitala. V gospodarskem pravu je pojem kapitala družbe širok in ne zajema zgolj osnovnega kapitala družbe, temveč tudi druge kategorije lastnega kapitala, ki so lahko vezane ali nevezane. Med vezane kapitalske kategorije spadajo kapitalske rezerve, med drugim tudi naknadna vplačila (4. točka prvega odstavka 64. člena ZGD-1). Zato je tudi v okviru upoštevnih določb ZDoh‐2 treba slediti tej opredelitvi pojma, ki ima temelj v gospodarskem pravu. Pravice in obveznosti iz poslovnega deleža se delijo na upravljavske in premoženjske, med slednje pa spadajo tudi tiste, povezane z naknadnimi vplačili, to pa sta predvsem dolžnost njihovega vplačila, če je tako določeno, in upravičenje do vrnitve, če so za to izpolnjeni pogoji. Zato je ključno, da so naknadna vplačila lastniška naložba družbenika, ki povečuje premoženje družbe in s tem tudi knjigovodsko vrednost poslovnega deleža. Velikost poslovnega deleža v smislu ZGD-1 pa ni enaka ekonomski vrednosti tega deleža, ki pa je bistvena za opredelitev dohodka davčnega zavezanca v smislu ZDoh-2. V poslovni delež kot skupek korporacijskih pravic spadajo tudi pravice in obveznosti družbenika v zvezi z naknadnimi vplačili kapitala, tako da tudi te sodijo v pojem kapitala, kot ga opredeljuje 93. člen ZDoh-2. Za namen odmere davka na kapitalski dobiček v delež v gospodarski družbi po 2. točki 93. člena ZDoh-2 spadajo tudi pravice in obveznosti družbenika v zvezi z naknadnimi vplačili. Za namen odmere davka na kapitalski dobiček je zato v vrednost kapitala ob pridobitvi po 98. členu ZDoh-2 treba šteti ne le pogodbeno vrednost kapitala ob vplačilu osnovnega vložka, ampak tudi pogodbeno vrednost naknadnih vplačil. Le tako se tedaj lahko ugotovi realno povečanje premoženja družbe, ob izplačilu pa premoženja davčnega zavezanca. 15. Ker izpodbijana odločba po navedenem temelji na napačni uporabi materialnega zakona, je sodišče tožbi ugodilo, izpodbijano odločbo na podlagi 4. točke prvega odstavka 64. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1) odpravilo in zadevo vrnilo davčnemu organu prve stopnje, da (v obnovljenem postopku) o zadevi ponovno odloči v skladu s pravnim mnenjem te sodbe. 16. Odločitev o stroških temelji na tretjem odstavku 25. člena ZUS-1 in drugem odstavku 3. člena Pravilnika o povrnitvi stroškov tožniku v upravnem sporu. 17. Sodišče je odločilo na seji, ker dejansko stanje, ki je bilo podlaga za izdajo izpodbijane odločbe, med strankama ni sporno (prvi odstavek 59. člena ZUS-1).


text: Je treba prodajo NLB ustaviti? | MLADINA.si Je treba prodajo NLB ustaviti? Sanacija bančnega sistema kot primer državne podreditve Kandidat za guvernerja Banke Slovenije Primož Dolenc se ne želi poglabljati v gradivo: NLB moramo prodati, ker smo pač dali zavezo Je v primeru skoraj petmilijardne sanacije slovenskih bank Slovenija sledila svojemu ali tujim interesom? Ko je Slovenija konec leta 2013 dokapitalizirala banke, se je hkrati s tem pri evropski komisiji tudi zavezala, da bo te banke v določenih rokih prodala, saj naj bi dokapitalizacija pomenila nedovoljeno državno pomoč. A v zadnjih dveh letih je več uglednih ekonomistov izrazilo dvome o ekonomskih in pravnih argumentih, zaradi katerih zdaj evropska komisija od Slovenije zahteva prodajo NLB.


source: fineweb

text: Vatikan je v odzivu na poročilo irske vlade o preiskavi zlorabljanja otrok priznal hude napake pri obravnavi spolnih zlorab, a zanikal trditve, da so ovirali preiskave. Odziv Vatikana na uradno poročilo irske vlade o preiskavi zlorabe otrok v irski Katoliški cerkvi je bil dolgo pričakovan. V odzivu so izrazili globoko zaskrbljenost glede ugotovitev vladne preiskovalne komisije, ki se nanašajo na hude napake odgovornih v južnoirski škofiji Cloyne. Ob tem je Vatikan izrazil obžalovanje zaradi škandala in gnus zaradi spolnih zlorab, ki so se zgodile v omenjeni škofiji. Ob tem Sveti sedež zavrača vsakršne obtožbe o oviranju preiskave glede spolnih zlorab in o primerih pedofilije v škofiji Cloyne, ob tem pa zagotavlja, da ni oviral ali se vmešaval v nobeno preiskavo glede spolnih zlorab. Vatikan naj bi škofe odvračal od prijave pedofilskih duhovnikov Posebna preiskovalna komisija, ki je po naročilu irske vlade opravila preiskavo o dogajanju v škofiji Cloyne, je sredi julija objavila poročilo, ki je ugotovilo, da je Vatikan irske škofe skrivoma odvračal od tega, da bi pedofilske duhovnike prijavili policiji, dveletna preiskava pa je pokazala tudi, da je Vatikan med letoma 1996 in 2009 spodbujal tamkajšnje škofe, naj ne spoštujejo novih pravil o zaščiti otrok, ki jih je leta 1996 sprejela irska Cerkev. T. i. Cloynovo poročilo, ki obsega več kot 400 strani, je bilo zelo kritično tudi do nekdanjega škofa v Cloynu Johna Mageeja in njegovega ravnanja v preiskavah o spolnih zlorabah. Magee, ki je bil tudi osebni tajnik treh papežev - Pavla VI., Janeza Pavla I. in Janeza Pavla II. - je marca lani odstopil. Poročilo je močno odmevalo na Irskem. Premier Enda Kenny je vlogo Katoliške cerkve v spolnih zlorabah otrok s strani duhovščine označil kot popolnoma sramotno, v govoru v parlamentu julija letos je Katoliško cerkev obtožil, da postavlja svoj ugled pred žrtve zlorab, uradni Dublin pa je zaradi poročila celo poklical na pogovore veleposlanika Vatikana. "Skupaj sledimo cilju zaščite otrok" Kardinal Sean Brady, ki je na čelu irske Katoliške cerkve, je dejal, da čas, ki si ga je Vatikan vzel za odgovor na Cloynovo poročilo, in temeljitost odgovora, kažeta na to, da je Sveti sedež vse obtožbe vzel zelo resno. "Verjamem, da bo poročilo pripomoglo k lajšanju bolečin tistim, ki so bili prizadeti, in da bomo odslej skupaj sledili cilju zaščite otrok," je povedal Brady.


text: Magnezij je zelo pomemben mineral za človeško zdravje - ABC bolezni | ABC bolezni Človeško telo potrebuje za svoje zdravje veliko različnih mineralov in vitaminov. Večino surovin, ki so nujne za naše zdravje, pridobimo iz uživanja hrane. Res pa je, da tudi, če zelo zdravo jemo, to ne pomeni, da bomo telesu zagotovili zadostno količino hranilnih snovi. To še posebej drži za magnezij, ki je eden izmed najbolj pomembnih mineralov v našem telesu. Najdemo ga lahko v kosteh, mišicah, mehkih tkivih, možganih in celo krvi. Tako je zelo pomembno, da ga zaužijemo v primerni količine, če želimo ohranjati visok nivo energije, zdrav živčni sistem, gibljivost mišic in še mnogo več. Kosti potrebujejo magnezij za ohranjanje svoje trdnosti Magnezij zagotavlja najvišjo zmogljivost našega telesa Magnezij je izredno pomemben za nosečnice Minerali so pomembni za uravnavanje krvnega pritiska Kot prej omenjeno, je magnezij nujno potreben za delovanje celotnega človeškega telesa. Tako ga lahko najdemo skoraj 60% v kosteh, ostalih 40% pa se nahaja v mišicah in krvi. Dejstvo je, da ga potrebuje vsaka celica, saj je nujno potreben za opravljanje mnogih biomehanskih procesov. Magnezij kot prehransko dopolnilo Naše telo ga potrebuje, da ohranja gostoto kosti. Večina ljudi pa ne zaužije dovolj omenjenega minerala. Temu je večinoma tako, saj ga je zelo malo v procesirani hrani. Naše telo porabi približno do 20% več magnezija, ko telovadimo ali smo drugače aktivni. To pa zato, ker ga telo potrebuje, da prenaša krvni sladkor v mišice. Sam sladkor deluje kot gorivo za mišice, zato potrebuje omenjen mineral, da nam zagotovi dovolj energije. Video: Zakaj je magnezij tako pomemben za človeško telo Najlažje je zaužiti magnezij kot prehransko dopolnilo, saj je težko ugotoviti, koliko ga je v dejanski hrani, ki jo uživamo. To je tudi razlog, da se večina športnikov poslužuje prehranskih dopolnil. Noseče ženske potrebujejo veliko magnezija, saj je njihovo telo med tem časom pod velikim stresom. Tako ga telo potrebuje za popravilo in gradnjo različnih tkiv. Priporočeno je, da je vnos za nosečnice približno do 350 mg minerala dnevno. Tako se zagotovijo najboljši pogoji za razvoj zarodka, dobrega počutja med nosečnostjo in uspešnega poroda. Krvni pritisk je eden izmed glavnih pokazateljev splošnega zdravja vsakega posameznika. Zato je zelo pomembno, da ni previsok ali prenizek. Veliko raziskav pa je pokazalo, da magnezij pomaga uravnavati krvni pritisk. To stori tako, da telesu pomaga širiti žile, ko je to potrebno. Tako se zmanjša možnost nastanka krčev v srčni mišici in žilah. Obenem pa tudi uničuje oziroma raztaplja strdke, ki se pojavijo v krvi. To pa je izredno koristno, saj so strdki lahko zelo nevarni. Vrhunska prehranska dopolnila, kot jih bomo našli od blagovne znamke babesvitamins, nam zagotovijo, da bomo v telo vnesli vse potrebne minerale in vitamine, ki so ključni za ohranjanje našega zdravja.