zgodba Nabriti, samozavestni Mára in nekoliko čudaški Heduš se željna novih dogodivščin podata na popotovanje skozi zasneženo pokrajino – z avtom, seveda. Konec koncev bo Mára kmalu dopolnil petnajst let ... Film ceste o fantovskem prijateljstvu in neustavljivi mladostniški želji, da bi nekaj doživel, pa čeprav ne veš natančno, kaj. Na Češkem živeči slovenski režiser Olmo Omerzu (Družinski film) je za svoj tretji celovečerec prejel nagrado za najboljšo režijo v Karlovih Varih. iz prve roke »Zimske muhe zato, ker jih nihče noče, vsi se jih otepajo in vsem so odveč. Prav tako kot naša glavna junaka. /.../ Ko zunaj zmrzuje, je avto simbol topline, ki je otroci doma nimajo. Poleg tega je za tako mlada fanta (dvanajstletnega Heduša in štirinajstletnega Máro) voziti avto pozimi še toliko bolj nevarno. Pred čim bežita? Radost pobega je enaka kot pri klasičnih poletnih filmih ceste, a gledalec intuitivno ve, da je brezbrižnost le krinka za nek problem. /.../ Film razumem kot portret tistega obdobja v človekovem življenju, ko svet zares nima meja. Celo med vajami sem bil vedno znova presenečen, kako svobodna sta bila otroka; odprta do vsega. Svet odraslih je nagnjen k etiketiranju in sodbam – z mojima junakoma ni tako in to lahko prikažem, ne da bi ju idealiziral ... Rad bi, da bi gledalca očarala, da bi ga fascinirala s svojim pozitivnim pogledom na svet. A rad bi tudi, da občuti grenkobo.« – Olmo Omerzu portret avtorja Olmo Omerzu (rojen leta 1984 v Ljubljani) je svoj prvi kratki film Almir (1998), prikazan tudi na Festivalu slovenskega filma, zrežiral že pri trinajstih letih, nato pa se je nekaj let posvečal risanju stripov. Med letoma 2001 in 2003 je bil član uredništva revije Stripburger, leta 2004 pa je izdal svoj prvi avtorski strip. Istega leta se je vpisal na študij filmske režije na praški akademiji FAMU, kjer je poleg nekaj kratkih filmov posnel tudi uspešen srednjemetražec Drugo dejanje (Druhé dějství, 2008). Film je prejel številne nagrade na evropskih festivalih, doživel distribucijo po čeških kinematografih, ogledali pa smo si ga lahko tudi v Kinodvoru. Leta 2011 je diplomiral s celovečernim prvencem Mlada noč (Příliš mladá noc), ki je bil premierno prikazan na Berlinalu, Omerzu pa je zanj med drugim prejel nagrado čeških filmskih kritikov za odkritje leta. Omerzujev drugi celovečerec Družinski film (Rodinný film, 2015) je bil premierno prikazan na festivalu v San Sebastiánu in si prislužil vrsto nagrad na mednarodnih festivalih, videli pa smo ga tudi na rednem sporedu Kinodvora. Zimske muhe so Omerzujev tretji celovečerec. Premierno je bil prikazan na prestižnem festivalu v Karlovih Varih, kjer je Omerzu prejel nagrado za najboljšo režijo. kritike »Omerzujev film ceste nas popelje v čas nedolžnosti, brezglavih impulzivnih dejanj ter občutka svobode v neobremenjenosti z jutri, ki jo mlada naturščika Uher in Mrvík izvrstno poosebita. Z neznosno lahkostjo in neprisiljenostjo pa Omerzu iz svojih prizorov izvablja komičnost situacije, tudi ko je ta resna ali bi vsaj lahko zbujala skrb.« – Tina Lešničar, Delo »/.../ čudovito zabaven izlet v najstniško domišljijo in njeno neizogibno destinacijo: streznitev odraslosti.« – Dimitri Eipides, Mednarodni filmski festival v Torontu »Omerzu uspe obuditi fantovske pustolovske filme osemdesetih, a v kontekstu Srednje Evrope in na zimskem namesto na poletnem prizorišču. Ko se temu pridruži srčna in naravna igra mladih glavnih igralcev, pa dobimo manj tistega grenko-sladkega vzdušja, ki ga navadno povezujemo s filmi o odraščanju, kakršne je znal Hollywood tako dobro delati pred kakimi tridesetimi leti, in več vzdušja neizprosnih, surovih dram o odraščanju, ki zadnja leta nastajajo v tej regiji.« – Vladan Petković, Cineuropa »V ozadju je zanemarjanje otrok, a film nanj le namiguje, nikoli pa ga ne prikaže. Namesto tega ves čas spremljamo fanta na tej mali pustolovščini in opazujemo, v čem vse se razlikujeta od napihnjenega opisa, ki ga Mára servira policistki. /.../ Tu so trenutki čarobnosti in trenutki zmešnjave, a čustveni vtis, ki ga ta midva–proti–vsemu–svetu zgodba pusti v gledalcu, je ganljiv, grenko-sladko melanholičen občutek obžalovanja, da mora kdorkoli sploh kdaj odrasti, ko pa je njegov otroški jaz toliko boljši od človeka, kakršen bo najbrž postal.« – Jessica Kiang, Variety »Čeprav bi zasnova zgodbe utegnila narekovati bolj tragičen zorni kot, se Omerzu ogne temu vzgibu. Temačnejše trenutke napolni s pretanjenim smislom za humor ter ustvari katarzičen preplet bolečine in resničnosti. Ta se izraža skozi situacijsko komiko dveh fantastičnih debitantskih igralcev in skozi njun hormonsko gnani najstniški dialog. Scenarist Petr Pýcha ne izpusti nobene priložnosti za prikaz medsebojnega podžiganja protagonistov v želji po seksu z začasno sopotnico Bráno, popolnoma pa zamenja tonski register, ko fanta rešita psa pred utopitvijo in ga vzameta za sopotnika.« – Susanne Gottlieb, Cineuropa »Živahen režijski slog /.../ je poln slikovitih kompozicij in duhovitih montažnih rezov. /.../ Omerzu tudi rad prekine cikcakajoče časovne okvire z igrivimi odvodi. V najbolj liričnem tovrstnem vrtincu je prikazana trojica divjih živali – fazan, zajec in jež –, ki le stežka premagujejo zimski mraz, v nekem drugem prizoru pa se eden od policistov, ki zaslišujeta Máro, z ljubimko izmuzne v slabo ogreto prikolico na hiter popoldanski seks. Sporočilo je jasno: vsi bi se radi le pretolkli skozi zimo.« – Jam 2000 ie Dunn, The Skinny »Ne glede na njune nezgode Zimske muhe delujejo prav po zaslugi svojih dveh likov; zlasti to velja za Márovo pridržanje na policijski postaji na drugi strani dežele. Po vsej glavni pripovedi, ki se odvija v flashbacku, so posejani izseki njegovega zaslišanja. Skozi te prizore se dokopljemo do temeljev situacije, v kateri se nahaja – in tam ima Mrvík priložnost prikazati svoj čustveni razpon.« – Ben Nicholson, CineVue »Mara, Heduš, Brana in pes postanejo alternativna, muhasta družina, ki potuje od surovega, sivega, hladnega, zimskega severa proti jugu, toda surovost, sivina, hlad in zima so povsod, tudi na utopičnem jugu, tako da prijatelja kmalu ugotovita to, kar sta pred dobrimi petdesetimi leti v Pennovi odisejski klasiki Bonnie in Clyde ugotovila Bonnie in Clyde: trik je v tem, da se neprestano giblješ, da se torej ne ustaviš – čim se ustaviš, te dobijo. Na varnem si le še v avtu. Sploh pa, ko se ustaviš, se itak izkaže, da so vsi kraji isti – in da so tudi vsi odrasli isti. Sočutje in solidarnost je vzel neoliberalni vrag. Tam “zunaj” je divjina, ne pa svoboda, še manj katarza. Če te ne skušajo posiliti, skušajo ubiti vsaj psa. Ne, niso problem le starši. Zato moraš biti vedno pripravljen na beg. In seveda – avto moraš imeti stalno prižgan. Težko je biti kul. Tu moraš odrasti le zato, da bi se odraslim lahko uprl.« ZA+ – Marcel Štefančič, jr., Mladina »[Film] gledalca hkrati prevzame in gane – ne z nizanjem tragičnih ali dramskih prizorov, ampak s prikazom na videz drobnih mladostniških zadreg, bolečin, potreb, hrepenenj, sanj in z vrsto duhovitih dialogov – vse to Omerzu in Pýcha pregneteta v celovito podobo nekega življenja, ki je sicer grenko, vendar v še tako trdi zimi /.../osvetljeno z žarkom upanja in človeške topline. Film o elementarnih vprašanjih nevsakdanjih vsakdanjih življenj.« – Matej Juh, Radio Slovenija


source: CulturaX

text: YSPAG 210 SKF Merilnik zvočnega tlaka TMSP 1 Enostavno merjenje nivoja hrupa SKF TMSP 1 je visokokakovosten ročni instrument za merjenje nivoja zvoka v decibelih. Okoljski hrup prevzame mikrofon kondenzatorja elektrode in ga nato predela slušalka. Okoljski hrup lahko spremljamo količinsko in kakovostno. Merilnik tlaka SKF Sound je dobavljiv v torbici skupaj z vetrobranskim steklom, kalibracijskim izvijačem, vtičnico za zunanje izhode in alkalno baterijo. Uporabnikom prijazen in enostaven za uporabo, posebno usposabljanje ni potrebno Pri večini aplikacij je primerna tehtnica dBA in dBc tako za splošno raven zvoka kot za nizke frekvence hrupa Izbira hitrega in počasnega tehtanja, ki omogoča normalno merjenje ali merjenje povprečne ravni nihajočega hrupa


Vloge Upravitelja Nepremičnin | Pridobite delo - 2019 Glavni Pridobite delo Vloge Upravitelja Nepremičnin Pridobitve Raziskave in upravljanje Po podatkih Housestaff.net je upravljavec nepremičnin oseba, ki nosi veliko klobukov. Kot osebni asistent in skrbnik premoženja za premožne, upravitelj nepremičnin nadzoruje človeške vire, prodajo nepremičnin, vzdrževanje in druga področja, ki zahtevajo dober, poslovno dober dotik. Ker je njegova naloga tako raznolika, ponavadi pomaga dobro zaokroženo ozadje, ki vključuje nekakšno poslovno izobrazbo ali osebni asistent. Upravljavec nepremičnine je zadnja beseda pri najemu in odpustu na posestvu. Osebje ima pogosto več nepremičnin, za vsako pa je za uspešno delovanje potrebno drugačno kombinacijo zaposlenih. Glede na vrsto nepremičnin bo upravitelj posesti morda najel avtomehanike, vrtnarje, gospodinje in številne druge uslužbence. Da bi bilo to dobro, mora biti sposobna voditi te zaposlene, kot da sestavljajo majhno podjetje. Prav tako se morajo spoprijeti z neprijetnimi nalogami, kot so odpoved, razpravljati o dvigih in disciplini. Upravitelj nepremičnine odpravi vse težave s kadri, tako da nikoli ne pridejo do ušes njegovih delodajalcev. slika polo igralca Clarencea Alforda iz Fotolia.com Dober upravitelj nepremičnin je na voljo za pomoč pri nakupu premoženja, ne glede na to, ali gre za novo polo poni ali smučarsko lastnino. O izdelku bo opravil obsežne raziskave, tehtal vrednost in našel najboljšo možno ponudbo za kupca pred nakupom. Upravljavec nepremičnin se pozanima in se udeležuje informativnih sestankov za svojega delodajalca, s tem pa sprosti šefa za druge dejavnosti. Pomaga vam biti dober trgovec in pogajalec, pa tudi spreten kupec, ko ravnate s temi nakupi z velikimi dolarji. Čeprav bo bogata družina lahko najela službo za načrtovanje dogodkov, se bo osebje stranke preložilo na upravitelja posesti. V nekaterih primerih bo dogodek uredila sama. Upravljavec nepremičnine bo s svojimi stiki in strokovnim znanjem uporabil najem stolov, si zagotovil prizorišče, pripravil razloge in pripravil hrano za vse velikosti, ki jih bo družina želela metati. Velikost prireditve sega od majhnega družinskega žara do poroke z 1.000 gosti ali več. Ne glede na število gostov, pristojni vodja nepremičnin trdo dela, da bi delodajalcu omogočil brezskrben dogodek. slika jahte Marca Beiererja iz Fotolia.com Ena pomembnejših nalog upravljavca nepremičnin je, da nepremičnina izgleda dobro. Veliko posestvo ali veriga posesti potrebuje redno nego. Upravitelj posestva ve, koga poklicati za priklopljeno stranišče, za nastavitev velikega klavirja ali prebarvanje vrtca. Vodi centraliziran urnik popravljalnih del in je sposoben časovno razporejati delovna mesta na čim manj invaziven način. Upravljavec nepremičnine je odgovoren tudi za razprševanje plačila tem izvajalcem, kot tudi za spremljanje kakovosti dela. Vzdrževanje jaht, avtomobilov in bazenov prav tako spada pod njihovo pristojnost. Navodila Video: Prodamo dvosobno stanovanje, MB-Tabor.


source: wikipedia

text: 1736 (MDCCXXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Rojstva 25. januar – grof Joseph-Louis de Lagrange, italijansko-francoski matematik, astronom, mehanik († 1813) 30. januar – James Watt, škotski matematik, inženir, izumitelj († 1819) 14. junij – Charles Augustin de Coulomb, francoski fizik († 1806) 15. september – Jean Sylvain Bailly, francoski astronom, politik († 1793) 16. september – Johannes Nikolaus Tetens, nemški filozof († 1807) Smrti 1. julij - Ahmed III., sultan Osmanskega cesarstva in kalif Osmanskega kalifata (* 1673) 16. september – Daniel Gabriel Fahrenheit, poljski fizik (* 1686) Neznan datum Kada no Azumamaro, japonski šintoistični učenjak (* 1669)


24ur.com - Chavez že hodi in telovadi Brexit: kdo bodo poraženci in zmagovalci ločitve? Stvaritev ekipe petošolcev: robotska raca zbira rdeče polže, jih shrani in odpelje v zbiralnik Nahrbtnik, ki v sebi skriva telovadno napravo z več kot 150 vajami Med tekmovanjem v Masterchefu podaljšal pogodbo s sponzorjem Chavez že hodi in telovadi Caracas, 25.12.2012, 13:32 | V.L. Javnost je bila izredno zaskrbljena za zdravje venezuelskega predsednika Chaveza, saj jih po operaciji ni nagovoril kar dva tedna. Zdaj pa je podpredsednik Marduro sporočil, da Chavez okreva. Vse glasnejša so namigovanja, da se Chavez ne bo mogel udeležiti prisege, ki je predvidena za 10. januar. Zdravstveno stanje Chaveza se izboljšuje Venezuelski predsednik Hugo Chavez okreva po operaciji, med katero so mu odstranili maligne celice. Venezuelski podpredsednik Nicolas Marduro je sporočil, da Chavez že hodi in celo telovadi. Dejal je, da se je po telefonu pogovarjal s Chavezom, in to označil kot "najboljše božično darilo." Javnost je zaskrbljena za Chaveza. (Foto: Reuters) V javnosti se še niso pojavile fotografije predsednika Chaveza, odkar so ga operirali. Chavez pa se ni oglasil že več kot dva tedna, zato je bila javnost izredno zaskrbljena za njegovo zdravje.Se bo udeležil prisege?Chavez po zmagi na oktobrskih predsedniških volitvah še ni prisegel za nov šestletni mandat na čelu države. Prisega je predvidena za 10. januar. Vse glasnejša pa so namigovanja, da se zaradi negotovega zdravja prisege ne bo mogel udeležiti. Venezuelska ustava sicer določa, da morajo nove predsedniške volitve potekati v 30 dneh, če predsednik ni sposoben opravljati svojih dolžnosti.Dolgoletnemu venezuelskemu voditelju so raka prvič diagnosticirali junija lani, nakar je prestal že več operacij ter tudi kemoterapije in obsevanja. Nedavno je moral 58-letnik že na četrto operacijo, saj so se mu na mestu, kjer so mu v preteklosti že odstranili tumorje, znova pojavile maligne celice. Po operaciji pred tednom in pol je prišlo do zapletov, saj je Chaveza doletela še okužba dihal. Chavez prestal šesturno operacijo Pred Chavezom naj bi bilo le še nekaj mesecev življenja Chavez pred novo operacijo imenoval naslednika 26.12.2012 02:18:33 Hugo in Fido Podpirate prepoved brezplačnih plastičnih vrečk v trgovinah? Skupaj odgovorov: 1694 Skupaj odgovorov: 1002 Skupaj odgovorov: 692


text: Čudež iz Los Gatosa | Triglav Skladi Sob 8 Aug 2015 Prijetno kalifornijsko mestece, ki v prevodu sicer pomeni mačke oz. vsebinsko bolj natančno avtohtone vrste risov in pum, ki so včasih kraljevale ob vznožju gora, poleg zanimivega imena skriva še sedež borznega čudeža z imenom Netflix in odličen primer razvoja podjetniške ideje. Soustanovitelj in trenutni predsednik uprave družbe Reed Hastings si je izposodil filmski hit Apollo 13 in z vrnitvijo v videoteko zamujal šest tednov, kar ga je na koncu stalo dodatnih 40 dolarjev. Ob razmišljanju, kako novice ne povedati ženi, je prišel na podjetniško idejo o fiksni mesečni naročnini za izposojo, ki je trenutno na borzi vredna kar 52 milijard dolarjev. Takrat že uspešen serijski podjetnik (za sabo je imel uspešno prodajo podjetja) in z bogatimi izkušnjami se je dobro pripravil za podjetniški projekt, ki je luč sveta uradno ugledal 29. avgusta 1997 s 30 zaposlenimi. Z leti in spremembami v okolju so začetnemu poslovnemu modelu izposoje fizičnih DVD v ponudbo dodali še digitalno izposojo - video na zahtevo, ki danes predstavlja kar 86 odstotkov vseh prihodkov družbe, večino razumljivo ustvarijo doma v ZDA. Na domačih tleh ga za zdaj še ne moremo uporabljati, glede na prisotnost v nekaterih drugih evropskih državah pa verjetno lahko špekuliramo, da bo svoje storitve ponujal tudi na sončni strani Alp. Pregled zgodovinskih podatkov razkrije, da sta leto 2002 zaznamovala javna ponudba delnic in prihod na borzo, takratna cena delnice je znašala 15 dolarjev. Preden hitite po kalkulator za izračun donosa do današnje vrednosti 122 dolarjev, pa še opozorilo - februarja 2004 je bila najprej delitev ene delnice na dve (tako imenovani split), julija letos pa še delitev ene delnice na sedem. Začetna cena je torej po vseh delitvah znašala dober dolar za delnico, donos do danes pa lahko izračunate sami. V letošnjem letu je to krepko najbolj vroča delnica iz indeksa S & P 500, saj je pridobila kar 159 odstotkov in krepko presega drugi Amazon z 71-odstotno rastjo (oboje v dolarjih). Napovedi za Netflix in njegov poslovni model so tudi v prihodnje zelo optimistične, temu primerni pa so tudi visoki kazalniki vrednotenja delnice, kar seveda lahko predstavlja visoko tveganje za vlagatelje v primeru nedoseganja pričakovanj, kar se je delničarjem Netflixa sicer primerilo konec leta 2012. Tako znaša pričakovano razmerje med ceno in dobičkom (P/E) za leto 2015 kar 522, za leto 2016 pa 368, brez pravega smisla pa je podrobno pisati o drugih kazalnikih, saj so pričakovane vrednosti za leto 2015: EV/EBITDA 107,2 ter P/B 26,1.


text: Christiaan Huygens (Hugenius, Huyghens), nizozemski astronom, fizik in matematik, * 14. april 1629, Haag, Nizozemska, † 8. julij 1695, Haag. Življenje in delo Leta 1655 je Huygens odkril šesti, največji Saturnov satelit Titan. Leta 1656 je odkril Saturnov obroč in med prvimi opazoval tudi meglico v Orionu. Astronomska opazovanja so ga vzpodbudila, da je začel raziskovati na področju natančnih meritev časa. Prvi je uporabil nihalo za uravnavanje hoda ure. V matematiki je najpomembnejše njegovo delo iz verjetnostnega računa. Krajše tovrstno delo, O vzročnosti v igrah s kocko (De ratiociniis in ludo aleae), nastalo na podlagi dopisovanja z de Fermatom in Pascalom, je objavil leta 1657. To je bila prva knjiga, namenjena le teoriji verjetnosti. Kot osnovna je veljala vse do leta 1713, ko je posmrtno izšlo delo Jakoba Bernoullija I. Umetnost domnevanja (Ars conjectandi). Teorija verjetnosti je bila tedaj že precej razvita. Leta 1663 je Huygens postal član angleške Kraljeve družbe. Na pobudo Ludvika XIV. je bil v letih od 1666 do 1681 v Franciji. Tam je leta 1673 objavil svoje delo Horologium oscillatorium sive de motu pendularium, v katerem je opisal periodo nihanja nihala, ki je odvisna od dolžine nihala. Pokazal je na lastnosti cikloide, verižnice, logaritemske spirale in krivulje, imenovane po njem Huygensove traktrise. Po njem je cikloida tavtokrona (tavtohrona) krivulja, to je krivulja, po kateri doseže masna točka ali kroglica najnižjo točko v nihajnem času, ki je odvisen samo od začetne točke in ne od amplitude njenega nihanja. Utež na niti nitnega nihala se začne gibati v višini y = h in doseže največjo hitrost v ravnovesni legi pri y = 0. Hitrost v vmesni legi je odvisna od višine h - y, za katero se utež spusti: . Huygens je tako poznal enačbo, ki jo danes hitro dobimo iz izreka o kinetični in potencialni energiji. Postavimo, da je . Pri tem sta kratek odsek poti in majhna sprememba višine povezana z , če je kot med delom poti in vodoravno osjo x. Krog s polmerom a, po katerem se giblje utež, v bližini ravnovesne lege približno opišemo s parabolo . V približku, v katerem nadomestimo s , izračunamo nihajni čas z: Huygens je to ugotovil po geometrijski poti, saj infinitezimalni račun še ni bil razširjen. Po kakšni krivulji se mora gibati utež, da bo enačba veljala natančno tudi za velike amplitude in bo nihajni čas neodvisen od amplitude nihanja? Iz enačbe za gibanje telesa po splošni krivulji razberemo, da mora biti sorazmeren s . Takšno lastnost ima prav cikloida, ki so ji v njegovem času posvečali precej pozornosti. K temu je pribil: Če se giblje telo po navzgor odprti cikloidi, potrebuje do najnižje točke vselej enak čas, ne glede na to, v kateri točki se je začelo gibati. Utež nihala se giblje tako, če jo vodita vodili v obliki obrnjene cikloide. Razvil je teorijo evolut in spoznal je, da je cikloida sama sebi evoluta. Za Huygensovo traktriso (trik - trak krivuljo) je spoznal, da je prav tako evoluta verižnice in jo na primer uporabljajo pri hladnem preoblikovanju za izdelavo vlečnih matric, kjer so pogoji globokega vlečenja zaradi manjših sil boljši od matric izvedenih z navadnimi zaokrožitvami z loki. Opisal je uporabo spiralnih peres za pogon ur in prikazal svoje izreke o centrifugalni sili, ki so Newtonu v mnogočem olajšali delo. V tem delu najdemo prvi poskus opisa dinamike nekega sestava kot celote. Odkril je zakone prožnega trka. Z načelom o živi sili je podal prvi zametek izreka o kinetični energiji. Pri prožnih trkih dveh teles je opazil, da se ohranja vsota produktov za obe telesi. To količino je imenoval živa sila (latinsko vis viva). Sam temu spoznanju ni posvečal veliko pozornosti. Enako velja tudi za Newtona, ki je načelo najbrž poznal. Tedaj so imeli rajši pač bolj Newtonov 2. zakon . Po njem povzroči sila F, s katero delujejo na opazovano telo telesa z okolice, pospešek telesa a. Huygensova živa sila je prišla prav Leibnizu, ko je pobijal trditve Descartesove trditve. Leibnitz je trdil, da je živa sila prava mera za učinkovitost sile, ki deluje na telo. Kamen doseže 4 kratno višino, če ga vržemo navpično navzgor z dvojno začetno hitrostjo. Odločilna je torej živa sila, ki je sorazmerna s kvadratom hitrosti. Danes zapišemo izrek o kinetični energiji: in je: Po Descartesu je prava mera za učinkovitost sile količina, ki je sorazmerna s hitrostjo v. Kamen se namreč dviga dvakrat dalj časa, če ga vržemo navpično navzgor z dvojno začetno hitrostjo. Spor je bil v resnici čisto nepotreben, šlo je v glavnem za prepir o poimenovanju. Ta ugotovitev je v glavnem zasluga d'Alemberta, ki je pokazal, da se obe trditvi, Leibnitzova in Descartesova, skladata z Newtonovim zakonom. Huygens je pri uporabi prestavnih razmerij raziskoval verižne ulomke. Leta 1684 je Huygens izdelal daljnogled, s katerim je lahko določil pravo obliko Saturna in njegovega obroča. Leta 1690 je objavil Traite de la Lumiere, kjer je razvil svojo valovno teorijo svetlobe in opisal Huygensovo načelo. Vrnil se je na Nizozemsko in se posvetil izdelavi leč z velikimi goriščnimi razdaljami, konstruiral je za tedanje razmere velikanske, t. i. zračne daljnoglede. Izdelal je skoraj popolne akromatske okularje (Huygensovi okularji). Raziskoval je polarizacijo svetlobe. Podal je račune za povečave daljnogledov. Izhajajoč iz svoje teorije centrifugalnih sil je poskušal izračunati sploščenost Zemlje. Njegova dobljena vrednost je bila nekaj večja od polovice njene resnične vrednosti. Huygens se ni strinjal z Newtonovim splošnim gravitacijskim zakonom in je priznaval samo njegovo teorijo gibanja planetov. Newton pa se ni strinjal s Huygensovo valovno teorijo svetlobe. Obe teoriji sta se pozneje pokazali kot točni. Priznanja Poimenovanja Po njem se med drugim imenuje asteroid glavnega pasu 2801 Huygens, ki ga je leta 1935 odkril van Gent, gora Mons Huygens na Luni, krater Huygens na Marsu in sonda Huygens v projektu Cassini-Huygens. Sklici Glej tudi Huygens-Steinerjev izrek Nizozemski astronomi Nizozemski fiziki Nizozemski matematiki Nizozemski akademiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Marsu Člani Francoske akademije znanosti Tuji člani Kraljeve družbe


Na prvi dan novega leta, ko smo prvič "zapisali" 2015, smo se ljubitelji glasbene umetnosti navdušeno približevali sedežem...


"Vrtnica je kakor življenje, včasih zbode, vselej pa očara s svojo lepoto." Društvo Vrtnica je samostojno, nepridobitno združenje polnoletnih oseb, ki se združujejo in povezujejo v članstvo z namenom: - razvijanja in negovanja medsebojne pripadnosti, - sklepanja novih znanstev in prijateljstev in - negovanja kulture medsebojnih odnosov. Vrata društva so odprta samskim, ovdovelim in razvezanim ter tudi parom. Dobrodošli so vsi, ne glede na starost. Kako in kje se včlanim ali podaljšam članstvo? Včlanite se lahko (ali članarino vsi obstoječi člani podaljšujete) osebno na katerem koli našem dogodku. Kdaj potekajo tekoči dogodki, si oglejte tukaj. Pristopno izjavo pa si lahko tudi natisnete (spodaj), izpolnite že doma in že izpolnjeno prinesete na dogodek.


text: 1900 (MCM) je bilo izjemoma navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. To je bilo zadnje leto 19. stoletja. Dogodki 14. januar – V Rimu je potekala premiera opere Tosca. 24. januar – Druga burska vojna: Buri so v bitki za Spion Kop premagali britanske sile. 13. marec – Britanski arheolog Sir Arthur Evans je kupil zemljišče na Kreti z ostanki palače v Knososu in jo pričel odkopavati. 30. april – Havaji so uradno postali ameriško ozemlje. 14. maj – V Parizu so se pričele druge olimpijske igre moderne dobe. 21. maj – Rusija je zasedla Mandžurijo. 20. junij – Boksarska vstaja: kitajski uporniki so zbrali 20.000 ljudi in pobili na stotine Evropejcev, vključno z nemškim ambasadorjem. 29. junij – S potrditvijo švedskega kralja Oskarja II. je bil v Stockholmu ustanovljen Nobelov sklad. 2. julij – Prvi polet cepelina nad Bodenskim jezerom v Nemčiji. 9. julij – Kraljica Viktorija je dala kraljevo privolitev avstralski ustavi, kar velja za ustanovitev Avstralije. 7. december – Max Planck je objavil zakon o sevanju črnega telesa, kar štejemo za rojstvo kvantne fizike. Rojstva 12. januar – Roman Tominec, slovenski frančiškan, duhovnik, teolog, umetnostni zgodovinar in profesor († 1991) 28. januar – Karel Levičnik, slovenski general († 1968) 11. februar – Hans-Georg Gadamer, nemški filozof († 2002) 22. februar – Luis Buñuel Portolés, španski filmski režiser († 1983) 7. marec – Fritz London, nemško-ameriški fizik († 1954) 19. marec – Frédéric Joliot-Curie, francoski fizik († 1958) 23. marec – Erich Fromm, nemško-ameriški psiholog, filozof († 1980) 29. marec – Jiří Wolker, češki pesnik, († 1924) 1. april – Tone Seliškar, slovenski pesnik in pisatelj († 1969) 3. april – Anica Černej, slovenska učiteljica, pesnica in pisateljica († 1944) Franz Carl Weiskopf, češki pisatelj († 1955) 11. april – Sonja Sever, slovenska pisateljica in prevajalka († 1995) 19. april – Dora Gruden, slovenska pesnica († 1986) 25. april – Stanko Cajnkar, slovenski duhovnik, dramatik , pisatelj in esejist († 1977) 28. april – Jan Hendrik Oort, nizozemski astronom († 1992) 17. maj – ajatola Ruholah Musavi Homeini, iranski voditelj († 1989) 19. maj – Anton Vovk, slovenski nadškof († 1963) 12. junij – Erik Eiselt, slovenski agronom († 1975) 5. julij – Miran Jarc, slovenski pesnik, pisatelj in prevajalec († 1942) 4. avgust - Elizabeth Angela Marguerite Bowes-Lyon, kraljica mati Združenega kraljestva († 2002) 19. avgust – Gilbert Ryle, britanski analitični filozof († 1976) 17. september – Albin Čebular, slovenski pesnik, pisatelj in etnograf († 1952) 7. oktober – Heinrich Himmler, nemški častnik in vojni zločinec († 1945) 22. december – John Clarke Slater, ameriški fizik in kemik († 1976) Smrti 20. januar – John Ruskin, angleški socialni filozof, slikar, umetnostni kritik in zgodovinar umetnosti (* 1819) 6. februar – Elija Benamozegh, italijanski judovski rabin in kabalist (* 1823) 5. april – Joseph Louis François Bertrand, francoski matematik (* 1822) 5. maj – Ivan Konstantinovič Ajvazovski, armensko-ruski slikar (* 1817) 11. maj – Anton Mežnarc, slovenski nabožni pisatelj in prevajalec (* 1833) 12. junij – Jean Frédéric Frenet, francoski matematik, astronom, meteorolog (* 1816) 4. julij – Jožef Iskrač, slovenski pesnik in pisatelj (* 1836) 29. julij – Sigbjørn Obstfelder, norveški pesnik in pisatelj (* 1866) 12. avgust – James Edward Keeler, ameriški astronom, astrofizik (* 1857) 13. avgust – Vladimir Sergejevič Solovjov, ruski filozof in pesnik (* 1853) 25. avgust – Friedrich Wilhelm Nietzsche, nemški filozof (* 1844) 24. september – Frančišek Lampe, slovenski duhovnik, filozof, teolog in pisatelj (* 1859) 22. november – Arthur Sullivan, britanski skladatelj (* 1842) 30. november – Oscar Wilde, irski pisatelj ter umetnostni in literarni kritik (* 1854)


text: Walther Hermann Nernst, nemški fizik in kemik, * 25. junij 1864, Briessen, Zahodna Prusija, † 18. november 1941, Berlin, Nemčija. Dosežki Nobelova nagrada za kemijo 1920 za delo na področju termokemije. Glej tudi Nernstova paličica Nernstovo svetilo Nernstov potencial Nernstov zakon Nernst-Planckova enačba Sklici Zunanje povezave Nemški fiziki Nemški kemiki Nobelovi nagrajenci za kemijo Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Tuji člani Kraljeve družbe Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Nemški akademiki Člani Madžarske akademije znanosti Predavatelji na Humboldtovi univerzi v Berlinu Nemški univerzitetni učitelji Predavatelji na Univerzi v Göttingenu


text: O meni | Spremeni.se Moje srce je odprto, z drugimi delim svoje izkušnje. Zdaj. Po končanem študiju svojo poslovno pot začnem na marketinškem področju, kjer v preteklih 15 letih delam na različnih področjih in z različnimi blagovnimi znamkami. Mnogim od njih sem skrbnica. Odlična izkušnja, življenju se zahvalim za njo. A zdaj je čas, da grem naprej. In odidem ... V letu 2012 postanem skrbnica svojega življenja in začnem ustvarjati in delati na področju, ki me od nekdaj privlači. Vse kar je povezano s spremembo, na kakršenkoli način, je zame magnet. Privlači me kreativno, zdravo, ustvarjalno in iskreno. Na vseh področjih in v vseh pogledih. Izobraževanje na področju gibanja telesa mi omogoči, da ljudem ponudim spremembo življenjskega stila in gibanja. Poučujem Pilates. Odličen način, da ljudem ponudim znanje in informacije o pomembnosti hrbtenice – naše življenjske energije. Delam individualno v majhnih skupinah. Skozi različne delavnice in seminarje pričnem z delom na sebi že kot srednješolka. Danes vidim zakaj je bilo tako pomembno, da prehodim vso to pot. Sama se usmerim v Life Coaching, ki je odlično izhodišče za raziskovanje sebe. Odločim se, da bom do tega pomagala tudi drugim. Ljubezen do hrane, raziskovanje le te, moje znanje poglobi v smeri, da postanem svoj Chef. Znam začutiti hrano, ki moje telo zdravi, nahrani. Znanje ponovno izpopolnim s šolanjem in vse skupaj predajam naprej skozi Prehranski Coaching. Ljudem približam hranjenje na način, da postane užitek in ne uteha. Ustvarim ogromno receptov in jedi, ki jih z veseljem delim naprej. In ker smo ljudje tudi energetska bitja, se že od mladih nog posvečam tudi temu. Ponovno naberem veliko izkušenj z različnimi energetskimi pristopi. Začutim, da je tretma Access Bars nekaj, kar želim podariti ljudem naprej. Podprem razvoj in odprtost ljudi, da naredijo spremembo. Nekateri večjo, spet drugi manjšo. Kot je v tistem trenutku za vsakogar najbolje. Zdaj je krog sklenjen, spremembe so korenite, a izredno učinkovite in za ljudi predstavljajo izpopolnitev dolgoletnih poskusov in želja.


Odkrito.si - »Ko je uopšte ovaj Šekspir, iz koje brigade?« »Ko je uopšte ovaj Šekspir, iz koje brigade?« Jurij Souček, 07.01.2021 12:30:16 Posebno poglavje mojega spominjanja si zaslužijo delovne brigade, ki naj bi utrjevale bratstvo in edinstvo med narodi, na novo zgradile, kar je bilo porušenega, in utrdile, kar je bilo razmajanega. Prostovoljno sem se udeležil treh delovnih brigad, ki so gradile železnico v Bosni. V prvo delovno brigado, zdi se mi, da je bila Prva ljubljanska, ki je gradila progo Brčko–Banoviči, sem vstopil še, ko sem obiskoval trgovsko akademijo. Kako da sem se takrat prijavil, ne vem, spomnim pa se, da je v razred prišel nekdo iz CK in nas navduševal za obnavljanje porušene domovine ter v razredu gledal predvsem mene. Kazal sem namreč znake, da imam simpatijo razreda. To je bilo res. Pri slovenščini, ki nas jo je učil sijajni profesor dr. Vilko Novak, Prekmurec, etnolog in se ga spominjam z vsem spoštovanjem, sem redno nastopal pred tablo z branjem izbranih odlomkov iz del pisateljev, ki jih je razlagal. Njemu sem tudi obljubil, da po opravljeni maturi ne bom gospodarstvenik, ampak da bom poskušal biti igralec in pod nobenim pogojem ne bom sramotil trgovske stroke. Diplomo na trgovski sem opravil v redu. Pri vpisu v delovne brigade ni bilo gneče. Tudi pozneje v Bosni nisem srečal nikogar iz našega razreda. Ko smo pripotovali v kraj, ki mu ne vem imena, smo skopali skupne latrine in so nas razporedili v šotorska naselja ter v trojke, ki so jih sestavljali kramp, lopata in samokolnica. O hrani raje ne bi govoril. Jedli smo po UNRA-receptih. Se pravi iz konzerv ameriške pomoči. Zbujanje, pozdrav zastavi, delo na progi, popoldne politična predavanja, večeri prosti. Ljubljanska delovna brigada za progo Brčko–Banoviči je bila sestavljena iz brigadirjev različnih starosti, spola in poklicev in nikoli pozneje se nisem zanimal, kako so me dodelili tja. Brigada je bila pod poveljstvom Jožeta Wagnerja, poznejšega direktorja Mladinske knjige. Tudi progi Šamac–Sarajevo se nisem izognil. V tem primeru sem bil že izkušenejši in sem se v tovornem vagonu na progo odpeljal z umetniškim društvom Kajuh, kjer se je za tiste čase zbirala kar imenitna družba. V tej brigadi sem se znašel v delavni trojki včasih kot krampač, včasih samokolničar. Tam sem srečal zanimivejše ljudi kot v Brčkem. Kulturno društvo Kajuh se je v civilnem življenju v Ljubljani ukvarjalo z gledališčem in je bilo vzorno organizirano. Izbor za članstvo v tem kulturnem društvu je bil precej selektiven. V brigadi, ki sem jo gradil v Šamcu, sem srečal Mileta Koruna, takrat še igralca, ki se ga spominjam iz Rokodelskega doma na Miklošičevi, kjer je med vojno deloval Toti-teater. Tudi poznejši kolega Niko Matulj, scenograf, ki je bil pozneje ravnatelj gledaliških delavnic in tudi član Kajuha, je bil graditelj proge Šamac–Sarajevo. Na vodilnih položajih društva in pozneje tudi Kajuhove delovne brigade, ki se je spopadala s progo, sta bila tudi poznejši minister za kulturo Tomo Martelanc z Janjo, ki je postala njegova soproga, in rdečelasa Marinka Golouh, ki je pozneje postala soproga Tita Vidmarja. Jasno, našteta sta bila v štabu brigade. Te so veljale tudi za šole vodilnega kadra v kulturi in še kje. Garali smo oziroma gradili, velikokrat jedli hrano iz pomoči UNRE, kadili cigarete Borac z bromom, ki baje umirja skušnjave, saj so bila v naših brigadah tudi dekleta. Tudi iz te brigade sem odšel s slabšo karakteristiko, kot sem jo imel, preden sem se vključil vanjo. Verjetno sem pokazal premalo navdušenja nad parolo: »Mi gradimo progo, proga gradi nas.« Hoooruk-bum. Nisem obupal, saj je bilo za izboljšanje mojega uporništva še veliko možnosti. V glavah naših voditeljev se je že načrtovala gradnja naslednje proge v Bosni. Proga Doboj–Banjaluka! »Tudi umetniki naj pomagajo graditi našo lepšo prihodnost, naj dvigujejo kulturno zavest jugoslovanskih narodov,« je bilo slišati na umetniških visokih šolah ob koncu 1952 ali 1953 leta. Naša, takrat že Igralska akademija (danes AGEFT) je na hitro naštudirala skrajšano Shakespearovo igro Sen kresne noči in z njo smo se napotili na progo Doboj–Banjaluka v tovornih vagonih JDŽ-12 konja ili 40 Vojnika. Igral sem vlogo Klopčiča, vodjo teh obrtnikov. Določili smo igralsko zasedbo: Andrej Kurent v vlogi imenitnika, Miha Baloh, Lojze Rozman, Tone Trpin, Igor Pelan in jaz pa v vlogah obrtnikov. Z likovne akademije so se k nam priklopili kolegi grafik Batista, slikar Dovjak, ki je že takrat slikal železniške vagončke, in še kateri od glasbenikov, ki se jih ne spominjam. Za komandanta so nam določili hrvaškega študenta režije in partijskega sekretarja Mirka Merleta, ki je bil najbrž že rojen kot vodja. Postal je direktor nekega hrvaškega kazališta. Vozili smo se po progi sem ter tja, včasih z derezino po že izgrajenem nasipu, včasih s tovornjakom po kaldrmi, spali in jedli pri utrujenih brigadirjih različnih narodnosti in jim uprizarjali Sen kresne noči v slovenščini. Kakšen je bil sprejem naše predstave, težko opišem. Skoraj se ni zgodilo, da bi jo pred maloštevilnim brigadirskim občinstvom lahko mirno odigrali. Medklici, recimo »Peri noge!«, »Šta je ovo?«, so nas na odru dostikrat spravljali v smeh, da smo le redkokdaj igro zaključili s pravim srečnim koncem. »Ko je uopšte ovaj Šekspir, iz koje brigade?« so nas včasih spraševali Kaj naj rečeš? In tako se je končalo moje trojno brigadirstvo. Po z znojem zgrajeni progi še vozijo vlaki, ne da bi se iztirili, bratstva in enotnosti pa je med nami komaj še toliko, da ga lahko omenim v tem ožemanju spominov.


Uporaba bralnika zaslona za vstavljanje tabele na Excelov delovni list - Podpora za Office Velja za: Excel za Office 365 Excel 2016 Excel Online Excel za telefone s sistemom Android Več ... Manj Če želite v programu Excel 2016 organizirati podatke v tabelo za hitrejšo analizo, uporabite tipkovnico in Pripovedovalca, vgrajeni bralnikom zaslona v sistemu Windows. Bližnjice na tipkovnici za tabele Dodajanje vrstice ali stolpca v tabelo Brisanje vrstice ali stolpca v tabeli Na delovnem listu izberite celice, ki jih želite vključiti v tabelo. Celice so lahko prazne ali pa so v njih podatki. Pritisnite Ctrl + T (ali Ctrl + L). Odpre se pogovorno okno Ustvarjanje tabele in slišite: »Ustvari tabelo pogovorno okno. « (Govorca, boste slišali »okno za ustvarjanje tabele. «) S tabulatorko se premaknite do potrditvenega polja Moja tabela ima glave. Opomba: Glave tabele so zelo pomembne za dostopnost. Bralniki zaslona uporabljajo informacije v glavah za krmarjenje, zato smiselne glave stolpcev pripomorejo k razumevanju podatkov za bralnike. Če izbrani obseg celic vsebuje podatke, ki jih želite prikazati kot glave tabele, potrdite to potrditveno polje. Če želite uporabiti privzeta imena, ki jih ponudi Excel (na primer Stolpec 1, Stolpec 2 in tako naprej), potrditvenega polja ne potrdite. Če želite spremeniti privzeta imena, izberite želeno besedilo v glavi stolpca in vrsto imena. Če želite zapreti pogovorno okno Ustvarjanje tabele in vrniti na delovni list, tab, da gumb v redu , in pritisnite Enter. Oglejte si priročne namige za bližnjice na tipkovnici, ki veljajo za tabele v programu Excel 2016. Ustvarjanje tabele v privzetem slogu Ctrl+T ali Ctrl+L Oblikovanje podatkov v obliki tabele Vstavljanje vrstice zgoraj Vstavljanje vrstice zgoraj Vstavljanje stolpca na levi strani Brisanje vrstice ali vrstic Brisanje stolpca ali stolpcev Odpiranje zavihka »Načrt« Čiščenje ali potrjevanje glav tabele F10, J+T in nato O Shift+F10 ali tipka priročnega menija Windows Izberite vrstico, nad katero želite vstaviti eno ali več praznih vrstic, ali izberite stolpec levo od katerega želite vstaviti en ali več praznih stolpcev. Pritisnite Alt+H+I. Odpre se meni Vstavi in zaslišite »Meni, vstavite celice«. (V Pripovedovalcu slišite »Okno Excel, vstavite celice«.) Če želite vstaviti vrstico nad izbrano vrstico, pritisnite A. Če želite vstaviti stolpec levo od izbranega stolpca, pritisnite L. Izberite eno ali več vrstic ali stolpcev, ki jih želite izbrisati. Pritisnite Alt+H+D. Odpre se meni Izbriši in zaslišite »Meni, izbrišite celice«. (V Pripovedovalcu slišite »Izbrišite elemente, element menija, meni«.) Če želite izbrisati izbrane vrstice, pritisnite L. Če želite izbrisati izbrane stolpce, pritisnite M. Uporabite TalkBack, vgrajeni bralnik zaslona sistema Android, kot pomoč pri delu s programom Excel za Android za vstavljanje in spreminjanje tabele. Tabele lahko naredite dostopnejše tako, da dodate naslove ali označite dele tabel z različnimi barvami. Tabele lahko razširite z novimi vrsticami in stolpci ali pa podatke prikažete kot grafikon. Krmarjenje do menija zavihki Krmarjenje do tabele na delovnem listu Dodajte nadomestno besedilo, ki je naslov tabele Označevanje podatkov v tabeli Premik do menija z zavihki Če želite dostopiti do možnosti za urejanje preglednice, se morate premakniti do menija z zavihki. Če se želite premakniti proč od izbora na delovnem listu in na prvi element na zaslonu, najprej podrsnite navzgor, nato pa navzdol. Zaslišali boste naslov delovnega zvezka. Namig: Če imate nad delovnimi listi odprt priročni meni in se želite premakniti z menija, tapnite kjer koli na zaslonu z dvema prstoma. Podrsnite desno z enim prstom, da zaslišite: Gumb »Več možnosti«. Nato dvotapnite zaslon z enim prstom. Zaslišali boste: »Meni z zavihki, izbrana možnost »Osnovno«.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Izbran je zavihek »Osnovno«.« Podrsnite levo ali desno, da zaslišite ime zavihka, ki ga želite izbrati. Na primer: »Zavihek »Vstavljanje««.« Nato dvotapnite zaslon. Odpre se trak Vstavljanje. Opomba: Zavihki Tabela, Slika, Oblika in Grafikon so na voljo le, če je izbran predmet na delovnem listu. Podrsnite levo ali desno, dokler ne zaslišite možnosti, ki jo želite izbrati, nato pa dvotapnite zaslon. Premik do tabele na delovnem listu Podrsnite levo ali desno z enim prstom, da zaslišite: »Vnos tabele <podrobnosti tabele in lokacija fokusa>.« Podrsnite levo ali desno z enim prstom, da zaslišite lokacijo želene tabele. Nato dvotapnite zaslon. Odpre se zavihek »Tabela«. Namig: Tudi Odidite na zavihek tabele po navodilih v krmarjenje do menija zavihki. Dodajte tabelo, ki prikazuje podatke na učinkovit in sistematični način. Tabelo lahko vstavite na prazen delovni list in vnesete podatke. Lahko tudi hitro ustvarite tabelo tako, da uporabite podatke v obstoječi gruči celic. Na delovnem listu Excel za Android podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »List <ime lista>.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste drug fokus na listu, opisan v stolpcih in vrsticah. Če se želite premakniti v celico, v katero želite vstaviti tabelo, povlecite prst prek zaslona. Zaslišali boste trenutno lokacijo. Nato dvotapnite zaslon. Namig: Če želite izbor z ene celice razširiti na več celic in vstaviti večjo tabelo, postavite dva prsta na zaslon in ju razširite v smeri, v kateri želite razširiti izbor. Zaslišali boste izbrano območje s prve celice zgoraj levo do zadnje celice spodaj desno. Krmarjenje na zavihku »Vstavljanje« po navodilih v krmarjenje do menija zavihki. Na zavihku »Vstavljanje« podrsnite desno, da zaslišite: »Gumb »Tabela«.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Ni potrjeno, tabela ima glave, potrditveno polje.« Če ima tabela glave, podrsnite levo, da zaslišite: »Ni potrjeno, tabela ima glave, potrditveno polje.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Potrjeno.« Če se želite premakniti proč od potrditvenega polja, z dvema prstoma tapnite kjer koli na zaslonu. Dodajanje naslova nadomestnega besedila v tabelo Če želite, da bodo tabele v programu Excel za Android dostopne za vse bralce, lahko dodate tabeli kratek in opisen naslov in celo napišete obsežno besedilo, s katerim podrobno opišete tabelo. Krmarjenje v tabelo na delovnem listu, kot je opisano v krmarjenje tabelo na delovnem listu. Pozornost lahko kjer koli v tabeli. Na zavihku Tabela podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Meni nadomestnega besedila.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Nadomestno besedilo.« Na zavihku Nadomestno besedilo podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Polje za urejanje za naslov.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Prikazana je tipkovnica <jezik tipkovnice>.« Vnesite kratek naslov za tabelo. Če želite vnesti naslov ta tabelo, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Polje za urejanje za opis.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Prikazana je tipkovnica <jezik tipkovnice>.« Če se želite vrniti na aktivni list, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Izbran je list <številka lista, podrobnosti lista>.« Če želite aktivirati ta list, dvotapnite zaslon. Tabelo lahko preprosto razširite tako, da dodate nove vrstice zgoraj ali spodaj, lahko pa dodate tudi stolpce na levo ali desni strani trenutnega izbora v tabeli. Krmarjenje v tabelo na delovnem listu, kot je opisano v krmarjenje tabelo na delovnem listu. Na zavihku Tabela dodajte vrstice ali stolpce: Če želite vstaviti novo vrstico nad trenutnim izborom, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Gumb »Vstavi zgoraj«.« Nato dvotapnite zaslon Če želite vstaviti novo vrstico pod trenutnim izborom, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Gumb »Vstavi spodaj«.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite vstaviti stolpec na levo stran trenutnega izbora, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Gumb »Vstavi levo«.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite vstaviti stolpec na desno stran trenutnega izbora, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Gumb »Vstavi desno«.« Nato dvotapnite zaslon. Hitro lahko izbrišete vse odvečne vrstice ali stolpce v tabeli. Na zavihku Tabela naredite nekaj od tega: Če želite izbrisati vrstice, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Izbriši vrstice.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite izbrisati stolpce, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Izbriši stolpce.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite označiti podatke v tabeli, lahko dodate barve v izmeničnih vrsticah ali stolpcih, lahko pa tudi označite le prvi ali zadnji stolpec. Tabele lahko naredite bolj privlačne tako, da dodate vnaprej določene sloge. Na zavihku Tabela naredite nekaj od tega v izmeničnih vrsticah ali stolpcih: Če želite dodati barvo v izmeničnih vrsticah, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Stikalo za skupino vrstic, nepotrjeno.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite dodati barvo v izmeničnih stolpcih, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Stikalo za skupino stolpcev, nepotrjeno.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite dodati ali spremeniti vnaprej določen slog za skupino vrstic ali stolpcev, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Meni s slogi tabele.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Slogi tabel.« Na seznamu podrsnite levo ali desno. Zaslišali boste opis sloga. Če želite izbrati slog, dvotapnite zaslon. Na zavihku Tabela naredite nekaj od tega za prvo ali zadnjo vrstico: Če želite dodati barvo v prvi stolpec, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Prvi stolpec, nepotrjeno.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite dodati barvo v zadnji stolpec, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Zadnji stolpec, nepotrjeno.« Nato dvotapnite zaslon. Če želite dodati ali spremeniti vnaprej določen slog za prvi ali zadnji stolpec v tabeli, podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Meni s slogi tabele.« Nato dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Slogi tabel.« Na seznamu podrsnite levo ali desno, da zaslišite »Srednje« ali »Temno«. Na seznamu sloga »Srednje« podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Svetlo sivo, slog tabele »srednje«, osmi element na seznamu.« Tega in drugih 13 slogov je mogoče uporabiti za prvo vrstico/zadnji stolpec. Na seznamu sloga »Temno« podrsnite levo ali desno, da zaslišite: »Temno sivo, slog tabele »temno«, prvi element na seznamu.« Tega in drugih šest slogov je mogoče uporabiti za prvi ali zadnji stolpec. Če želite izbrati slog, ki ga lahko uporabite, dvotapnite zaslon. Podatke v tabeli lahko pokažete v obliki zapisa grafikona. Če želite izbrati celice tabele, ki jih želite uporabiti za grafikon, postavite dve prsta na zaslon in ju razširite, da zaslišite želeni izbor. Krmarjenje na zavihek Vstavljanje po navodilih v krmarjenje do menija zavihki. Na traku Vstavljanje podrsnite levo ali desno, da zaslišite »meni za grafikon«. Dvotapnite zaslon. Zaslišali boste: »Grafikon.« V meniju Grafikon podrsnite levo ali desno, da zaslišite vrsto grafikona, ki ga želite izbrati, na primer: »Meni »tortni grafikon«.« Dvotapnite zaslon. Zaslišali boste ime izbrane vrste grafikona, na primer: »Tortni.« Odpre se seznam z vrstami grafikonov. Na seznamu z vrstami grafikonov podrsnite levo ali desno, da se premaknete po seznamu. Zaslišali boste imena elementov seznama, na primer: »3D-tortni grafikon, element seznama.« Če želite izbrati vrsto grafikona, dvotapnite zaslon. Na delovnem listu je ustvarjen grafikon. Uporabite Excel Online s tipkovnico in bralnik zaslona, na primer govorca, vgrajeni bralnik zaslona Windows, da ustvarite tabelo. Tabele omogočajo preprosto filtriranje poleg izračunanih stolpcev in vrstic z rezultati, kar poenostavi izračune. Bližnjice na tipkovnici so navedene v članku Bližnjice na tipkovnici v storitvi Excel Online. V Excel Online, izberite celice, ki jih želite vključiti v tabelo. Pritisnite tipki Ctrl+L, da odprete pogovorno okno Ustvarjanje tabele. V pogovornem oknu Ustvari tabelo , pritisnite Shift + Tab, dokler ne slišite: »Nepreverjeni, moja tabela ima glave potrditveno polje. « Pritisnite preslednico, da potrdite ali počistite potrditveno polje Moja tabela ima glave , odvisno od tega, ali želite zgornjo vrstico uporabi kot glave tabele. Opomba: Glave tabele morate ustvariti tako, da je tabela dostopna za bralnike zaslona. Bralniki zaslona uporabljajo informacije v glavi, da lahko poiščejo celice v tabeli. Pritisnite tipko Tab, dokler ne slišite »V redu, gumb« , in nato pritisnite tipko Enter. Zdaj lahko vnesete podatke. Vnesite ali zamenjati podatkov v celici, premakniti v celico in ga vnesite besedilo, števila ali formulo. Namig: Če želite izvedeti več o dodajanju ali urejanje podatkov, preberite osnovna opravila z bralnikom zaslona v Microsoft Excelu. Namig: Organiziranje podatkov v tabeli Excel Online vam omogoča, da preprosto razvrščanje in filtriranje podatkov. Če želite izvedeti, kako razvrstiti ali filtrirati podatke v tabeli, se sklicujejo na bralnik zaslona za razvrščanje ali filtriranje tabele v Excelu Uporaba bralnika zaslona za iskanje in zamenjava podatkov v Excelu


text: 160. je sedmo desetletje v 2. stoletju med letoma 160 in 169. D-0160.


text: [PRESTAVLJENO] Dobrodošli v prihodnosti 12. marec 2020 Ob 14.00 HealthDay povezuje inovativna podjetja, ki razvijajo nove digitalne in napredne tehnološke zdravstvene rešitve, z vsemi ključnimi vpletenimi na področju digitalizacije v zdravstvu in oskrbi. Na njem se srečajo podjetja in posamezniki, ki želijo z informacijsko tehnologijo izboljšati zdravje ljudi po svetu. Štirje brilijantni posamezniki, vodilni na svojem področju na svetu, bodo posamično v 18 minutah predstavili svoje ideje in kaj to lahko pomeni za prihodnost našega zdravljenja, a tudi preventive, zgodnejšega odkrivanja bolezni ter boljše oskrbe za vse nas. Spremembe so tako velike, da je potrebno včasih pogledati daleč naprej, da bi videli, kam iti naprej danes.


Odziv na krizo je demonstriral popolno odsotnost medsebojnega zaupanja, solidarnosti, kolektivne akcije, skupne zunanje in varnostne politike ter strateške ambicije Evropske unije. Evropa bo morala, če želi dejansko ohraniti vlogo globalnega igralca, oblikovati učinkovito politiko in zakonodajo reguliranega vstopa (delovnih) migrantov in beguncev na svoje ozemlje skupaj z učinkovitim varovanjem zunanjih meja. Evropski svet je že podal smernice, a se v praksi uresničujejo prepočasi in z odporom posameznih članic. Več kot jasno je, da unija dolgoročno in strateško ne more prepustiti zagotavljanja svojih strateških, varnostnih in imigracijskih interesov posamičnim aktivnostim članic in sporazumom s tretjimi državami nečlanicami ali celo njihovim voditeljem osebno. To kaže že praksa dogovarjanja Italije z Gadafijevo Libijo, ko se je sprožil mediteranski migrantski val. Gadafi je že leta 2010 ob obisku v Italiji dejal, da bi EU morala plačati najmanj pet milijard evrov na leto, da bi »ustavil ilegalne afriške migracije in preprečil nastanek 'črne Evrope'«. Podobno pričakuje danes Erdoğan. Evropa tega dozdajšnjega množičnega pritoka migrantov po balkanski poti ni razumela. In to kljub opozorilom! V nuji ponavlja napake eksternalizacije nadzora migracij in »zavračalnih« (push-back) faktorjev s težko uresničljivimi (nerealističnimi?) dogovori s tretjimi državami. Iz dosedanjih lekcij se ni dosti naučila. Begunce želi le odložiti v tretje države – prej v Libijo in zdaj v Turčijo. Evropa brez skupne migrantske politike Številni kritiki sporazuma so navajali, da – ob italijanskih investicijah v Libijo v višini pet milijard dolarjev – sporazum krati človekove, migrantske in begunske pravice ter da je iskalcem azila onemogočil možnost iskanja azila pred preganjanjem. Šlo naj bi za nevzdržno trgovanje z migranti kot potrošnim blagom. Italiji naj bi sporazum celo omogočil, da begunce prisilno vrne in odloži v Libiji ter se tako izogne mednarodnim obveznostim. V osnovi Libija sploh ne bi mogla postati partner v taki migrantski politiki, saj ni podpisnica ženevske konvencije o zaščiti beguncev iz leta 1951 in nima domače azilne zakonodaje. Predvsem pa Libija ni varna tretja država, saj je življenje beguncev v njej ogroženo. Evropsko sodišče za človekove pravice (ESČP) je italijansko »zavračalno« migrantsko politiko na podlagi Berlusconijevih sporazumov leta 2012 zavrnilo kot kršitev načela »nezavračanja« (non-refoulement) beguncev. Italijo je obsodilo zaradi prisilne množične deportacije beguncev na morju v Libijo brez možnosti, da zaprosijo za azil. Sodišče je obsodilo kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah, čeprav se je Italija sklicevala na načela EU za kontrolo ilegalnih migracij na podlagi partnerstva z državami izvora in tranzita migrantov. Presodilo je, da Libija ne more veljati za varno tretjo državo, zato da je vračanje vanjo nedovoljeno. Beguncem, ki so tožili, je morala Italija izplačati denarno odškodnino. Tudi po Gadafijevem padcu Italija z vlado Maria Montija migrantske politike, kljub razsodbi ESČP, ni bistveno spremenila oziroma jo je nadaljevala. Z novimi oblastmi v Tripoliju je sklenila deklaracijo glede vzpostavitve sprejemnih centrov v Libiji, varovanja kopenskih in morskih meja ... Zavračanje beguncev na morju deklaracija omeni le posredno z referenco na dosedanje bilateralne sporazume, opredeljuje pa program prostovoljnega vračanja in repatriacije nelegalnih migrantov s sodelovanjem Mednarodne organizacije za migracije (IOM). Obe državi naj bi v aktivnostih z migranti sicer spoštovali človekove pravice. Po mnenju kritikov naj bi Italija glede migrantov in spoštovanja humanitarnega prava s tem ponovila napake iz preteklosti, saj Libija ni in ne more biti obravnavana kot »varna država« za begunce. Amnesty International je Italijo celo pozvala, naj umakne vse sporazume z Libijo glede protipravne kontrole migracij. Vlada Enrica Lette je poskušala opozoriti Unijo na nevzdržnost migrantskih valov iz Afrike v Italijo (EU), na potrebo po razumevanju in solidarnosti, na težave z izvajanjem dublinske konvencije in pozvala k skupni evropski akciji. V ta namen je decembra 2013 začela tudi pomorsko operacijo Mare nostrum, a je naletela na nerazumevanje preostale Evropske unije. Simbolično, a z močnim političnim sporočilom razumevanja in evropske solidarnosti glede urgentnosti problema se ji je edina v operaciji pridružila le Slovenija s svojo ladjo Triglav. Današnji dogodki potrjujejo pravilnost razumevanja in aktivnosti Slovenije. Da gre res za evropski problem, je Unija razumela šele s Frontexovo operacijo Triton za reševanje beguncev v Mediteranu, v kateri sodeluje petnajst držav članic in nečlanic EU. Vlada Mattea Renzija je na evropsko mizo odločno postavila zahtevo po reviziji dublinskih pravil, po katerih je za azil beguncev odgovorna država prvega vstopa, in zahtevo po evropski solidarnosti in delitvi bremen z relokacijo beguncev. »Italija je imela prav in preostala Evropa ni imela prav. Od prvega dne smo dejali, da je čas za spremembo politike EU glede begunske krize ... Odgovori Evrope niso zadostni,« je dejal premier Renzi v italijanskem parlamentu. Predloge za revizijo dublina naj bi evropska komisija posredovala evropskemu svetu prav 18. marca letos. Renzi je opozoril, da je vzpostavljanje mejnih kontrol na notranjih mejah in suspenz schengna videti kot vzpostavljanje nove nedopustne delitve na severno in južno Evropo. Zahteval je okrepitev varovanja zunanjih meja EU, danes razmišlja tudi o vojaško-tehnični misiji v Libiji. Ob ukinitvi schengna bi namreč Italija in Grčija ostali v pasti kot osamljena pomola za vse begunce v Mediteranu. Renzi je ostro kritiziral zlasti višegrajske države zaradi enostranskega zapiranja meja in pomanjkanja evropske kooperativnosti z zavračanjem begunskih kvot, ki jih je predlagala evropska komisija, podprla ga je tudi nemška kanclerka Angela Merkel. Za navedene države je celo predlagal zmanjšanje kohezijskih sredstev v naslednji finančni perspektivi in sestanek o prihodnosti EU v Italiji. Strah pred begunci je vnesel razdor v Unijo. Politika eksternalizacije kontrole migracij, ki jo je v dogovorih z Libijo – ob sicer popolni odsotnosti, nezmožnosti in nesolidarnosti evropske politike – vodila predvsem Italija, se je izkazala za neuspešno in neučinkovito. Povzročila je celo razmah kriminalnih dejavnosti pri trgovanju z ljudmi in begunci. Danes je taka politika v celoti nemogoča tudi zaradi kaosa, ki vlada v Libiji, in manka osrednjega političnega akterja, ki bi mu njeno izvajanje zaupali. Alžirija, glavni evropski zaveznik, nekdanje libijske vloge ne želi prevzeti. Težišče begunskih tokov v Evropo se je trenutno, zlasti s tokom iz Sirije, preneslo iz osrednjega v vzhodno Sredozemlje – na Bližnji vzhod, Turčijo, Grčijo in Balkan. Gadafijev duh »Trgovina« za zajezitev nelegalnih migracij močno spominja na tisto z Libijo, za katero je ESČP že ugotovilo, da je nezakonita in krši mednarodno humanitarno pravo. Ali bodo sporazumi tokrat uspešnejši, predvsem pa zakoniti? Vloge so danes obrnjene – namesto nareka Unije kandidatki za članstvo kandidatka diktira pogoje Uniji. EU je bila celo prisiljena spremeniti politiko do Turčije ravno v času, ko Erdoğan po svoje ureja politične, sodne in medijske svoboščine. Osnutek begunskega načrta in dogovora EU s članico Nata in kandidatko za vstop v EU, ki naj bi breme uravnavanja evropskega begunskega problema prenesel na Turčijo, je – čeprav z namenom ureditve dostopa beguncev do Evrope – enostaven, hkrati pa potencialno pravno in politično eksploziven. Pravni problem je predvsem njegov temelj – kolektivno oziroma množično prisilno vračanje migrantov, brez možnosti, da zaprosijo za obravnavo za azil na grških otokih. To so že ugotovili predstavniki OZN. Gre za kršitev temeljnega humanitarnega in azilnega prava, človekovih pravic in načela nezavračanja sprejema beguncev in vračanja v nevarne države – »non-refoulement«. V EU ni enotnosti, ali je Turčija za begunce sploh varna tretja država. Turčija je veljavnost ženevske konvencije o beguncih iz leta 1951 in univerzalno načelo nezavračanja geografsko omejila le na begunce iz držav članic Sveta Evrope. Drugim lahko ponudi samo začasno zaščito brez integracije v družbo. Odpravo geografske omejitve je EU priporočila Turčiji že v pristopnem partnerstvu. Amnesty International je zato dogovor EU-Turčija označila kot »poljub smrti«. Po mnenju pravnikov migracij bi dogovor težko preživel presojo ESČP. Politično dogovor pomeni odprtje pravne poti za azil in programa za množično preseljevanje sirskih beguncev v EU v zameno za turško privolitev sprejema množično vrnjenih beguncev. Problemi v državah članicah EU z izvajanjem že dogovorjene preselitve beguncev iz Italije in Grčije s sprejemnimi kvotami kažejo, da bi to lahko bil eksplozivni koncept v mnogih članicah. Tudi zadnje deželne volitve v Nemčiji in padec vladajoče CDU kažejo, da niti Nemci niso brez težav glede te teme. Prepričati članice bo težka naloga. Načrt naj bi pripravil predsednik evropskega sveta Tusk. Za predsednika Erdoğana je v dogovoru najpomembnejša vizumska liberalizacija za turške državljane. To je njegova volilna politična zmagovalna karta. Kot je za mnoge evropske vodje lahko volilni politični poraz, kar lahko ogrozi dogovor. Namesto polne vizumske liberalizacije naj bi Turkom podelili schengenske vizume. Francija ima namreč predsedniške volitve naslednje leto. Ankara želi tako doseči tudi pospešek pogajanj o članstvu v EU, kar pa bo, čeprav gre bolj za simbolično politično gesto, trd oreh za Ciper, ki želi turško priznanje vlade v Nikoziji. Dogovor utegne naleteti na velike težave tudi pri praktičnem izvajanju množičnega vračanja migrantov. Seliti ljudi proti njihovi volji je izjemno težko, zlasti če so za pot do grških otokov tihotapcem že plačali velike vsote in tvegali življenje. Evropski voditelji morajo biti pripravljeni na »grde prizore« in pravne postopke vrnjenih zaradi pravno vprašljivih osnov vračanja. In tako kot Gadafi je tudi Erdoğan dobil evropske milijarde evrov za sodelovanje. Skupna azilna Evropski pakt s Turčijo je lahko nepopoln in predmet nestrinjanja, a je v tem trenutku verjetno neizogiben. Tudi za obstoj Unije in delovanje schengna. Treba ga je dobro pravno, diplomatsko in politično še enkrat pretehtati in vanj vključiti tudi IOM in UNHCR. Pripraviti bi morali evropski načrt integracije ali repatriacije beguncev po koncu kriznih situacij. Turčijo bi morali pozvati k celovitemu pristopu k ženevski konvenciji o beguncih. Neuspeh pakta vodi, ob zaprti balkanski poti, v humanitarno katastrofo na koncu slepe ulice (v Grčiji) in povečanje kriminalnih in tihotapskih aktivnosti. To bi bil hud madež na ugledu Evrope. Dolgoročne rešitve so lahko le z delitvijo bremen v EU, saj se migrantske poti lahko vedno spremenijo. EU si ne more dovoliti novih delitev med severno in južno Evropo. Unija se mora nemudoma začeti ukvarjati s skupno azilno in migrantsko strategijo in politiko (po vzoru priseljenske politike ZDA). Potrebne bodo spremembe dublinske konvencije. Oblikovati mora učinkovito obalno in mejno stražo za strateški nadzor svojih skupnih zunanjih meja, ki je glede varnosti ne bodo postavljali v odvisni položaj do tretjih držav. Ti dve politiki bi morali biti pomemben del pravkar prenavljajoče se globalne zunanjepolitične in varnostne strategije EU, ki opredeljuje skupnost kot globalnega igralca. Prav zato bi morala postati evropska zunanja služba in diplomacija pod vodstvom Federice Mogherini veliko bolj aktivna in vidna na posameznih kriznih žariščih v neposredni soseščini Unije, predvsem na Bližnjem vzhodu, s pobudami za mednarodni nadzor premirja in varnimi conami. Pa tudi v vedno krhki severni Afriki. Nova evropska zunanjepolitična strategija bi se morala bolj usmeriti v večje sodelovanje z nevladnimi in lokalnimi dejavniki na kriznih območjih in razviti novi koncept hibridnega miru. Migrantski in begunski tokovi v Unijo v kratkem ne bodo presahnili. So globalni izziv, tesno povezan z globalnimi varnostnimi razmerami. Še posebej severna Afrika, ki je trenutno v ozadju, ostaja območje vrenja. Slovenija ima pri tem svoj del odgovornosti! Iztok Mirošič je nekdanji slovenski veleposlanik v Italiji, na Malti, v Libiji in Tuniziji.


text: To ostane od motorja avta, če ga navijete na 50 tisoč vrtljajev | Žurnal24 15942 ogledov 22. Marec 2021, ob 6:47 To ostane od motorja avta, če ga navijete na 50 tisoč vrtljajev 22. Marec 2021, ob 6:47 Posledice voznikove napake so bile katastrofalne. Neki lastnik terenca jeep wrangler je svoj avto z nastavkom priklopil na avtodom in se odpeljal. To je v ZDA pogosta in dovoljena, predvsem pa udobna praksa prevažanja po tamkajšnjih asfaltiranih prostranstvih, medtem ko lahko terenca izkoristiš na točkah postanka v divjini. A lastnik je ob priklopu na avtodom po dogodivščini na terenu storil velikansko napako: ročico ročnega menjalnika je po pisanju Jalopnika sicer prestavil v nevtralno, a pozabil je enako storiti z ročico reduktorja, ki je ostala v načinu (4LOW), menjalnik z motorjem pa povezan s kolesi. Po izračunu Jalopnika je v menjalniku ostalo razmerje prenosa 84:1! Ko je voznik z avtodomom pospešil do potovalne hitrosti okoli 80 km/h, se je motor wranglerja začel vrteti z neverjetno hitrostjo prek 50.000 vrtljajev, kar je okoli desetkrat nad "rdečim območjem". Moralo je slediti neizogibno ... Motor je dobesedno razneslo, odtrgalo je glavno gred, dva valja pa sta z ojnicama vred dobesedno prebila blok. Sklopka in vztrajnik sta uničila notranjost menjalnika in zlomila gred ... Lastnik si je povzročil škodo, ki po izračunih presega 25 tisoč evrov, zato je velika verjetnost, da je avto postal totalka, čeprav od zunaj izgleda povsem nedotaknjen. ode 18:24 22.marec 2021. Vem za en primer, ko je dizel motor "ponorel", in sicer pri golfu 1, ker je lastnik nalil bistveno preveč motornega olja. Ponorel je med vožnjo z ogromno modrikastega dima in se ga ni dalo ugasniti, dokler ni sam ugasnil.... ...prikaži več Ko se je segrel je začel je preko oljnega odduška kuriti lastno motorno olje, dokler ni nivo dovolj padel, da gred in ojnice niso več tolkle po olju. Janez_53 10:07 22.marec 2021. Bilo bi lepo, če bi kak dober avtomehanik malce bolj podrobno obrazložil delovanje tega vozila, ker članek je tako na oko precej neverodostojen oziroma je pisec popoln laik kar se tiče avtomobilov. jjjaaannneeezzz 09:23 22.marec 2021. Hihihihi, a je že prvi april? Od kdaj mora biti reduktor v nevtral, če je menjalnik v nevtral. Če je menjalnik v nevtral, potem se ne bo noben bat premikal. Pa tudi avtodom bi malo težko vlekel jeepa, ki bi... ...prikaži več imel vklopljene pogone v reduciranem načinu. Pa še: večina avtov je dimenzionirana tako, da se bo prej kaj drugega polomilo, kot pa motor ali menjalnik. Vsi lastniki Land Roverjev (starih) točno vedo, kaj gre najprej:)


kdo pozna vse kar zmorejo misli?


text: 1812 (MDCCCXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 1. januar - v veljavo stopi Obči državljanski zakonik, kodifikacija splošnega civilnega prava Habsburške monarhije, kasneje uveljavljena tudi v slovenskih deželah 22. februar - bitka pri Piranu, prva in do zdaj edina pomorska bitka v slovenskem morju Rojstva 6. april - Aleksander Ivanovič Gercen, ruski socialistični revolucionar, publicist in filozof († 1870) 9. junij - Johann Gottfried Galle, nemški astronom († 1910) 21. junij - Moses Hess, nemški novinar, socialist († 1875) Smrti 20. januar - Juraj Maljevec hrvaško-kajkavski pisatelj (* 1734) 24. februar - Etienne-Louis Malus, francoski častnik, inženir, fizik, matematik (* 1775) 11. maj - Spencer Perceval, britanski predsednik vlade (* 1762)


Meči naj raje ostanejo v nožnici. Metelkova mesto: Klub Gromka ob 21:00: KiborgSpužva Büking: JEX THOTH (ZDA) >> Psihedelični rock, doom, retro-rock. Hudič in glasba sta nepremagljiva in že dolgo hodita vštric. Hudič in glasba sta nepremagljiva in že dolgo hodita vštric – spomnimo se le Paganinijeve violine, Roberta Johnsona na razpotju, simpatične uspešnice Stonesov, Iommijevega diaboličnega intervala in praktično celotne metalske karavane. Če vmes poseže še deklina (in stoji na čelu benda), potem res nastane cel hudir. Konec 60-ih let so Američanom tako dvigovali pritisk in (ne)moralo satanistično-okultistični rokerji Coven s »krvavo grofično« Jinx, podobno tradicijo pa na nek način v zadnjem desetletju goji tudi Jessica Bowen, ki lažje razume na ime (svoje zasedbe) Jex Thoth. Dokaza o tem, da bi sklenila pogodbo z luciferjem, zaenkrat nismo zasledili, a je zato znano, da se Jex močno navdušuje nad poganstvom, magijo, okultizmom, starodavnimi verovanji ter mitologijo, kar spretno uporablja pri glasbi. Ta ni nikakršen bavbav, prav nasprotno, je zelo speven ter težko ubranljiv preplet (proto) dooma, retro melodike 70-ih in acidrockovskih balad, vse skupaj pa zaljša krepak karizmatični glas vrhovne svečenice JT. Preden se maja povrnejo na mesto Gromkinega zločina in nas znova popeljejo v skrivnostne, ezoterične in mračne (zvočne) rituale, ne bo odveč, če si pobliže ogledate kak nauk LaVayja ali Crowleyja (ter se nato nemudoma sprehodite do bližnje spovednice). Toda vedite (in to naj bo obenem moto koncerta): »Satan's listening very smiling. Have you ever danced with the devil (woman)?!« Diskografija: Totem EP* (2007, I Hate Records)*posnamejo pod prvotnim imenom Totem Jex Thoth (2008, IHR) Witness EP (2010, IHR) Blood Moon Rise (2013, IHR) Vplivi: Coven, The Crazy World Of Arthur Brown, Amon Düül II, Black Widow, Black Sabbath Asociacije: The Devil's Blood, Jess And The Ancient Ones, Purson, Witchcraft, Jefferson Airplane Channel Zero ob 22:00: Dub Lab: Overjam Pre Party w/ Overjam Sound, Dejah & Mufajah, Widikal (Ita) Dub Lab bo tokrat potekal pod taktirko vsem znanega Overjam Festivala, ki se odvija na najbolj zelenem kraju za festivale, v Tolminu. Glasba izven: Uršulinska cerkev Sv. Trojice v Ljubljani ob 19:30: Berea College in Chamber Singers, Kentucky, ZDA Zborovska glasba Vljudno vabljeni na koncert Chamber Singers in Koncertnega zbora Berea College iz Kentuckya v ZDA, pod vodstvom dirigenta dr. Stephena Bolsterja. Na sporedu bodo sakralna dela evropske, ameriške ter afro-ameriške tradicije. Vstopnine ni, zaželeni prostovoljni prispevki! Klub CD od 20:00: Druga godba: Josephine Foster + Xylouris White UVOD V 34. DRUGO GODBO V KLUBU CD Poleg rednega festivalskega dogajanja bos letos na Drugi godbi potekal tudi poseben koncertni večer z Josephine Foster in Xylouris White. JOSEPHINE FOSTER (ZDA) Ameriška folk ustvarjalka, mojstrica vsestranskih pristopov do forme in vsebine. Njena glasba in narativi so ustvarjanje mita, v katerem najdemo prastare in moderne podobe, teme, prigode ter ljudi. Josephine Foster s svojim izrazjem lahkotno podira vse meje med glasbo in poslušalcem. XYLOURIS WHITE (GRČIJA, AVSTRALIJA) Vizionarski dvojec Giorgos Xylouris, mojstrski muzikant na grški lutnji in Jim White, bobnar, ena tretjina čaščene avstralske "umazane trojke" Dirty Three, Xylouris White se vrača s promocijskim koncertom ob izidu novega kritiško hvaljenega albuma "Mother" tudi tokrat v produkciji Guya Picciotta iz kultnega postpunkovskega benda Fugazi. Vstopnina: 15EUR, za imetnike festivalskih vstopnic Druga godba: 10EUR Trainstation SubArt, Kranj ob 20:00: Hrupni ponedeljek: Snogg + Azbuka,Neo-Cymex, Kutwyv KUTWYV Kutwyv (Lorna Buckley) je nedvomno ena najuspešnejših nizozemskih noise artistov, čeprav prihaja originalno iz Irske, katere glavna značilnost je, da preseneča s svojimi nastopi, tako v glasbenem smislu, kot v oderski prezenci. Kot članica mendarodne zasedbe FCKN BSTRDS se je predstavila že po celotni Evropi, med drugim pa je tudi ena glavnih organizatorjev festivala sodobnih umetnostu SOTU v Amsterdamu. NEO-CYMEX Neo-Cymex je solo eksperimentalni projekt, za katerim stoji Dejan Požegar, drugače član noise rock zasedbe Nakajima. V svojem ustvarjanju se nagiba k zvrstem, kot so drone, dark ambient, space ambient ter noise. Projekt ni zastavljen eno žanrsko, tako, da se z vsako izdajo stil in zvočna podoba nekoliko spreminjata. Edina stalnica je mračno vzdušje, ki je občasno podkrepljeno s socialno kritičnim pridihom. SNØGG + AZBUKA Azbuka - solo noise projekt Nevena M. Agalme (N.M.A., Dodecahedragraph, Ontervjabbit, Cadlag, HuxDexAA). Organizator Zasavje Noisefest International festivala, ki se letno odvija v rudarski kopalnici/slačilnici (vašhavi), v Trbovljah. Tekom leta se odvija tudi koncertni cikel pod imenom Komore zvoka/Sound Chambers, po različnih industrijskih lokacijah v Zasavju, ter po drugih slovenskih mestih v kolaboraciji z drugimi organizatorji. Poudarek organiziranja je na odprtem pristopu sodelovanja in koprodukcije z ostalimi posamezniki in grupami, ki jih združuje skupen interes. N.M.A. je aktiven v večih noise/drone/ambient/experimental projektih, od solo do veččlanskih zasedb, ter v sodelovanju z drugimi posamezniki/skupinami, raziskuje dodatne možnosti v zvočnem pristopu, ter je trenutno eden vidnejših predstavnikov (z ostalimi prijatelji/sodelavci) noise zvočne estetike na slovenskih tleh. Snøgg je experimentalni black metal duet iz Velenja nastal leta 2013, znan po zelo raznovrstnih nastopih, ki segajo od tradicionalnega black metala, preko post metala do akustičnih in noise performensov. V večini primerov na odru nista sama, ampak sta obdana z več ali manj gosti. V skoraj petlenem obstoju je Snøgg izdal demo in tri ep-je (self-titled, Qivitoq, Abeloth), poleg Slovenskih nastopov pa imajo za seboj že 4 turneje po vzhodnji in južni Evropi ter tudi nekaj posameznih koncerov v Nemčiji in na Nizozemskem. Brez vstopnine Kavarna Kino Šiška ob 21:00: IMPRONEDELJEK V sodelovanju s priznanim pianistom in skladateljem Rokom Zalokarjem vas vabimo na redne ponedeljkove večere za vse željne prostega igranja, jamanja in deljenja oziroma iskanja glasbenih idej. V domačem vzdušju naše 1000 kavarne navezujemo, krepimo in vedno znova obnavljamo stike s skupnostjo glasbenikov, ki delujejo pod skupnim imenovalcem improvizacije. Vsak večer bo otvorila zasedba, sestavljena za prav tisti večer, zatem pa je oder odprt za vse. Začetna postava: Jelena Soro – oboa Ana Kravanja – violina Boštjan Simon – saksofon Blaž Celarec – bobni vstop prost Teater, razstave, predavanja...: Španski borci ob 18:00: Iztok Kovač/EnKnapGroup: Huda mravljica S kratkimi replikami in dialogi, izvrstno glasbo Tomaža Groma in ilustracijami tandema nejaaka se ustvarja radoživ in pester svet duhovitih živalic. Mravljice pa so najbolj vesele, če se jim na odru pridružite tudi otroci! Bila je huda mravljica ... ki je drugim mravljicam nagajala pri delu in igri, jih cukala in strašila, po tleh metala bananine olupke, brez prestanka rigala, lončarju pobila vse lonce na trgu, vrh vsega pa napadla še bika in ga pohrustala. Ampak s takim obnašanjem ni prišla daleč. Kmalu namreč ni bilo nikogar več, ki bi mu lahko nagajala in ga strašila. Vse mravljice, vsi biki, lončarji in otroci so se razbežali in poskrili. In ničesar več ni bilo, kar bi lahko razbila in uničila. Sredi ruševin in črepinj je ostala čisto, čisto sama. Takrat je spoznala, da sta hudobija in uničevanje nesmiselna in da je življenje mnogo prijetnejše, kadar živimo v slogi in sožitju z ljudmi in stvarmi, ki nas obdajajo. Kljub temu, da se je do drugih mravljic grdo obnašala, pa ji tega ne zamerijo in ji slabega ne vrnejo z enakim. Sprejmejo jo medse in ji dajo priložnost, da popravi škodo, ki jo je povzročila. Med urejanjem nereda mravljice skupaj zapojejo in zaplešejo, najbolj vesele pa so, če se jim na odru pridružite tudi vi, otroci. Interaktivna plesna predstava za najmlajše gledalce je nastala po motivih že skoraj ponarodele otroške pesmice Branka Rudolfa in Marijana Vodopivca Huda mravljica, ki je v različnih duhovitih izvedbah rdeča nit predstave in dobi, čisto po ljudsko, nov, drugačen konec. Predstava z glasbo, plesom in besedo pripoveduje preprosto zgodbo o odraščanju, o sprejemanju odgovornosti in o sodelovanju. Za otroke od 2. leta dalje (V/2+, OŠ1) Vstopnice: 5,5 eur SNG Drama Ljubljana: Veliki oder ob 18:30: Visoška kronika "Prav ima gospod Bog, da nas še vedno tepe!" Zgodovinski roman, objavljen leta 1919 kot podlistek v Ljubljanskem zvonu in leta 1921 v prvi knjižni izdaji, velja kljub nedokončanosti (Tavčarja je prehitela smrt) za eno najboljših del v slovenski književnosti. Čeprav je dogajanje postavljeno v 17. stoletje, so bile zgodovinske teme – tridesetletna vojna, preganjanje čarovnic, preganjanje protestantov – po véliki vojni bralstvu blizu in vsako novo obdobje odkriva v pripovedi svoje probleme. Starinski slog kronike prinaša sočen, razgiban jezik, v katerem se pisateljeva domišljija in čustvo družita z močno ironijo in realističnim opazovanjem življenja, vsebinsko pa namenja Tavčar poleg boja proti klerikalizmu in družbeni zaostalosti veliko pozornosti domoljubju in ljubezni do zemlje: z izbiro kmečke snovi, opisovanjem lepote domačih krajev in jasnimi protinemškimi stališči. Kako aktualno nas nagovarja kronika davnih časov še stoletje pozneje – z gledališkega odra? Slovensko mladinsko gledališče ob 19:30: Simona Hamer: Pošasti Po romanu Gospodar muh POŠASTI Letošnja Grumova nagrajenka Simona Hamer se pri pisanju besedila navdihuje pri znameniti antiutopiji Williama Goldinga Gospodar muh in se osredotoča na vprašanje socialnih, političnih in osebnostnih okoliščin, ki svetlobo človeka prevesijo v temo tirana. Vzporednice med Goldingovo antiutopijo in z 2000 bodečo žico obdano Evropo se ponujajo kar same in silijo k ponovnemu razmisleku o mehanizmih človeške uničevalnosti. Kakšno podobo privzema gospodar muh današnjosti? Kakšen je okus strahov, s katerimi nas hrani, kakšen je ritem divjega plesa našega plemena? In seveda kaj je tisto, kar nam je najbolj sveto? Vstopnina: 15,50 EUR / 9,50 EUR (dijaki, študentje, upokojenci) Šentjakobsko gledališče Ljubljana ob 19:30: Ne šlataj 220V Kupite stanovanje. Dvosobno. Vselite se. Ob tem pa se vam nasmehne sreča in spoznate še Polono, ki končno privoli, da pride k vam na obisk. Celo na večerjo ... Priprave na zanimivo srečanje in morebitno "večerjo" so v polnem teku ... nato pa krrrrrc!, zmanjka elektrike. Sprašujemo vas: Ste tudi vi že kdaj imeli težave z elektriko? Z zastarelo električno napeljavo? Jo je zmanjkalo v vašem stanovanju ali v celotnem bloku? Vas je lift pustil na cedilu? Kako hitro so prišli električarji? So odkrili in odpravili okvaro? Kaj je lahko še hujšega?! ... Aja – mojstri! Ti prihajajo in odhajajo, pa spet prihajajo in odhajajo ... Veste, to kar bomo zdaj napisali drži. Zagotovo! Ne šlataj – 220 V! je elektro-komedija o vseh nas, ki smo se odločili, da slepo verjamemo modrim kombinezonom, pametnjakovičem in gobezdačem. Pa se res ne dá nič storiti zoper to? Smo res ljudje najbolj varni v svojem ovčjem tropu, ki verjame, da se "itak ne dá nič storiti"? ... Ali pač ne? Drznite si vstopiti v blok na Tovarniški 45, blok s podobnimi problemi, mogoče pa tam odkrijete mojstra po svojem okusu v najbolj naelektreni komediji Iztoka Lovrića. Vstopnina: Od 7 EUR dalje - - - Galerija Instituta "Jožef Stefan" ob 18:00: Razstava: Mirsad Begić Kiparska razstava Osnutki za tivolski spomenik Mirsad Begić je eden redkih kiparjev, ki se portretiranju od nekdaj z veliko klasičnega znanja v celoti predaja. Ker je pri portretu pomembno upodobiti značaj portretiranca, se s pogledom sprehaja po konfiguraciji obraza in išče najvidnejše detajle, ki ga določajo (pri nekom nos, pri drugem oči, pri tretjem lasje, drža ...). Največkrat so osnove za portrete fotografije, le redko živ model. To izkušnjo je dodobra izkoristil pri nastajanju kipa v nadnaravni velikosti pisatelju Borisu Pahorju. Spomenik od leta 2017 stoji v ljubljanskem Tivoliju, ideja o spomeniku pa sega v leto 2013, ko so tržaškemu pisatelju ob praznovanju njegovega stotega rojstnega dneva, med srečanjem pri Kocbekovem spomeniku, omenili zamisel, da bi Ljubljana dobila tudi njegov spomenik. Brez vstopnine Center za poezijo Tomaža Šalamuna ob 19:00: Pesnice za pesnice: Miriam Drev Miriam Drev (1957, Ljubljana) je pesnica, pisateljica, književna prevajalka, kritičarka, publicistka. Tirso je njena peta pesniška zbirka, izdala je tudi dva romana in knjižico za otroke. Njen prevodni opus šteje več kot devetdeset knjig, mnogi avtorji so prav na njeno pobudo prvič izšli v slovenščini. Živi kot svobodna kulturna ustvarjalka v Ljubljani. Večer vodi in povezuje Barbara Korun. Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature: 17:00 Kjer ljudje pozabijo umreti ... – Ana Zibelnik in Jaka Gerčar (predavanje in odprtje razstave) Modre cone so bile v medijih večidel predstavljene idilično – četudi je takšna predstava do določene mere ustrezna, je vse prej kot popolna in poštena. Morje, ki ločuje Sardinijo in Ikarijo od kontinenta, odseva družbeno razliko in sili v razmislek o dolgoživosti; o človeku, ki se rodi, naredi, izgubi in umre, ki zboli ali ne zboli, o telesu, ki zdrži dlje od duha in o duhu, ki se ne preda. Ana Zibelnik in Jaka Gerčar, fotografinja ter filozof in pisec, v zadnjem letu raziskujeta fenomen evropskih modrih con; območij, kjer ljudje živijo dlje kot kjerkoli drugje na svetu. V THL pripravljata razstavo in predavanje o mistifikacijah dolgoživosti. 19:00 Poligonija (predavanja) Projekt Poligonija je platforma, pri kateri se bo v svojih predavanjih različno število članov iz svojega zornega kota dotaknilo določene teme. Prva tema bodo spomeniki oz. umetniški artefakti, ki s svojo konceptualno ravnjo posegajo po preteklosti, kot objekti pa eksistirajo v sedanjosti in tako predstavljajo most med različnimi časi in prostori. Štirje študentje različnih smeri iz dveh fakultet (FF, FRI) se bodo dotaknili te teme iz zornih kotov, ki izpostavljajo kompleksno naravo samih objektov, njihove materialnosti in idej, ki stojijo za njihovo produkcijo in konzumacijo. Predavali bodo: Nastja Uršula Virk, Martin Justin, Nejc Hirci in Kristjan Sedej. Trainstation SubArt, Kranj ob 18:00: Turbo galerija: 3 Platna Maruša Štibelj Marcipan Turbo galerija: 3 Platna – Maruša Štibelj Marcipan O projektu: izbranemu umetniku ponudimo 3 prazna bela platna. Umetnik oziroma umetnica ima nekaj tednov časa za ustvarjanje. Nato se tri polna platna vrnejo nazaj v Trainstation, kjer jih obesimo in razstavimo v Turbo galeriji. Brez vstopnine KUD Franc Kotar Trzin ob 19:00: Literarni večer z Mojco Širok Vabljeni na zanimiv literarni večer, na katerem bo gostja slovenska novinarka Mojca Širok, ki jo mnogi prepoznajo s televizijskih ekranov, saj je bila dolgoletna dopisnica iz Italije in Vatikana. Poznavanje italijanske politike in družbe je obeležila tudi v treh knjigah. Oblast brez obraza (2010) orisuje moč italijanske mafije. Zadnji rimski cesar (2010) govori o razpadu italijanskega strankarskega sistema in političnem projektu Silvia Berlusconija. V zadnji knjigi, Od Benedikta do Frančiška (2014), ki je izšla tudi v ponatisu, Mojca analizira ozadje odstopa papeža Benedikta XVI. in razloge za izvolitev papeža Frančiška. Avtorica bo predstavila svoj literarni prvenec "Pogodba", s katerim je zmagala na literarnem natečaju Modra ptica 2018. "Pogodba" je izmišljen kriminalni roman z resničnim ozadjem, ki bralca odpelje v osrčje mafijskega dogajanja. Kriminalka se sicer dogaja v Italiji, kjer je mafija globoko vraščena v družbeno tkivo, a bi teme, o katerih govori, lahko mirno prenesli tudi v slovensko okolje. "V vili v ulici Michele Mercati v prestižni rimski četrti Parioli so policisti nekaj po četrti uri odkrili moško truplo. Po neuradnih podatkih je lastnik vile eden najuspešnejših rimskih odvetnikov Giovanni Maria Silvestri di Sant Cristoforo," pravi suhoparno novinarsko poročilo. Temu umoru sledi še prometna nesreča na drugem koncu Rima in samomor najvplivnejšega mafijskega bossa v zaporu. Naključja pa obstajajo samo v romanih, pravi glavni policijski preiskovalec. Brez vstopnine Bežeče sličice!!! Kinoteka: ni predstav Kinodvor: 17:15 Diplomski filmi AGRFT 2017 Slovenija / 2017 / 76' Še sreča! (Jure Dostal), Čevljarna (Martin Emeršič), Anja Ganja (Peter Bizjak), Kar ostane (Neli Maraž) 19:30 Babica (Sage femme), Martin Provost / Francija, Belgija / 2017 / 117' Zgodba o nenavadnem prijateljstvu med dvema zelo različnima ženskama, v kateri blestita veliki imeni francoskega filma: Catherine Frot in Catherine Deneuve. 22:00 Nikoli zares tukaj (You Were Never Really Here), Lynne Ramsay / Velika Britanija, Francija, ZDA / 2017 / 90' Lynne Ramsay nam pod krinko surovega in temačnega trilerja pon 2000 udi tankočutno značajsko študijo, ki drzno kljubuje pravilom žanra. Komuna: 18:00 Filmske zvezde ne umirajo v Liverpoolu (Film Stars Don't Die in Liverpool), Paul McGuigan, biografska romantična drama, Velika Britanija, 106' 20:00 Maščevalci: Brezmejna vojna (Avengers: Infinity War), Anthony Russo, Joe Russo, akcijska domišljijska pustolovščina, ZDA, 155'