ŠOUFF V nedeljskih kirgizistanskih predsedniških volitvah je zmagal desni populistični kandidat in vršilec dolžnosti predsednika vlade Sadir Japarov. Predčasne volitve je povzročil oktobrski odstop predsednika Sooronbaja Jenbekova ob množičnih protestih zaradi prevare na parlamentarnih volitvah oktobra 2020, ki jih bodo morali ponoviti do junija 2021. Na novo izvoljeni predsednik Japarov, ki velja za nacionalističnega politika, je bil do lanskih protestov zaprt, saj je med protesti leta 2013 sodeloval v poskusu ugrabitve guvernerja Isjakulske pokrajine. Japarov je prejel okoli 80 odstotkov podpore. Sočasno je potekalo glasovanje o spremembah ustave, ki so bile potrjene z enakim deležem. S posodobljeno ustavo bi se na predsednika prenesel del pooblastil, ki jih ima parlament. Takšne spremembe bi naredile politični sistem države podobnejši nadrugim srednjeazijskim državam, kjer za razliko od Kirgizstana vladajo dolgoletni avtoritarni voditelji. Po rezultatih vzporednih volitev je na nedeljskih volitvah spodnjega doma parlamenta v Kazahstanu pričakovano zmagala vladajoča stranka Nur Otan, v slovenskem prevodu Sijoče očetovstvo, prejela naj bi dobrih 70 odstotkov glasov. S tem 80-letni predsednik stranke in nacionalnega sveta za državno varnost Nursultan Nazarbajev, ki je leta 2019 zapustil mesto predsednika države, ostaja ena izmed najpomembnejših figur kazahstanske politike. Volitve so potekale brez neodvisnih opozicijskih strank, glavna izmed teh, Nacionalna socialdemokratska stranka, je namreč volitve bojkotirala. Predvolilno dogajanje je bilo burno. Policija je v minulih tednih aretirala na desetine aktivistov, ki volitev ne podpirajo. Na volitvah so poleg Nur Otan kandidirale še 4 manjše stranke, ki pa v svojem programu gojijo podobno politiko kot vodeča. Tako je bila volivcem onemogočena alternativa, skrb za nepluralno politično sliko v državi pa je izrazila tudi Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, ki že več let v dogovoru s tamkajšnjo vlado spremlja liberalizacijo kazahstanskega političnega sistema. To so bile sicer prve redne volitve od leta 2004, do katerih ni prišlo zaradi predčasne razpustitve parlamenta. Kitajske oblasti so sporočile, da bo strokovna ekipa Svetovne zdravstvene organizacije na njihovo ozemlje prispela 14. januarja. Omenjena ekipa zdravstvenih delavcev bo raziskovala izvor in širjenje virusa covid-19 na Kitajskem. Predhodno zavrnitev dela ekipe zaradi težav z vizumi je Peking označil za nesporazum. Ni še znano, katera mesta bo strokovna ekipa obiskala in če bo med njimi tudi Vuhan, kjer so strokovnjaki prvič zaznali virus covid-19. Prihod strokovne ekipe sovpada s številnimi poskusi predstavnikov dela kitajskih medijev in oblasti, da bi domačo in svetovno javnost prepričali, da je bilo izvorno žarišče virusa izven meja Kitajske. V kongresu ZDA od podpredsednika Mikea Pencea zahtevajo, da v Trumpovem kabinetu začne z glasovanjem o odstranitvi predsednika zaradi nezmožnosti. V kolikor bi mu uspelo, bi Pence do začetka Bidenovega mandata prevzel predsedovanje. Če to ne bo šlo, pa demokrati v kongresu Trumpu n 1000 apovedujejo še eno ustavno obtožbo, čeprav njegov mandat traja le še slab teden. Donald Trump tudi drugje trpi posledice zaradi nasilja v Washingtonu: odstranjen je bil s Twitterja in Facebooka, med drugim pa tudi nakupovalne platforme Shopify in družbenega omrežja TikTok. Amazon je včeraj prenehal nuditi omrežno podporo družbenemu omrežju Parler. Aplikacija je medtem že bila prepovedana tako na Applovi kot tudi na Googlovi trgovini aplikacij. Omrežje, ki se je do izklopa zanašalo na storitve spletne infrastrukture Amazon Web Services, je slovelo po minimalnem vplivu moderatorjev. Prav zato je privabilo visoko število članov skrajne desnice. Profil na tem omrežju je imel tudi premier Janez Janša. Omrežje je bilo priljubljeno tudi med zagovorniki izgredov, ki so v sredo vdrli v kongres Združenih držav Amerike, kar so različni tehnološki giganti navedli kot povod za blokado storitve. Včeraj je David Fischer, trenutni veleposlanik Združenih držav Amerike v Maroku, obiskal pristanišče Dakhla, ki se nahaja na območju Zahodne Sahare. Fischerjev prihod je naznanil začetek del na konzulatu ZDA. Kot je poudaril sam, je z veseljem obiskal to pomembno maroško regijo, da bi v njej pričel z vzpostavitvijo diplomatske prisotnosti ZDA. Območje v večini vojaško nadzoruje Maroko, manjši del pa Fronta Polisario, ki se zavzema za neodvisnost Zahodne Sahare. Od lanskega leta sta strani spet začeli z vojaškimi spopadi. Dejanje veleposlanika je le še en korak pri uresničevanju dogovora Washington-Rabat. ZDA se tako vedno bolj odmikajo od uredbe Združenih narodov, ki ima še vedno dolžnost razpisati referendum, s katerim bi se razjasnila volja prebivalcev Zahodne Sahare. Policijski sindikat Slovenije je danes začel s stavko. Razlog za stavko je kršitev stavkovnega sporazuma, ki je po sklenitvi leta 2018 zagotovil dvig policijskih plač. Po ugotovitvah Fakultete za upravo naj bi namreč policisti še vedno prejemali prenizke plače. Poleg odprave kršitve sporazuma v sindikatu od vlade zahtevajo še razrešitev problematike napredovanja policistov in spremembe zakona o delu v policiji, s katerim bi omogočili kolektivno urejanje pravic uslužbencev. Prav tako želijo boljši socialni dialog z vlado. V sindikatu sporočajo, da med stavko varnost in osebno premoženje ne bosta ogrožena. V prvi fazi stavke bodo policisti storilcem manjših prekrškov izdajali le opozorila. Sindikat policistov Slovenije, alternativni manjši sindikat, se stavki ni pridružil. V Radencih je civilna pobuda, ki jo vodi Franc Vukajč, v soboto spet vložila pobudo za razpis referenduma glede preimenovanja Titove ceste. Gre za že tretji poskus zaustavitve spornega preimenovanja ulice, ki ga je lani začel župan Roman Leljak. On je sam občinskem svetu predlagal razpis referenduma, a je ta bil na seji preklican, sprejet pa je bil sklep o preimenovanju ceste v Cesto osamosvojitve Slovenije. Ljudska iniciativa je poleg pobude za referendum vložila tudi že drugo pobudo ustavnemu sodišču, ki naj bi spet odločalo o ustavnosti preimenovanja Titove ceste. Podrobneje razloži Vukajč. Župan Leljak pa je ob tem izrazil obžalovanje, saj v kolikor problem ne bo rešen do konca leta, prebivalci ne bodo prejeli finančnega nadomestila za spremembo dokumentov. Na spletni tiskovni konferenci Radia Študent je vodstvo zavoda predstavilo problematiko prekinitve financiranja s strani Študentske organizacije Univerze v Ljubljani. Poudarili so pomembno kulturno vlogo Zavoda Radio Študent, njegov zgodovinski pomen, saj obstaja že čez petdeset 2000 let, in dejstvo, da se na radiu vsako leto izobražuje čez 80 mladih novinarjev. Vodja financ Robert Mohorič je povedal, da sredstva, ki jih ŠOU namenja radiu, nenehno padajo že od leta 2012, urednica univerzitetne redakcije Hana Radilovič pa je izpostavila, da se Radio Študent med redkimi mediji poglablja v socialne problematike študentov in mladine. OFF so spisali Dominik, Gal in Srđan pod vodstvom Ajde.


Škrapljajo po strehah in oknih, umivajo polja, lasé. Ustvarjajo luže za škornje, vedo kam mavrica spat gre. Zaljubljene v rdeče dežnike veselih, nesrečnih ljudi. Kljub temu, da vedno padajo, si vsaka nazaj gor želi.


Vzdrževalec za področje strojnega vzdrževanja m/ž | Optius.com Vzdrževalec za področje strojnega vzdrževanja m/ž Datum objave:12. 5. 2022 V družbi Impol PCP d.o.o. iščemo kandidata za delovno mesto Vzdrževalec (m/ž) za področje strojnega vzdrževanja. Izvajanje kurativnih vzdrževalnih posegov na strojih in napravah v skladu z zahtevami sistema kakovosti, sistema ravnanja z okoljem in sistema poklicnega zdravja in varnosti: hitra popravila ob nepredvidenih okvarah in poškodbah strojev, sestavljanje ekipe za hitre posege, iskanje optimalnih rešitev. Izvajanje preventivnih vzdrževalnih posegov na strojih in napravah v skladu z zahtevami sistema kakovosti, sistema ravnanja z okoljem in sistema poklicnega zdravja in varnosti: izvaja popravila po delovnih nalogih, izvaja izboljšave na strojih in napravah (za doseganje proizvodnje izdelkov dogovorjene kakovosti), izvaja kontrolne preglede, manjša popravila, generalna popravila, pripravi seznam rezervnih delov, ki morajo biti zamenjani pri naslednjem preventivnem pregledu. Izvajanje montaž novih strojev in naprav. Izdelava rezervnih delov: iskanje in nabava ustreznega materiala, ročna izdelava posameznih sklopov, sestavljanje, čiščenje in konzerviranje, skladiščenje. Nadziranje ustreznosti strojev: kontrola ohišij reduktorjev, hidrantnih komponent, pnevmatičnih komponent, rezervnih delov, po potrebi izvede popravilo ali določi termin za popravilo. Vodenje del: sestavi ekipo, prouči načrte, organizira izvajanje del. Ukrepanje v nujnih primerih (dežurstvo na domu). Izvajanje aktivnosti za čisto in urejeno delovno okolje. Izobražuje in usposablja se v skladu s sprejetim planom in zahtevami procesa vzdrževanja. Izvajanje del, ki so potrebna za nemoteno uresničevanje planskih obveznosti procesa vzdrževanja, upoštevajoč znanja in sposobnosti vzdrževalca in opravljanje drugih del po navodilih nadrejenega vodje. Delo je organizirano v 1 izmeni, po potrebi stalna pripravljenost na domu. srednješolska izobrazba tehnične smeri ali triletno poklicno izobraževanje, npr.: strojni tehnik, strojni mehanik, strojni obdelovalec kovin-specialist, ključavničar, mehatronik delovne izkušnje vsaj 6 mesecev, poznavanje ciljev proizvodnega procesa, delo v procesu vzdrževanja, zaposlitev za nedoločen čas (s 4-mesečnim poskusnim delom), delo v 1 izmeni, občasno stalna pripravljenost na domu, življenjepis (priporočena oblika je Europass). Rok za prijavo: 31. 5. 2022. Prijave sprejemamo preko ponujene prijavne možnosti portala Optius. Kontakt za vprašanja: kadrovska pisarna, tel. št. 02-845-39-01 (Jovita Žunko).


Lerner se še spominja napada na slovenščino Spomin iz televizijske oddaje RAI Profondo Nord iz leta 1991 22. jan. 2021 | 6:33 Miloš Budin in Gad Lerner v oddaji Profondo Nord s Primorskim dnevnikom Novinar Gad Lerner se je na spletni predstavitvi nove knjige zgodovinarja Erica Gobettija o fojbah spomnil oddaje RAI Profondo Nord, ki jo je leta 1991 v živo vodil iz tržaškega gledališča Silvio Pellico. »To je bila zame travma, ki je prej nisem nikoli doživel,« je dejal znani italijanski novinar, ki je ostal grenko presenečen, ko so se nekateri gostje oddaje spravili na tedanjega deželnega svetnika Miloša Budina, ki je spregovoril v slovenščini. Pri besednem nasilju se je najbolj »proslavil« Roberto Menia, aktivist neofašistične MSI in potem dolgoletni poslanec, ki so ga Budinove besede v slovenščini tako razkurile, da je jezno vstal in se zakadil proti nekaterim Slovencem v dvorani. Menia se je umiril šele po posredovanju policistov. V oddaji so nastopile številne javne osebnosti, Lernerju so ostale v lepem spominu predvsem »uravnotežene in ganljive« besede slovitega modnega oblikovalca Ottavia Missonija, rojenega v Zadru, ki se je zavzel za spoštovanje in sožitje med Italijani, Slovenci in istrskimi begunci. Gobetti (njegova knjiga, ki je izšla pri založbi Laterza, je v ponatisu) je spomnil, da je bil Menia (danes je pristal v stranki Fratelli d'Italia) glavni pobudnik zakona, s katerim je italijanski parlament leta 2004 10. februar proglasil za dan spominjanja na fojbe in eksodus Italijanov iz nekdanje Jugoslavije. 3 Miloš Budin 6 Slovenci v Italiji


Domov > Aktualno > Flandrija: Pri Shimanu so se opravičili za povzročitev padcev Kot si lahko ogledate na spodaj priloženih posnetkih sta vozniak Shimanovih nevtralnih vozil na dirki po Flandriji povzročila dva huda padca. Najprej omenimo padec, ko je avtomobil zbil enega izmed uvežnikov Jesseja Segenta. Kolesar moštva Trek je moral odstopiti. Kasnejše preiskave so pokazale, da si je poškodoval levo ključnico. »Take stvari se na dirki lahko zgodijo, saj vemo, da se kolesarji in avtomobili vozijo zelo blizu. V tem primeru pa je nevtralni avtomobil zgolj prehiteval ubežnike, ki so imeli še vedno štiri minute prednosti. Premikanje skupinice pa je bilo jasno, saj so šli na levo stran, ker je bil tudi ovinek v levo, « je za cyclingnews.com dejal glavni mož Treka Luca Guercilena. Nadaljevalo se je z nesrečo francoskega kolesarja. Sebastien Chavanel je čakal na spremljevalni avto, da bi zamenjal obroč. Ko se je avto njegovega moštva FDJ ustavil tik za kolesarjem, pa se je v ta avto zaletel voznik Shimanovega nevtralnega vozila. Pri trčenju je premaknilu tudi avto FDJ, ki je tako zbil svojega kolesarja. Tudi Chavanel je kasneje odstopil. »Poklicali so nas, naj pomagamo Sebastienu Chavanelu. Ko smo se pripeljali za njim, se je v nas od zadaj zaletel avto. Na dirki kot je Flandrija, se to lahko hitro zgodi. Na srečo smo bili pripeti z varnostnimi pasovi. Porinil nas je kakšnih 20 metrov naprej in tako smo se zaleteli v Sebastiena. Hvala Bogu, da ga nismo poškodovali, « pa je dejal glavni mož moštva FDJ Marc Madiot, ki je bil sprva zelo jezen na voznika, ki se je zaletel vanj. Zdaj so se oglasili tudi iz Shimana in se vsem vpletenim opravičili: »Pri Shimanu se opravičujemo za obe nesreči, ki sta ju na dirki po Flandriji povzročili Shimanovi nevtralni vozili. Še posebej se opravičujemo vpletenima kolesarjema Sergentu in Chavanelu in njunima ekipama. Želimo jima hitro vrnitev. Vozniki nevtralnih vozil so profesionalci s številnimi leti izkušenj v profesionalnem kolesarstvu. Nesreči bomo preučili in temu primerno ukrepali. « dirka po Flandriji 2015 Dirka po Flandriji Ronde van Vlaanderen padec Shimano nesreča Jesse Sergent Trek Factory Racing Sebastien Chavanel Marc Madiot Luca Guercilena FDJ Cestno kolesarjenje SODROVC 07.04.2015 09:52 Očitno nimajo vgrajenega sistema za preprečevanja naleta. Bo treba menjati vozila, a? bluesky 07.04.2015 10:02 Ampak kaj je pa ta v prvem filmčku mislil. Jah nič ni razmišljal, ker za to moraš nekaj imeti... nemelk 07.04.2015 10:21 To se pač dogaja!! bluesky 07.04.2015 10:27 Nič se ne dogaja...Dež pada, veter piha...to se dogaja. Tako kot ga je pa tisti zbil se pa absolutno ne bi smelo zgoditi. 5 s bi počakal, ko so bili vsi na desni strani in varno prehitel kolesarje... nemelk 07.04.2015 11:38 Ah dej no... si bil slučajno kdaj na dirki, mislim, ne kot gledalec ampak kot udeleženec - v karavani?? Predvidevam, da ne! Taki komentarji so tipični za kavčarje. Gotovo se je vse zgodilo zanalašč, kaj ne? bluesky 07.04.2015 14:54 Ni poanta ali sem jaz kavčar ali ti profi dirkač :). Poanta je da se je zadeva zgodila po neumnosti voznika na širokem delu v idealnih razmerah. Na klasikah je vedno zanimivo in velikokrat pride do raznih dogodkov na katere se ne da vplivat in prav zaradi tega imajo svoj čar. Ampak v tem primeru je šlo za neumnost in nesposobnost voznika!! prada 07.04.2015 18:33 Se strinjam,ne vem kaj jih je sploh prehiteval pa tudi avto koristi zadaj ne spredaj,ker če je defekt ga mora videt ali se bo vračal nazaj?


FOTO: Z ukradenim avtodomom na mejo, prestregli 24 ilegalcev | Dolenjska news Domov Kronika FOTO: Z ukradenim avtodomom na mejo, prestregli 24 ilegalcev FOTO: Z ukradenim avtodomom na mejo, prestregli 24 ilegalcev Robert Erjavec - 27 November, 2019 12:22


OFF 2020 Med protestom proti domnevni razširitvi hindujskega templja v severovzhodnem pakistanskem mestu Karak je izbruhnilo nasilje, v katerem je bil tempelj povsem požgan in uničen. Med sprva miroljubnim protestom naj bi organizatorji protesta začeli množico spodbujati k nasilju, kar je vodilo do uničenja enega od štirih najsvetejših hindujskih krajev v državi. Na napad sta se že odzvali pakistanska vlada in policija, ki sta ponoči že izvedli 14 aretaci 1000 j v povezavi s požigom. Napadi na verske manjšine se tako v Pakistanu in Indiji v zadnjih mesecih stopnjujejo, tudi zaradi vedno ostrejše nacionalistične retorike vlad obeh držav.Včerajšnji protest proti nasilju nad ženskami v turški prestolnici Ankari, ki so ga sprožili umori 4 žensk v enem dnevu, se je končal z aretacijo sedmih udeleženk. Organizatorke protesta so poudarile, da uradna politika turške države podpira in spodbuja nasilje nad ženskami. Demonstracije se vrstijo od poletja, ko jih je sprožil umor študentke Pinar Gultekin [pinAR GULtekin]. V vladajoči stranki AKP že nekaj časa javno debatirajo o izstopu iz Istanbulske konvencije o preprečitvi nasilja nad ženskami, ki jo je Turčija kot prva na svetu podpisala davnega leta 2011. Po poročanju turškega oddelka Agencije za ženske organizacije Združenih narodov se je nasilje nad ženskami v času epidemije še dodatno okrepilo. Ob prihodu novoformirane vlade je letališče v Adnu, začasni prestolnici Jemna, včeraj popoldne stresla silovita eksplozija, ki je zahtevala 26 življenj. Tarča napada naj bi bilo letalo, na katerem so potovali novoizvoljeni predsednik vlade in ministri. Vlada se je nato zatekla v predsedniško palačo, kjer so neznani storilci sprožili še eno eksplozijo, ki ni zahtevala žrtev. Glavna frakcija v novi vladi, ki jo podpira Saudova Arabija, je za napad okrivila šiitske hutijevske upornike, medtem ko je južna frakcija, ki jo podpirajo Združeni arabski emirati, obtožila Katar in Turčijo. Državljanska vojna v Jemnu traja že od septembra 2014, ko je šiitsko hutijevsko gibanje, ki ga podpirata Iran in Irak, zavzelo glavno mesto Sanao. Vlada se proti njemu bojuje s podporo ZDA, drugih držav zveze NATO in predvsem Saudove Arabije, katere poseg v vojno je še posebej kontroverzen zaradi številnih orožarskih poslov. Banjaluški portal kapital.ba poroča, da je bil svetovalcu Janeza Janše Roku Snežiču prepovedan vstop v Bosno in Hercegovino. Med razlogi naj bi bila njegova vpletenost v sheme tako imenovane ‘davčne optimizacije’ prek fiktivnih podjetij, registriranih v Banjaluki. Snežič naj bi bil prav tako povezan s prijedorsko podjetnico Dijano Đujić, ki je SDS pred volitvami posodila 450 tisoč evrov. Mariborski 2000 podjetnik pa naj bi se dejansko trenutno nahajal prav v Banjaluki. Povedal je, da je novica o domnevni prepovedi vstopa čista neumnost in da bi prepoved vstopa v državo brez sklepa sodišča bila kršitev njegovih človekovih pravic. Če se novica izkaže za resnično, pravi, da se bo moral “očitno obrniti na Evropsko sodišče za človekove pravice”.Svet SMC se je po dolgi nočni razpravi odločil, da prvega moža stranke DeSUS Karla Erjavca ne bo podprl za mandatarja. Odločitev stranke SMC ni presenetljiva. Doslej sta tako Igor Zorčič, poslanec SMC in predsednik državnega zbora, ki je Koaliciji ustavnega loka močno nasprotoval, kot predsednik stranke Zdravko Počivalšek že večkrat javno izrazila nezadovoljstvo nad vložitvijo konstruktivne nezaupnice. Po večerni seji je stranka SMC medijem sporočila še, da v luči nenehnih provokacij s strani največje vladne stranke SMC ostaja odprta za dialog in sodelovanje z vsemi parlamentarnimi strankami. Svojo odločitev so utemeljili z izjavo, da sta zajezitev epidemije in družbena, socialna ter gospodarska revitalizacija prioriteta stranke. Za življenja gre. Vladni govorec Jelko Kacin je sinoči napovedal nove spremembe ukrepov glede zaviranja epidemije. Po novem bo možno prehajati občinske meje, vendar le od poldneva 31. decembra do 20. ure naslednji dan, še vedno pa ostajata v veljavi tako policijska ura kot prepoved druženja na prostem. Milostljiva vlada je poleg tega sklenila, da so izpolnjeni pogoji za vrnitev otrok s posebnimi potrebami v šolske klopi. Kmalu po tem naj bi tudi začeli razpravo o vrnitvi otrok prve triade osnovne šole v učilnice. Govorec prav tako spominja, da so zaradi epidemije ognjemeti in pirotehnika prepovedani. Verjetno, ker tako in tako v vladi ne morejo mirno spati. Prispevek so spisali Koruza ter vajenka Urša in vajenec Srđan.


source: fineweb

text: Giovanni Boccaccio Vsebina Življenje[uredi | uredi kodo] Kraj rojstva in imena staršev niso povsem jasna. Nekateri zgodovinarji trdijo, da je bil Giovanni sin florentinskega trgovca, njegova mati pa naj bi bila Parižanka, kjer naj bi se Boccaccio tudi rodil. Po drugih virih naj bi se rodil v Firencah in tudi odraščal v Toskani. V Neaplju je študiral pravo, kjer se je zaljubil v nezakonsko hčer neapeljskega kralja Marijo d'Aquino. Tudi njemu ljubezen ni bila usojena. Bil je prijatelj italijanskega pesnika in humanista Petrarce. Zgodnje življenje[uredi | uredi kodo] Boccaccio je odraščal v Firencah. Njegov oče je delal za Compagnia dei Bardi in se v 20. letih 14. stoletja poročil z Margherito del Mardoli. Osnovno izobrazbo si je pridobil pri Giovanniju Mazzuoliju, ki mu je predstavil tudi dela Danteja Alighierija. Leta 1326 se je skupaj z družino preselil v Neapelj. Oče, ki je upal da se bo Giovanni učil trgovstva, mu je kasneje dovolil da je šel študirat pravo. Leta 1338 se je Giovanni zaljubil v Mario d'Aquino, domnevno nezakonsko (poročeno) hčer neapeljskega kralja Roberta. Njo je kasneje uporabil kot svojo muzo in jo je v svojih delih poimenoval »Fiammetto«. Prva takih pesnitev je Il Filostrato, sledila ji je Teseida itd. Ljubezensko razmereje s Fiammentto se je leta 1339 skrhalo, ker se je moral Boccaccio vrniti k očetu v Firence. Tu se je ustalil in potoval je le še priložnostno. Kasnejše življenje[uredi | uredi kodo] Leta 1348 mu je umrl oče in mu v skrb prepustil mlajšega brata Jacopa. V Firencah je razsajala kuga, Boccaccio je začel pisati svoje najbolj znano delo Dekameron. V letu 1350 se je v Firencah prvič srečal s Petrarcom, s katerim se kasneje spoprijateljita. Giovanni je bil oče treh nezakonskih otrok: Mria, Giulia in Violante (o njih ni podatkov). Po obisku kartuzijana G. Cianija se je obrnil od posvetnega življenja k veri. Kasneje je začel v cerkvi San Stefano razlagati Dantejevo Božansko komedijo. Umrl je po bolezni, v Certaldu, kamor se je v zadnjih letih življenja preselil. Tam je tudi pokopan. Dela[uredi | uredi kodo] Zasluge v književnosti[uredi | uredi kodo] Boccaccio je utemeljitelj novele. Čeprav so zbirke novel obstajale že pred njim, je prav on utrdil njihov smisel in pomen. Novela je šele v renesansi postala oznaka za književno zvrst, prepoznavna po krajših in srednje dolgih zgodbah, ki vsebujejo en sam dogodek s kratkim zapletom in nepričakovanim razpletom oz. koncem. Po navadi je v njej en glavni junak ali pa je zgodba zgrajena okoli nekega predmeta. Med bolje poznanimi je njegova Novela o Sokolu, ki velja za prepoznavno Boccaccijevo novelo. Zunanje povezave[uredi | uredi kodo]


source: CulturaX

text: Rusko veleposlaništvo je organiziralo praznovanje Dneva Rusije - Russia Beyond Slovenija Rusko veleposlaništvo je organiziralo praznovanje Dneva Rusije Rusko veleposlaništvo v Sloveniji je 8. junija v veliki dvorani prestižnega ljubljanskega hotela Sheraton Mons organiziralo slavnostni sprejem ob Dnevu Rusije. Na uradni Facebook strani veleposlaništva pišejo, da je bilo na slavnostni sprejem povabljenih več kot tisoč njihovih slovenskih partnerjev, predstavnikov diplomatskega zbora in ruskih sonarodnjakov. Dogodka so se med drugim udeležili tudi predsednik Državnega sveta Mitja Bervar, podpredsednik Državnega zbor Primož Hainz in ljubljanski župan Zoran Janković. Zbrane je v slovenskem jeziku nagovoril tudi ruski veleposlanik v Sloveniji Doku Zavgajev, ki je poudaril, da praznik Dan Rusije simbolizira enotnost in skupno usodo narodov velike multinacionalne države. Dejal je, da je Rusija na mednarodnem prostoru danes ena od vplivnih držav sodobnega večpolarnega sveta, ki se aktivno vključuje v reševanje globalnih težav. "Dragi prijatelji, letos bo minilo 25 let od dneva vzpostavitve diplomatskih odnosov med našima državama," je nagovoril zbrane in dodal, da je med narodoma vselej vladala iskrena simpatija. Veleposlanik je izpostavil tudi nekaj rusko-slovenskih povezovanj na področju izobraževanja in kulture: v naslednjem šolskem letu bo v Kopru začela delovati podružnica Moskovske državne univerze Lomonosova, med seboj pa sodelujejo tudi peterburški Ermitaž in slovenska Narodna galerija ter Mariinski teater in "Festival Ljubljana". Zavgajev se je v svojem govoru dotaknil tudi lanskega srečanja med Putinom in Pahorjem na Vršiču ob 100-letnici Ruske kapelice. V sodelovanju z Ruskim centrom znanosti in kulture je bil organiziran spremljevalni kulturni program, povabljenci pa so si lahko ogledali tudi razstavo ruskega fotografskega umetnika Aleksandra Novikova, "Bleščeči Peterburg".


source: wikipedia

text: 2010. je drugo desetletje v 21. stoletju med letoma 2010 in 2019. D-02010. 2010. leta


text: Ustanovitev Kulturnega društva Prinskau leta 2002 – Rudi BREGAR Sredi decembra so na Primskovem ustanovili novo kulturno društvo, ki združuje ženski pevski zbor, klenkarje, dramsko skupino, v začetku januarja pa so začeli tudi z vajami otroškega pevskega zbora. Društvo se imenuje »Prinskau«, ime pa so si izbrali v prvi omembi kraja iz leta 1258, kar kaže, da ima Primskovo že dolgo in bogato zgodovino. Doslej so pevke delovale predvsem kot cerkveni ženski pevski zbor, ki bo svoje delo seveda nadaljeval. Ker seveda pevk ni v izobilju, bodo te pevke pele tudi v društvenem pevskem zboru. Odločili so se namreč, da bo to osrednji pevski zbor na Primskovem, ki k sodelovanju vabi še druge pevke, predvsem pa pevce, da bi zbor razširili še z moškimi glasovi. Po novem letu so z vajami pričeli tudi najmlajši (od 6 leta starosti do 5 razreda OŠ) v okviru otroškega pevskega zbora. Oba zbora vodi prof. Marta Steklasa. Društvo šteje prek 20 članov in nadejajo se, da se bo število članov še povečevalo. In pri njihovem delu, zagotavljajo, jih nič ne bo ustavilo. Niti grožnje posameznikov, niti prepovedi, denimo, izvedbe silvestrovanja za vse mlade na Primskovem, niti »nasveti« naj se društvo ukvarja samo s posvetno vsebino. Odločeni so, da jih bo združevala predvsem kultura v najširšem pomenu. Pevski zbor ima vaje vsako soboto ob 17. uri, ko se lahko pridružijo tudi nove pevke in pevci, vse krajane pa bodo o delovanju društva obvestili tudi pisno. Največji problem je v tem trenutku še vedno prostor za vaje in upajo, da se bodo uspeli dogovoriti za ustrezen prostor v kraju, da bi lahko izvajali najrazličnejše dejavnosti. Zdaj jim prostor nudi domači župnik Pavel Šporn. Sedež društva je na naslovu Gradišče 28, 1276 Primskovo.


Mesto Siracusa smo videli na karticah, kjer nas je navdušilo, v živo pa malo manj. Veliko vec karizme ima Taormina, ki je sicer precej turisticna, ampak vsekakor vredna, da se skozi njo vsaj sprehodite. Še skok na znamenito tržnico v Catanii, potem pa nam je že malce zmanjkovalo casa. Ker sem sama severni del Sicilije že videla, smo jo mahnili kar cez sredino otoka nazaj proti našemu izhodišcu – Marsali. Vmes smo se za eno noc ustavili še v Palermu, kjer pa je vladal tak prometni kaos, da smo tam res samo prenocili.


Na oskrbovalnem območju, kjer občina zagotavlja oskrbo s pitno vodo s storitvami javne službe, ni dovoljena oskrba s pitno vodo z lastno oskrbo s pitno vodo.


Evroliga - 19. krog: Anadolu Efes - Darussafaka, V živo Championship: Norwich City - Birmingham City, V živo Turška liga: Akhisar - Besiktas Španska liga: Real Madrid - Sevilla, V živo Španska liga: Huesca - Atletico Madrid, V živo Liga VTB: VEF Riga - Nizhny Turška liga: All Star Game, V živo Liga VTB: Zenit - CSKA, V živo Nemški pokal - 1/2 finale: Brose Bamberg - Bonn, V živo NFL - konferenčni finale: New Orleans - LA Rams, V živo Barcelona se ne meneč za takšne in drugačne težave tekmecev brez večjih napak nabira točke in drvi novemu naslovu naproti. Leganes vsaj na papriju prav veliko možnosti nima, kar pa ne pomeni, da ne bo poskušal priti do velikega presenečenja v Kataloniji.


Slovenija na Sodišče EU zaradi predpisov o trgih vrednostnih papirjev


text: 1785 (MDCCLXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki Rojstva 17. februar - Nachman Kohen Krochmal, avstrijski judovski filozof, teolog in zgodovinar († 1840) 7. marec - Alessandro Manzoni, italijanski pesnik, pisatelj († 1873) 20. julij - Mahmud II., sultan Osmanskega cesarstva († 1839) 23. september - Per Georg Scheutz, švedski odvetnik, prevajalec, izumitelj, računalnikar|praračunalnikar († 1873) oktober - sir James South, britanski astronom († 1867) Smrti


text: Sorodni članki Ojej, Ekrem Jevrić posnel pornič Če ste mislili, da je bila skladba Kuća posao višek njegovega 'ustvarjalnega in umetniškega opusa', ste se pač motili. Ekrem se je podal v filmske vode. 04.08.2013 16:35 , K. Š. | Foto: YouTube Ekrem Jevrić, temnolasec, ki je pred leti prepeval nenavadni hit Kuća posao, ki ga je izstrelil med spletne zvezde, nadaljuje s svojo kariero. Pred časom se je sicer udeležil srbske verzije oddaje Kmetija, kjer je požel kar velik uspeh. Že med oddajo je povedal, da je ena od njegovih največjih želja posneti pornografski film. Ekrem je kaj kmalu dobil tudi ponudbo za snemanje. Postavil pa je nekaj pogojev – snemati je želel z dvema lepotičkama in ena je morala biti blondinka, druga pa črnolaska. Producenti filma so mu življenjsko željo uresničili in tako je pred kratkim posnel čisto pravi pornič, ki se bo kmalu prodajal za en evro. Med rjuhami sta ga zabavali svetlolasa Srbkinja in mična Kubanka. Ko je Ekrem po snemanju spregovoril s sedmo silo, jim je zaupal, da je bila Kubanka res veliko bolj vroča od Srbkinje.


Ne mine dan, da iz ust evropskih politikov ne bi slišali, kakšne grozote se dogajajo v sirski državljanski vojni, kako šokantna je za Evropo tamkajšnja humanitarna katastrofa in koliko beguncev je moralo zapustiti državo. Ko bi bilo treba te begunce sprejeti, pa večina članic takoj pripre vrata. Število ljudi, ki so bili na svetu prisiljeni zapustiti domovino, se je po najnovejših podatkih OZN lani močno povečalo in je največje, odkar ga spremljajo uradne statistike. Na svetu je tako na begu že skoraj 232 milijonov ljudi ali trije odstotki svetovnega prebivalstva. Vzroki so v večini primerov krize, diktatorji, oboroženi konflikti, za pravi eksodus pa vedno poskrbijo take krvave državljanske vojne, kot je ta trenutek sirska. Iz Sirije je zaradi vse hujšega klanja pobegnilo že več kot dva milijona ljudi. Zatekli so se predvsem v sosednje države, v Turčijo, Libanon, Jordanijo in Irak, več kot sto tisoč beguncev je sprejel tudi Egipt. Po enem izmed programov urada Združenih narodov za begunce (UNHCR) naj bi zaradi vse hujše stiske, v kateri so se zaradi beguncev znašle sirske sosede, na pomoč priskočila tudi Evropa. Za razliko od Libanona, kamor se je po podatkih UNHCR zateklo že skoraj 750.000 sirskih beguncev, Turčije in Jordanije, ki sta jih sprejeli vsaka približno pol milijona, ter Iraka (170.000) naj bi vse članice EU skupaj dovolile prihod približno 10.000 sirskim ubežnikom. Kar je v primerjavi sirskimi sosedami prava malenkost. Toda članice EU so se bile celo o tej številki menda pripravljene pogajati s precejšnjo nejevoljo. Privolile naj bi šele po obupanih pozivih sirskih sosed, ki ne vzdržijo več pritiska, in skorajda rotenju urada ZN za begunce. Pričakovano velikodušnost sta po pisanju medijev pokazali le Nemčija in Švedska. Prva je bila v okviru posebnega programa ZN pripravljena sprejeti kar polovico predvidenih prišlekov (5000 od 10.000), čeprav že ima približno 15.000 azilantov, Švedska pa je v okviru pomoči vsem Sircem v državi ponudila, da lahko ostanejo neomejeno dolgo. Večina drugih članic Unije se je odzvala veliko bolj zadržano. Največkrat so se poskušale »skriti« za finančno pomoč, ki jo je EU v višini 1,5 milijarde evrov odobrila kot pomoč sirskim z begunci prenapolnjenim sosedam, kajti v Uniji tudi zaradi krize očitno nikomur ni do sprejemanja novih beguncev. Ti po eni strani pomenijo dodatno finančno breme za državo, po drugi strani vladajočim politikom v kriznih časih ne prinašajo prav nobenih političnih točk (prej narobe), marsikje pa v državo vnašajo še strah pred islamskim ekstremizmom. Celo tako velikih in še vedno gospodarsko močnih članic Unije, kot sta Velika Britanija in Francija, ni bilo mogoče prepričati, da bi bili pripravljeni vzeti kaj več kot vsaka po 2000 sirskih beguncev. Kar je, milo rečeno, sramotno. Namesto o tem, kako pomagati, so se celo v evropskem parlamentu razvnele polemične razprave o tem, kako da je sedanja delitev begunskega bremena v EU že dolgo nepravična in zakaj da bi se morala Unija končno enkrat dogovoriti o ustreznejši razdelitvi prišlekov, ki bi upoštevala gospodarsko moč in število prebivalstva.


text: Vsega je kriva tetiva! Maruše Mišmaš ne bo na olimpijskih igrah v Riu | Nova24TV Vsega je kriva tetiva! Maruše Mišmaš ne bo na olimpijskih igrah v Riu 18. 7. 2016, 20:30 Rio de Janeiro bo OI gostil med 5. in 21. avgustom. Slovenija bo nastopila v 14 športih: atletiki, športni gimnastiki, jadranju, judu, kajaku na divjih in mirnih vodah, cestnem in gorskem kolesarstvu, namiznem tenisu, plavanju, daljinskem plavanju, rokometu, strelstvu in triatlonu. Zastavonoša slovenske olimpijske reprezentance na slavnostnem odprtju olimpijskih iger v Riu 2016 bo jadralec Vasilij Žbogar. Olimpijske igre v Riu de Janieru bodo prve, na katerih bodo nastopili tekmovalci rojeni v novem tisočletju. Po zdajšnjih pravilih lahko na igrah tekmujejo vsi, ki so rojeni pred 1. januarjem 2003. Največ teh športnikov oziroma športnic je pričakovati v skokih v vodo ter gimnastiki. Najmlajša članica slovenske odprave bo 15-letna plavalka Janja Šegel, najstarejši pa 44-letni strelec Boštjan Maček. Zanimivo je to, da sta oba rojena 17. junija. Maruša Mišmaš se je morala nastopu odpovedati Slovenska atletinja Maruša Mišmaš zaradi poškodbe ne bo nastopila na avgustovskih olimpijskih igrah v Riu de Janeiru, so sporočili iz Olimpijskega komiteja Slovenije. Mišmaševa, rekorderka na 3000 m zapreke, ima težave s tetivo, po zdravniškem pregledu pa je glavni zdravnik slovenske odprave za Rio razkril, da nastop ni mogoč. Prvič na olimpijskih igrah tudi begunci Hkrati bodo igre v Braziliji prvič gostile ekipo beguncev. Po zagotovili Mok bo pod olimpijsko zastavo nastopilo od pet do deset športnikov brez domovine. Na igrah bo nastopilo 10.500 športnikov iz 206 držav, ki se bodo potegovali za 4924 medalj v 42 športih. Da bo vse potekalo, kot mora, bo skrbelo 140.000 ljudi; 90.000 zaposlenih in 50.000 prostovoljcev.


text: Na Inštitutu za ekološke raziskave ERICo Velenje pripravljajo strateški dokument s področja turizma na območju občine Šoštanj. Namen je oblikovati akcijske načrte za učinkovito izvedbo razvoja, prilagojeno aktualnemu stanju v občini. Pri tem je pomembno sodelovanje vseh pomembnejših akterjev na področju turizma v občini (predstavniki turističnih društev, krajevnih skupnosti, občine, term, večjih gostinskih ponudnikov, osnovne šole, muzeja usnjarstva,...). TURISTIČNA DELAVNICA bo temeljila na akcijskemu planu oziroma predlogih strateških ukrepov na petih ključnih problemskih področjih razvoja turistične ponudbe, in sicer: - Organizirano strateško partnerstvo - Ljudje in znanja - Infrastruktura in podporno okolje - Prepoznavnost in dostopnost proizvoda - Kakovost ponudbe Namen predlaganih ukrepov je usmeritev turističnih ponudnikov in potencialnih uporabnikov strategije k večji zavzetosti pri izvajanju razvojnih aktivnosti. Direktor ERICo d. o. o.: mag. Marko Mavec Župan Občine Šoštanj: Darko Menih,prof.


Andy Lichtenberger odprl svojo lastno spletno poker sobo! | PokerNews Andy Lichtenberger odprl svojo lastno spletno poker sobo! 2016 December 14 Katie Callahan Tilc Čeprav smo morali v zadnjem letu poročati o zaprtju kar nekaj spletnih poker sob in množičnemu odhodu spletnih poker sob s slovenskega trga, pa na področju spletnega pokra vse vendarle ni tako črnogledo. Da bi tudi ta panoga utegnila že v kratkem videti boljše čase je prepričan tudi Andrew "LuckyChewy" Lichtenberger, ki je pred dnevi odprl svojo novo spletno poker sobo! Glede na to, da gre za novo spletno poker sobo, ki trenutno še ne omogoča igranja za pravi denar, njihove mize trenutno še niso ravno polne igralcev, a se utegne to že v kratkem spremeniti. Lichtenberger, ki je sobo preprosto poimenoval LUCKYCHEWYPOKER, namreč obljublja, da bodo kmalu začeli ponujati tudi običajne igre, v katerih se bo dalo zaslužiti nekaj denarja, in sicer v vseh državah, kjer je spletni poker legalen. "LuckyChewy" ob tem še poudarja, da njegova spletna poker soba ne bo zgolj klon najbolj priljubljenih sob na trgu, saj bo po njih kopirala le ponudbo samih iger in turnirjev, medtem ko bodo dali sami večji poudarek na izobraževanje in spletanje poznanstev med člani poker skupnosti. Že kmalu po odprtju so se na spletu pojavila vprašanja, zakaj Lichtenberger pri odpiranju sobe ni združil moči s Philom Galfondom, ki je že pred časom napovedal odprtje svoje sobe. Bradati "Chewy" je ob tem obljubil, da bo vedno pripravljen na sodelovanje s svojim dobrim prijateljem, a da se je s tem projektom želel podati na svojo pot, pri čemer ni želel sklepati kompromisov ali pa čakati na odobritev kogarkoli drugega kot le sebe. Andrew Lichtenberger Internetni poker Cates praznike izkoristil za dobičkonosno igro na spletu Dan Bilzerian vam s svojo igro ponuja priložnost, da izkusite njegovo življenje O novem VIP sistemu in stavki se je razgovoril tudi Negreanu


OFF večnega vprašanja Nekdanja južnokorejska predsednica Park Geun-hje je bila obsojena na 20 let zapora. Po korupcijskih zapletih in odstavi z oblasti leta 2017 je bilo prvi ženski predsednici Južne Koreje sojeno dvakrat zaradi različnih škandalov - 2018 je bila obtožena ilegalnega vmešavanja v nominacijski proces takratne vodilne politične stranke Saenuri, leto pred tem pa zlorabe moči in sodelovanja v podkupovalnem škandalu z Čoi Sun-sil. Z velikimi konglomerati, kot sta Samsung in Lotte, naj bi se dogovorili, da so donirali približno 58 milijonov evrov dvema Čoinima fundacijama. Omenjeni korupcijski škandali in še mnogo drugih, kot je prejemanje nerezerviranih sredstev v višini 2,6 milijona evrov, so med prebivalci Južne Koreje dvignili veliko prahu. Obsojena na 15 let zapora zaradi podkupovanja in 5 let zaradi zlorabe moči naj bi Park Gn Hje obsedela do leta 2039. Včeraj so v glavnem mestu Ugande, Kampali, potekale volitve, zaradi katerih prihaja do nenehnih nemirov. Za predsedniški stolček se potegujeta Robert Kyagulanyi, mladi pevec z umetniškim imenom Bobi Wine, in sedanji predsednik Yoweri Museveni. Museveni je na oblasti že od leta 1986 in se poteguje za svoj šesti mandat, glede na zadnje rezultate pa je videti, da ga bo tudi dobil. Njegov nasprotnik Bobi Wine sicer zanika Musevenijevo vodstvo v anketah in nasprotno stranko obtožuje prirejanja rezultatov. Pevec si, kot pravi, želi demokratizacijo države, njegovi posegi v volitve pa so vodili k mnogobitnim aretacijam. V nasilju, ki se širi z volitvami, je bilo ubitih 54 ljudi, 26 pripadnikov koalicije pa je bilo zaradi ilegalnega posega v volilni postopek aretiranih. Med volilnim procesom ni bilo mogoče dostopati do interneta, od samega pričetka volitev pa po Kampali patrulirajo vojaške enote. Volitve se bodo zaključile v soboto popoldne. Prihajajoči ameriški predsednik Joe Biden je napovedal nov paket gospodarske pomoči v višini več kot 1500 milijard evrov za boj proti pandemiji in posledično gospodarski krizi. Biden se je že lani zaobljubil, da bo pandemijo obravnaval resneje kot predsednik Donald Trump, ta paket pa naj bi to pomagal uresničiti z novimi sredstvi za cepivo proti koronavirusu in gospodarsko okrevanj 2000 e. Novi predsednik, ki bo položaj prevzel 20. januarja, bo tako pokazal, ali lahko sodeluje z razdeljenim kongresom, v katerem bodo sicer demokrati imeli nadzor nad obema zbornicama, in ali lahko izpolni obljubo, da bo državo spravil iz krize. Strategija, ki jo je izbral Biden, načrtuje 825 milijard dolarjev pomoči Američanom, ki bodo prejeli po 1400 dolarjev oziroma 1125 evrov. ZDA se sicer sooča z veliko zdravstveno krizo, saj je bilo okuženih več kot 23 milijonov ljudi, za virusom pa jih je umrlo več kot 385 tisoč. Biden se je zavezal, da bo v 100 dneh omogočil šolarjem, da se vrnejo v šolo, njihovi starši pa na delo. Od novega paketa pomoči želi še 330 milijard evrov ponuditi za pomoč podjetjem, zveznim državam ter mestom ter 40 milijard evrov za testiranja. Oak Flat ali Chi’chil Bildagotee - zemlja, ki je v očeh arizonskih indijancev svéta, je postala točka trenja med domačini in večjimi rudarskimi združbami. Ameriška vlada želi namreč ozemlje prodati Rio Tintu, eni največjih rudarskih korporacij. Ta si želi na ozemlju zagotoviti dostop do izjemno bogatega rudnika bakra, ki bi lahko v svoji največji proizvodnji prinesel kar četrtino celotnega deleža bakra v državi, a bi hkrati uničil sveto ozemlje. To naj bi bilo ilegalno v lasti ameriške vlade že 160 let, zaradi česar domačini temu odločno nasprotujejo. Korporacija Rio Tinto trdi, da bo rudarske projekte izvedla na način, s katerim se bo kulturna dediščina ohranila. Kabinet nizozemskega premierja Marka Rutteja je odstopil zaradi poročila, ki vlado obtožuje davčne goljufije, zaradi katere tisočim družinam grozi finančni propad. Parlamentarna preiskava je pokazala, da je bila tisočim družinam storjena krivica, saj so morale vračati več deset tisoč evrov odobrenih subvencij za otroški dodatek. Vlada se je opravičila in vsaki družini namenila 30.000 evrov. Premier Rutte je sklical izredno sejo vladajoče koalicije, na kateri se je vlada odločila za odstop le dva meseca pred splošnimi volitvami. Zaradi te afere pa je že pred tem odstopil Lodewijk Asscher, zdaj bivši vodja opozicijske laburistične stranke, s pojasnitvijo, da je tudi sam delno kriv za afero. Lodewijk Asscher je od leta 2012 do leta 2017 nastopal tudi kot minister za socialne zadeve. Kljub aferi ankete kažejo, da ima Ruttejeva vlada dvotretjinsko podporo javnosti. Danes se začenja sodni proces proti več kot 350 domnevnim članom kalabrijske mafije, pa tudi politikom, odvetnikom in drugim obtoženim. Zaradi epidemioloških razmer sojenje poteka v za to prirejeni, visoko varovani sodni dvorani v južni Kalabriji, v mestu Lamezia Terme, ki je tudi središče mafijskega poslovanja. Njihova kriminalna dejanja vključujejo umore, trgovino z ljudmi, preprodajo drog, pranje denarja ter mnoge druge. ‘Ndrangheta, ena najstarejših in najmočnejših kriminalnih organiza 2000 ciji na svetu, se je v letih uspešno vključila v vse vrste javnega življenja, oblasti pa verjamejo, da obstaja okoli 150 kalabrijskih družin ter okoli 6000 članov te razvpite organizacije. Trenutni proces, ki ga vodi državni tožilec Nicola Gratteri, se nanaša predvsem na družino Mancuso, ki ima oblast nad območjem Vibo Valentia. Skoraj vsi obtoženi, ki naj bi jih bilo okrog 300, so bili aretirani v napadu decembra 2019, takratna preiskava pa je potekala kar v 11 italijanskih regijah, pa tudi v Nemčiji, Švici in Bolgariji. To preiskavo in aretacijo so označili kot največjo operacijo proti kriminalnim združenjem od sojenja v Palermu leta 1992, ko so sicilijanski tožilci na klop posedli 475 ljudi. Trenutni proces bo lahko trajal tudi več kot eno leto. Specializirano tožilstvo za vojne zločine na območju Kosova s sedežem v Haagu bo 71 osebam, ki bodo pričale v sodnem postopku proti Hašimu Tačiju, Kadri Veseliju, Redžepu Selimiju in drugim obdolženim pripadnikom Osvobodilne vojske Kosova podelilo policijsko zaščito. Sodni svet je odobril zahtevo tožilstva, ki ga je to podalo decembra, kljub pritožbi odvetnikov obdolženih. Identiteta prič ne bo poznana javnosti, bodo pa te med postopkom spoznali obtoženi in njihovi odvetniki. Obtožnica, ki jo je sodišče objavilo junija, obdolžene v devetih točkah bremeni vojnih zločinov in zločinov proti človečnosti v spopadih na Kosovu konec 90. let prejšnjega stoletja. Novinarska konferenca predsednikov strank Koalicije ustavnega loka - KUL - in kandidata za novega predsednika vlade Karla Erjavca je bila napovedana danes za 13. uro. Zapletlo naj bi se pri podpisih poslancev DeSUSa, s katerimi ima danes morebitni mandatar koalicije KUL Erjavec ponovno sestanek. Glede na Erjavčeve besede naj bi bil podprt s 43 poslanskimi podpisi iz vrst Levice, LMŠ, SD, SAB in DeSUS. Pri slednjih pa je nastala težava, saj svojega podpisa ni oddal poslanec DeSUSa Branko Simonovič, ki je pojasnil, da so sicer dali soglasje k podpisom. A takrat pred sabo niso imeli celotnega besedila nezaupnice, temveč le tri strani, in dokler dokumenta ne prebere v celoti, svojega podpisa ne bo dal. Za izvolitev novega predsednika vlade je potrebnih 46 poslanskih glasov. Kljub Erjavčevim napovedim pa bo šele danes znano, koliko bo resnično poslanskih podpisov pod predlogom nezaupnice vladi Janeza Janše. Nezaupnica naj bi bila predstavljena danes na novinarski konferenci, če pa ne bo izglasovana, Erjavec napoveduje možnost izstopa iz politike. Poslanci Študentskega zbora ŠOU v Ljubljani so včeraj na tretji redni seji zavrnili finančni načrt za leto 2021. Novoizvoljeni študentski zbor je na decembrskem zasedanju v prvem branju proračuna namreč že odločal o višini proračuna za leto 2021, v katerem s 2000 o nam namenili natanko ničelno financiranje. Po usklajeni in borbeni akciji tovarišev in tovarišic ter ob podpori tisočev iz vseh sfer javnega in privatnega življenja je po maratonski peturni seji 39 študentskih poslancev in poslank skupaj s Klemnom Petkom, predsednikom ŠOU v Ljubljani, in Andrejem Klasincem, direktorjem ŠOU v Ljubljani, predlagani proračun zavrnilo z naslednjim rezultatom. Glasovanje bi skoraj potekalo tajno, a je poslance k sklepu o javnem glasovanju takole spodbudila naša sodelavka Jerneja Brumen. Financiranje postavk ŠOU v Ljubljani bo tako v letu 2021 potekalo po finančnem načrtu za leto 2020, ena dvanajstina vsak mesec. Odločitev poslancev študentskega zbora komentira Ana Kandare, direktorica Zavoda Radio Študent. OFF zaključujemo s pozitivno spodbudo Patra Damjana Vinka. OFF pripravili vajenki Hana in Nicol, mentoriral Dugi.


text: Predstavitev » Celjski sejem Celjski sejem d. d. je podjetje, ki se ukvarja s prirejanjem sejmov in prireditev ter z oddajo kongresnih dvoran. Smo največji organizator sejemskih prireditev v Sloveniji. Imamo bogato 40-letno tradicijo in smo prepoznavni tako v Sloveniji kot tudi v tujini. Organiziramo 20 sejmov, od katerih nekateri potekajo vsako leto, nekateri pa so bienalni. Ne le sejemske prireditve, pomembna dejavnost družbe Celjski sejem je tudi prireditvena dejavnost. Celjski sejem se ponaša s široko paleto prostorov, ki so namenjeni raznovrstnim srečanjem in drugim družabnim ter izobraževalnim dogodkom, izpolnjujejo pa vse zahteve sodobnega poslovnega sveta. Celje živi s sejmi in sejmi živijo s Celjem. Tradicijo obrtnih razstav v Celju nadaljuje podjetje Celjski sejem d.d. Z organizacijo sejmov smo se začeli ukvarjati že leta 1967. oktobra 1863 prva moderna sejemska prireditev (prva celjska kmetijska razstava) l. 1922 prva obrtna razstava v organizaciji Občeslovenskega obrtnega društva (167 razstavljavcev iz Slovenije in takratne Jugoslavije) l. 1967 Slovensko obrtništvo sprejme odločitev o prirejanju vsakoletnih sejmov obrti v mestu Celje (odločitev sprejeta na "Prvem obrtniškem zboru" 2. septembra 1967 na Dobrni, ki ga je pospremila priložnostna obrtniška razstava) od l. 1968 do 1975 v Celju že osem sejemskih prireditev na stadionu atletskega društva (AD) Kladivar l. 1976 otvoritev prireditvene dvorane 20. julija in pred tem maja istega leta ustanovitev zavoda ŠRC Golovec. Prireditev se je s tem preselila v stalne pokrite prostore in na zadovoljive površine zunanjih prostorov, ki omogočajo sodobnejši in bolj organiziran način razstavljanja. v letih od 1984 do 1993 izgradnja namenskih sejemskih dvoran C, D in E. Zavod ŠRC Golovec se preoblikuje v Celjski sejem d.o.o.


text: Novice – Stran 541 – Nova Slovenija – Krščanski demokrati Evropski poslanec Lojze Peterle je danes nastopil na konferenci z naslovom "Hrvaška naslednja članica EU in izzivi za naprej", ki jo je v Bruslju organiziral časopis EU Observer. Lojze Peterle je nastopil na panelu skupaj z nemško poslanko Doris Pack, glavnim ... Včeraj zvečer je evropski poslanec Lojze Peterle v sodelovanju z združenjem ELPA (Evropsko združenje pacientov z jetrnimi boleznimi) organiziral dogodek ne temo boja proti hepatitisu B in C. Na dobro obiskanem dogodku je bil poudarek predvsem na zgodnjem odkrivanju hepatitisa, ki omogoča ... Evropski poslanec Lojze Peterle je na današnjem seje Pododbora za človekove pravice v Evropskem parlamentu izrazil zaskrbljenost nad slabšanjem spoštovanja človekovih pravic po svetu in dal pobudo, da bi Evropski parlament skušal doseči še več ravno preko ... Danes imamo v Sloveniji večjo brezposelnost, javnofinančni primanjkljaj ter vse več družbenih skupin, ki so se znašle na robu družbe. Sto dni nove vlade je prineslo 100 dni razočaranj. Novi predsednik vlade Borut Pahor je vsaj v predvolilnih nastopih obljubljal drugačno Slovenijo, dobili pa smo ... Ljudmila Novak na obisku v Semiču Predsednica Ljudmila Novak se je udeležila letnega zbora Občinskega odbora NSi Semič. Ob tej priložnosti se je srečala z županom Občine Semič Jankom Bukovcem, ki ji je predstavil dosedanje projekte in uspehe občine ter razvojne možnosti v prihodnje. Zvečer pa je predsednica Ljudmila Novak ... Evropska poslanca obiskala Dolenjsko Evropska poslanca iz vrst NSi Lojze Peterle in Ljudmila Novak sta danes v spremstvu najmlajšega kandidata NSi za evropskega poslanca Klemna Žumra obiskala Dolenjsko. Med drugim je namen obiska spoznati težave dolenjskega gospodarstva, saj so se evropski poslanci znašli pred ... Ljudmila Novak pri kardinalu Rodetu Predsednica NSi Ljudmila Novak se je v okviru dvodnevnega obiska v Rimu srečala tudi s kardinalom dr. Francem Rodetom. Predsednica je kardinalu predstavila delovanje NSi od predčasnega kongresa naprej ter mu predstavila načrte in aktivnosti, ki jih bo stranka izvajala v prihodnje, predvsem v ... Univerzijada 2013: Sprejeti je potrebno posebni zakon V Novi Sloveniji se zavedamo, da Slovenija potrebuje razvojne projekte na vseh področjih. Za Štajersko sta prav gotovo zalo pomembna dogodka; Maribor kot Evropska prestolnica kulturne 2012 in prireditev Univerzijada 2013, zato v Novi Sloveniji predlagamo poseben zakon, ki bi jasno ... MSi Kresalovi izročila prazne študentske denarnice Ministrica za notranje zadeve Katarina Kresal je podmladku zunajparlamentarne stranke NSi, Mladi Sloveniji, v zameno za prazno denarnico - z njo je MSi želel opozoriti na prazne denarnice študentov, medtem ko ministrica izdaja odločbe izbrisanim - izročila izvod slovenske ustave in ... Konec politike konsenza Nepremišljeno izdajanje odločb t.i. izbrisanim, s strani Vlade Republike Slovenije, pomeni konec politike konsenza, o kateri pogosto govori predsednik vlade. V Novi Sloveniji smo prepričani, da bo taka poteza, v času gospodarske krize, politično polarizirala Slovenijo. Državljanke in ...


Izdelki MDK so varni, razlog za začasno zaprtje obrata v Zalogu so pomanjkljivosti na poslopju in dokumentih, pravi direktor Edvard Fonda – sloblogi


Japonska in EU sta podpisali enega od največjih poslov o prosti trgovini v zgodovini


Junija nastopi Šentjursko poletje, program katerega po dveh letih premora letos zopet koordinirata ZKD Šentjur in JSKD OI Šentjur. Tu sem imela, kar se tiče vsebine, nekoliko bolj proste roke. Možnosti je vsako leto ogromno, a odločala sem se večinoma za koncerte in manjše gledališke predstave. Izbirala sem seveda po lastnem interesu, ker se mi to zdi za organizatorja nekako logično. Izogibala sem se t. i. mainstream (populističnim op. p.) izvajalcem, razen kadar sem zaznala, da lahko ponudijo kompetentno in kakovostno vsebino programa in ne bodo razočarali niti zahtevnejših poslušalcev. Generalno sem iskala zasedbe, ki so na eni strani dovolj prepoznavne, da so pritegnile občinstvo, na drugi pa dovolj kakovostne, da so obogatile šentjurski poletni kulturni program.«


text: Veliko zanimanje za prvomajske počitnice na Jadranu! • Med.Over.Net Letošnje praznike bodo zaznamovale ugodne cene. Zavoljo poznih rezervacij so mnogi hotelirji v Sloveniji in na Hrvaškem krepko spustili cene. Na robu Portoroža lahko uživate v Laguni Bernardin, privlačnem kopališču z morsko vodo, in se kar peš odpravite v Portorož ali Piran Za nami je dolga zima in vsi smo željni toplih sončnih žarkov. Čeprav smučišča skoraj ne pomnijo tako dobre sezone pa vsi turistični delavci (še) niso tako zadovoljni. Zaradi dolge zime so se rezervacije prvomajskih počitnic začele kasneje, vendar so v Turistični agenciji Sonček optimistični. Menijo, da bodo hoteli tudi letos dobro zapolnjeni, kar pripisujejo več dejavnikom: v prvi vrsti je prav gotovo tradicija kratkih počitnic v času prvomajskih praznikov, prav tako še vedno dva dela prosta dneva, ki letos »padeta« sredi tedna. Ne nazadnje pa v Sončku ugotavljajo, da bodo tudi ugodne »last minute« cene prvomajskih aranžmajev naredile svoje. Mnogi hotelirji so namreč krepko spustili cene, večinoma gre za hotelska in apartmajska naselja ob morju, pa tudi terme. Nekateri so ob ugodnih cenah ponudili izdatnejše ugodnosti za družine (en ali dva otroka bivata brezplačno) ali ugodnejšo za daljša bivanja. Ladje križarke so potujoči hoteli, ki so danes svojo ponudbo prilagodili aktivnim ljudem, cene pa so zelo dostopne. Prav tako velja zadnja leta povečano povpraševanje za krajše avtobusne izlete, večinoma v evropske prestolnice. Že nekaj časa pa se povečuje trend obiska ladij križark, največ po Sredozemlju. Ladje so svojo ponudbo namreč prilagodile aktivnemu turistu, cene pa že dolgo niso več tako visoke, kot so morda še zakoreninjeni nekateri klišeji med ljudmi. Prav v predsezonskem času, kot so prvomajski prazniki, so križarjenja še posebej cenovno zanimiva. V Turistični agenciji Sonček poskrbijo tudi za tiste, ki si v tem času zaželijo zares toplih krajev. Med daljšimi potovanji kraljujejo Kuba, Florida, Dubaj, Kitajska, Tajska ... »Slovenci že dolgo nismo potovali tako ugodno,« menijo v Sončku in navajajo nekaj ugodnih prvomajskih cen za bližnja letovišča: • Poreč, hoteli 3* le 29 € na dan • Vile Park 3* v Portorožu le 39 € na dan in dva otroka brezplačno Kvarner za prvomajske praznike privablja predvsem kolesarje, sprehajalce in zaljubljence v vonj po borovcih Solaris Beach Resort v Šibeniku – tukaj berejo otrokom želje iz oči: sanjska plaža, igrala, bazeni, animacija ... pri Sončku bivata v družinski sobi celo dva otroka do 14 let gratis


Komentiraj “Tisoči vražjih stvorov, imenovanih teroristi,” je leta 1795 zapisal irski filozof Edmund Burke. Gre za eno od prvih z nastrojenostjo nabitih omemb pojma terorizem, pojma, ki se je s francosko revolucijo in njenimi jakobinci sicer prvotno uveljavil kot nekaj krepostnega. Od takrat dalje se je sprva uveljavljal počasi in neprepričljivo, o izterjevanju denarnih plačil s teroriziranjem dolžnikov lahko na primer beremo v Balzacovih Kmetih iz prve polovice devetnajstega stoletja. Termin se v drugi polovici devetnajstega stoletja prične lepiti predvsem na dejanja anarhistov v Evropi, toda nekatera od teh lepljenj so naknadna, prilepljena na dejanja šele v sodobnih analizah in teoretiziranjih o terorizmu. Javna percepcija anarhističnih dejanj iz devetnajstega stoletja se sicer močno razlikuje od današnje percepcije sodobnega terorizma, vsaj v tistem, kar lahko razberemo iz medijskega poročanja. Svetovni mediji so o nekaterih anarhističnih napadih pisali s skoraj banalnim tonom in z minimalno količino podrobnosti. V članku, objavljenem v časopisu New York Tribune 16. februarja 1894, na primer beremo le: “Tujega anarhista je razneslo pri Greenwichu, z bombo je menda nameraval raznesti Observatorij.” Zbornikov, ki analizirajo teroristična dejanja skozi zgodovino in poskušajo v različnih, medsebojno nepovezanih zgodovinskih dogodkih iskati skupno noto terorizma, je nešteto mnogo. Poskus analize tega, kaj naj bi terorizem zares bil, nas pogosto zavede predvsem v tem, da na pretekla dejanja lepimo sodobne definicije, ki pa so že same po sebi precej shizofrene. Že samo v Združenih državah Amerike najdemo štiri različne pravne opredelitve pojma, v mednarodni skupnosti pa so definicije prav toliko raznolike, kot so raznolike države, ki jo tvorijo. Teoretiki včasih analizirajo terorizem kot kriminalno dejanje, včasih kot vojaško taktiko, pogosto pa zgolj kot najvišje zlo, ki je sploh v času po 11. septembru pridobilo sloves, skoraj ekvivalenten tistemu, ki ga je po drugi svetovni vojni pridobil holokavst. Največja diskrepanca v interpretacijah terorizma se kaže predvsem v vprašanju, katere subjekte sploh lahko štejemo za teroriste. Kljub temu da so nekatera dejanja upornikov identična državnim dejanjem, se v postavljanju definicije terorizma pogosto pojavlja predpostavka, da je terorizem, karkoli že to je, nekaj, kar lahko izvajajo le nedržavni akterji. Da bi razumeli, zakaj se je pojem terorizem lepil na tako raznolike zgodovinske dogodke in predvsem kakšne posledice izhajajo iz takšnih ali drugačnih analiz, je smiselno slediti njegovemu zgodovinskemu razvoju, kot ga ponujajo sodobni zborniki. Večina od njih začetek terorizma postavlja tja, kjer se je pojem prvič uporabil. Če izraz terorizem, kakor bomo podrobneje pojasnili kasneje, izvira v francoski revoluciji, pa se tisto, kar bi tudi po modernih definicijah lahko opredelili kot terorizem, razvije že mnogo prej. Francoski revolucionarji seveda niso izumili terorja kot taktike. Marco Fossati v delu Terorizem in teroristi na primer obeležuje Džingiskanove Mongole, ki so kot del bojnih taktik uporabljali množične pokole kot orožje psihološkega terorizma, da so strli sovražnikov odpor in mu zamajali podporo med ljudstvom. Sikariji, frakcija judovske ločine zelotov, ki se pogosto omenja kot ena prvih znanih terorističnih skupin, so v boju proti rimski nadvladi v Palestini izvajali atentate na rimske veljake in kolaborantske judovske oblastnike. Kot teroristični se včasih interpretirajo celo množični požigi evropskih mest v 16. in 17. stoletju, za katere se je izkazalo, da so jih izvršile podtalno organizirane skupine, ki so štele nekaj tisoč brezdomcev. Beseda terorizem, natančneje njen koren teror, se je v pomenu političnega nasilja prvič pojavila med francosko revolucijo v času jakobinskega terorja. V nasprotju z danes prevladujočim pomenom, v katerem terorizem popisuje dejanja nedržavnih, ilegalnih skupin, je beseda v prvotni rabi opisovala državni teror. Drugačna je bila tudi konotacija besede. Izvajalci tega terorja so ga interpretirali v pozitivni luči. Maximilien Robespierre je takole opisal taktiko: “Teror ni nič drugega kot nagla, stroga, neomajna pravica. Je torej emanacija kreposti. Ni nekakšno neobvezno načelo, ampak izhaja iz osnovnega načela demokracije, predane najbolj perečim potrebam domovine. Nekateri so trdili, da je teror moč despotske oblasti. Je torej vaš teror podoben despotskemu? Že mogoče, vendar tako, kot je meč, ki se blešči v rokah herojev svobode, podoben tistemu, ki ga vihtijo biriči tiranije.” V tem smislu je terorizem še vedno nekoliko podoben tistemu izpred dobrih dveh stoletij. Čeprav danes večina gibanj, ki jih opisujemo kot teroristična, samih sebe ne opisuje kot takih, pa v svojih dejanjih še vedno vidijo izvajanje pravice. K temu se vrnemo v drugem delu oddaje. V 19. stoletju je beseda terorizem spremenila pomen. S porastom vpliva nacionalizma in ideologij je terorizem postal sinonim za nasilje podtalnih organizacij, ki so se borile proti staremu redu. V Rusiji je tako delovala proticaristična skupina Narodna volja, ki je leta 1881 uspešno izvedla atentat na carja Aleksandra drugega. V zahodnem svetu so delovale različne anarhistične celice, katerih vidnejši uspeh je bil atentat na ameriškega predsednika Williama McKinleyja leta 1901. Na Irskem pa se je v drugi polovici 19. stoletja zaostril separatistični boj. V isto kategorijo lahko umestimo tudi srbsko nacionalistično organizacijo Crna ruka in makedonske revolucionarje VMRO. Tem skupinam je bila skupna uporaba nasilja za propagandne namene, ki je še danes eden od ključnih elementov terorizma. Kot ilegalnim skupinam so jim oblasti preprečevale širitev propagande po klasičnih kanalih, zato so se zatekli k propagandi z dejanji. Pomemben element propagande z dejanji je bila izjemno selektivna izbira tarč. Tarče so bile večinoma najvišji predstavniki oblasti, visoki vladni uradniki in simbolne stavbe. Irska republikanska organizacija Clan de Gael je sicer vodila bolj nediskriminatorno kampanjo nasilja, 1000 ki je med drugim targirala javni transport in ekonomske tarče, a se je vseeno skušala izogibati prevelikemu številu civilnih žrtev. Ta selektivnost je ostala karakteristika skupin, ki jih označujemo kot teroristične, do konca 20. stoletja. Po prvi svetovni vojni in predvsem v 30-ih letih prejšnjega stoletja se je raba besede zopet prevesila proti državnemu terorju, predvsem v navezavi na fašistično in nacistično ulično nasilje in stalinistične čistke. Porastu aktivnosti protikolonialnih osvobodilnih gibanj po drugi svetovni vojni je sledila tudi uporaba besede terorizem. Eno prvih takšnih gibanj je bilo zionistično gibanje Irgun, ki je izvajalo bombne napade na britanske sile v Palestini z namenom čimprejšnje vzpostavitve države Izrael. Besedna zveza “judovski teroristi” z današnje perspektive slikovito popisuje spreminjajoči se pomen besede terorizem v skladu s političnimi interesi. Ta pomen se je dodobra uskladil z uradnimi sovražniki zahodnih sil v naslednjih desetletjih, ko so protikolonialna osvobodilna gibanja večinoma sestavljala vsaj levo usmerjene, če ne odprto komunistične organizacije. Terorizem je tako opisoval osvobodilna gibanja od svetovne periferije na primer v Maleziji, Keniji in Alžiriji do bolj središčnih ozemelj, kot sta Ciper in Severna Irska. Označevanje osvobodilnih gibanj za teroristična, čeprav prisotno v zahodnih medijih, pričakovano ni bilo splošno sprejeto. V 70-ih in 80-ih letih prejšnjega stoletja so tako Združeni narodi skušali sprejeti definicijo terorizma, a neuspešno. Razlog za neuspeh je bilo nestrinjanje med državami glede uporabe besede za nasilje, izvajano v kontekstu narodnoosvobodilnih bojev. Za večino narodnoosvobodilnih gibanj je bila taktika terorizma ustrezna. Uspešno je širila osvobodilno propagando med domačim prebivalstvom in hkrati s selektivnostjo ni povzročala prevelikega odpora. Morda še pomembnejši pa je bil učinek na prebivalstvo kolonialnih sil. Te po drugi svetovni vojni vojaško niso bile več sposobne nadzirati obsežnih kolonij, hkrati pa je do sredine prejšnjega stoletja pošlo vsako moralno opravičilo za kolonializem. Večina narodnoosvobodilnih bojev je tako svoj cilj dosegla z minimalnim številom žrtev. Tam, kjer to ni veljalo – na primer v Alžiriji –, je temu botrovalo tudi močnejše prepričanje prebivalstva metropole o pravičnosti okupacije, ki je prineslo pripravljenost sprejeti večje število žrtev. Eden izmed takih neuspešnih bojev je tudi palestinski. Palestinska osvobodilna organizacija je tako v 70-ih letih v svojo taktiko uvedla inovacijo: internacionalizacijo terorizma. Do takrat so teroristične organizacije sicer skušale svojo propagando širiti preko meja, a nasilna dejanja so ostala skoncentrirana bolj kot ne izključno na ozemlju, za katerega je potekal boj. Bolj kot znak večje moči teroristične organizacije pa je internacionalizacija terorizma pokazatelj obupa in brezizhodnosti, v kateri se organizacije znajdejo na lastnih ozemljih. Napad na olimpijske igre v Münchnu leta 1972 je predstavljal prvi poskus opozarjanja ne le domače in kolonialne, temveč tudi svetovne javnosti na pravičnost osvobodilnega boja. Ugrabitev izraelskih športnikov, ki se je s smrtjo vseh enajstih talcev in petih od osmih napadalcev končala krvavo, sicer ni bila uspešna v širjenju simpatije do palestinskega boja. Tri leta kasneje je Palestinska osvobodilna organizacija poskusila še enkrat z ugrabitvijo naftnih ministrov Organizacije držav izvoznic nafte na zasedanju na Dunaju. S postopno razrešitvijo protikolonialnih bojev konec 70-ih let je bila beseda terorizem zopet odprta za reinterpretacijo. Deloma so to pomensko vrzel zapolnile marksistične organizacije na Zahodu, kot sta nemška Frakcija rdeče rmade in italijanske Rdeče brigade. V 80-ih letih pa so se na Bližnjem vzhodu, v največji meri v Libanonu, pojavili novi akterji, ki so zaznamovali pomen besede terorizem do danes. V luči izraelskega obleganja 2000 Bejruta v začetku 80-ih, vpletanja mednarodne koalicije pod vodstvom Združenih držav v libanonsko vojno ter izraelske okupacije južnega Libanona se je v 80-ih letih zvrstilo več napadov na ameriške vojaške in diplomatske tarče v Libanonu ter širše v regiji. Konec 80-ih je sledilo še bombardiranje ameriškega potniškega letala nad škotskim Lockerbijem. Ključna novost v 80-ih letih je bil razvoj kabelske televizije s 24-urnim novičarskim ciklom. En izmed napadov, vezanih na vojno v Libanonu, je bila tudi ugrabitev letala ameriške družbe Trans World Airlines leta 1985, na krovu katerega je bilo več kot 80 Američanov. Tri največje ameriške kabelske televizije so v dobra dva tedna trajajoči ugrabitvi temu dogodku v povprečju posvečale kar dve tretjini svojih večernih informativnih programov. Vpliv povečane frekvence napadov na ameriške tarče v 80-ih in izdatnega poročanja o njih se je pokazal v študiji možganskega trusta RAND v letih 1988 in 1989. Študija je pokazala, da je povprečen Američan verjetnost, da bo umrl v ugrabitvi letala, precenil za štirinajsttisočkrat. Sicer je tudi verjetnost smrti v prometni nesreči precenil za nekaj več kot trotisočkrat, a razlika je še vedno očitna. Vojna v Libanonu in iz nje izvirajoči napadi ter bombardiranje ameriškega letala nad Lockerbijem v 80-ih sta zacementirala dva vidika percepcije terorizma, ki ostajata še danes. Ustvarila sta kolektivno psihozo v zahodnem svetu glede nevarnosti tovrstnih napadov in besedo terorizem dodobra povezala z islamskimi gibanji. Na ozadju terorističnih dejanj od 80-ih let dalje, predvsem pa zaznamovano z intrinzično povezavo med terorizmom in islamskimi gibanji, se zadnjih nekaj let vzpostavljajo različne pravne in filozofske definicije terorizma. V ospredju sodobnega postavljanja definicij se različni pisci in institucije vrtijo kot mačka okoli vrele kaše in poskušajo zajeti terorizem, ki ga manj očitno opazujemo od 80-ih let dalje, bolj očitno pa od napadov 11. septembra naprej. V teh definicijah poleg ustvarjanja terorja najbolj očitno prevladujejo še tri sestavine. Pri definicijah, ki jih analiziramo v tem delu, gre predvsem za pravne definicije terorizma različnih institucij, poleg tega pa se sklicujemo tudi na zbornik Igorja Primorca z naslovom Terorizem: filozofska vprašanja, ki naj bi na vprašanje tega, kaj terorizem je, ponujal bolj filozofsko razdelane in manj interesno motivirane definicije. Prva sestavina vrele kaše definicij je vprašanje subjekta, ki ga sploh lahko obtožimo terorizma, in ali je to lahko državno telo. Druga sestavina je vprašanje žrtev, ki so v večini definicij civilne žrtve. Tretja pa je vprašanje ciljev, ki jih teroristi s svojimi dejanji poskušajo doseči, pri tem pa se najpogosteje poudarja, da so to ideološki ali politični cilji, čeprav nikoli ni povsem jasno, kaj naj bi ideološki ali politični cilji zares bili. Začnimo pri subjektu terorizma. Pogosto se teoretiziranje o terorizmu znajde v zagonetki, da terorizma ne morejo izvrševati državni akterji, tudi če pri svojih dejanjih uporabljajo enake taktike, kot so opisane v drugih delih definicij. Tako na primer odgovarja Hoffman, ki zapiše, da moramo jasno ločevati med nasiljem, ki ga izvajajo države, in nasiljem, ki ga izvajajo nedržavne entitete, kajti drugače “pristajamo na pravila igre teroristov in njihovih zagovornikov, ki bi nas radi prepričali, da ni razlike med bombo, ki jo podtakne terorist v koš za papir na nabito polni tržnici in ki na slepo in naključno pobije ali pohabi vse, ki se znajdejo v krogu nekaj desetih metrov, ter raketo visoke preciznosti, izstreljeno iz lovskega bombnika na višini šest tisoč metrov, ki z velike razdalje doseže enak učinek na nabito polni tržnici.” Zanimiv primer, ki ga pogosto navaja Chomsky kot edini primer državnega terorizma, ki ga prepoznava mednarodna skupnost, je sodba, ki jo je proti Združenim državam Amerike na meddržavno sodišče vložila Nikaragva leta 1984. V času po padcu vlade Anastasia Somoze, ko je Sandinistična osvobodilna fronta prevzela oblast, so Združene države pomagale rekrutirati in financirati oborožene sile nekdanjega predsednika Somoze. Takratni ameriški predsednik Ronald Raegan je intervencijo v Nikaragvi opravičeval z ogroženostjo 55 ameriških vojakov v sosednjem Salvadorju. Ameriška CIA je tako imenovanim kontrasom priskrbela tudi priročnik z imenom Psihološke operacije v gverilnem vojskovanju, ki uči, kako protestnike zvabiti v spopade z oblastmi, kako uporabljati nasilje s propagandnimi nameni in kako nevtralizirati člane vlade. Meddržavno sodišče je leta 1986 razsodilo v prid Nikaragve in Združene države obsodilo poseganja v suverenost in notranje razmere države, uporabe sile zoper drugo državo in motenja morskega trgovanja. Združene države so bile obsojene na izplačilo reparacij Nikaragvi, vendar do današnjega dne te reparacije še niso bile izplačane. Primer lepo ponazori razmerja moči znotraj mednarodnopravne skupnosti Združenih narodov. Združene države imajo s sedežem v Varnostnem svetu, pa tudi z boljšim stanjem v gospodarstvu določene privilegije, ki jim omogočajo neobvezujoč odnos do obvezujočih sodb. Definirati terorizem na ravni Združenih narodov pomeni poskušati ugoditi interesom mnogih držav, med katerimi nedvomno najbolj izstopa interes, da njihova lastna dejanja nikoli ne morejo zapasti pod definicijo, ne glede na to, ali so de facto enaka dejanjem, ki jih izvajajo nedržavni, uporniški akterji. Druga sestavina vrele kaše je poudarek na žrtvah terorizma, ki morajo vsaj po večini sodobnih definicij biti civilne oziroma nebojujoče žrtve. Poudarek na civilnih, nedolžnih, nebojujočih žrtvah izhaja iz zares najbolj aktualnih primerov. Dejanja, ki se jih najpogosteje zbira pod imenom terorizem, so v preteklosti sicer z napadom na simbolne tarče sicer lahko povzročila tudi civilne žrtve, toda civilne žrtve so v takih dejanjih bolj kolateralna škoda, in ne cilj sam po sebi. V sodobnih terorističnih dejanjih se civilisti pojavljajo kot prva, neposredna tarča, prek katere skušajo teroristični napadi targetirati posredno tarčo, in šele ta je simbolnega pomena. Civilne žrtve so hkrati tudi tisti del definicije, ki institucijam, ki terorizem preganjajo, podeljuje največ moči - predvsem, ker obstaja skoraj splošni dogovor, da so nedolžne žrtve no go. Ob tem velja poudariti, da kljub civilnim žrtvam kot nujnemu pogoju v uradnih definicijah terorizma, te niso nujni pogoj v splošni rabi. Napadi na ameriške vojaške tarče, kot na primer napad na ameriški rušilec Cole leta 2000, so tako mnogokrat v medijih označeni kot teroristični. Zadnja sestavina vrele kaše je motiv terorističnega napada. Večina definicij terorizma se strinja glede tega, da je terorizem uporaba strahu in ustrahovanja za škodovanje civilistom, da bi se uveljavili politični, ideološki ali religiozni cilji. Najpogosteje se pri tem poudarja prav politično. Igor Primorac v zborniku Terorizem: filozofska vprašanja sicer razlikuje med političnim in nepolitičnim terorizmom, pod katerega naj bi spadala še verski in kriminalni terorizem, toda ločnica je, milo rečeno, šibko zastavljena. K verskemu, torej nepolitičnemu terorizmu, na primer Primorac šteje terorizem libanonskega Hezbolah, kar je povsem nesmiselno glede na to, da je imelo gibanje jasne politične cilje, in sicer prenehanje zahodnega in izraelskega vmešavanja v Libanonu. Poudarjanje političnosti ciljev, ki jih želijo teroristi doseči, hkrati vsaj kvazipostavlja ločnico med dejanji naključnih norcev, ki se odločijo razstreliti, in dejanji organiziranih skupin s protioblastnimi cilji. Ta ločnica je pogosto zastavljena grobo, če že ne arbitrarno, in je tista, ki kasneje omogoča war on terror preganjanje nekega določenega terorizma na vse načine in z vsemi sredstvi, ki so državi na razpolago. Coady na primer zapiše, da so teroristična dejanja mnogo globlja in vznemirljivejša od na primer maščevalnega napada k 2000 riminalcev na policijsko postajo, kar naj bi bilo politično nemotivirano početje. Hkrati civilne žrtve beležimo tudi v postrelih na ameriških srednjih šolah, vendar jih ameriško pravo in tudi mediji nikoli ne prepoznavajo kot terorizem, sploh ko se izkaže, da je bil strelec beli fant s težavami v mentalnem zdravju. Njegovega svetonazorstva in možnih političnih motivov se kasneje večinoma ne preiskuje. Obratno, ko se izkaže, da je napadalec povezan z islamskim gibanjem ali pa vsaj je določene veroizpovedi, se pri preiskovanju nikoli ne prevprašujejo njegovi lastni motivi in v poštev ne pride neuravnovešenost. Vztrajanje pri sami političnosti terorizma se zdi še posebej shizofreno. Če terorizem od ostalih napadov na civilno prebivalstvo ločimo samo po tem, da ima pred očmi politične cilje, bi bilo po tem za vsak teroristični incident ta cilj treba prepoznati in analizirati. O političnosti terorističnega napada pa pogosto priča samo in izključno svetovnonazorskost napadalca, v času po 11. septembru torej povezanost z islamskimi gibanji. Če povemo direktneje: ni pomembno, če se napadalec zavzema za določene politične cilje niti ni pomembno za katere, za oznako terorizem včasih postane dovolj, da je napadalec druge veroizpovedi kot država, ki jo prek njenih civilistov napada. Politična motiviranost napada zadošča za to, da ga prepoznamo kot terorizem, v trenutku, ko je napad prepoznan kot terorizem, pa hkrati tudi zanikamo kakršnokoli legitimnost politike, ki naj bi jo terorizem skušal doseči. Večino definicij, ki smo jih razdelali zgoraj, ostaja na ravni obravnave terorizma kot hudega kriminalnega dejanja, pa vendar kriminalnega dejanja, ki ga je mogoče po neki logiki ločiti od ostalih. Toda če terorizem označujemo kot hudo kriminalno dejanje, moramo hkrati pristati na to, da obstajajo mednarodnopravne institucije, ki ga bodo venomer enako in venomer neodvisno kot takega tudi prepoznavale. Marco Fossati smiselno ubesedi frustracije nad bojem proti terorizmu na ravni mednarodnega, pa tudi državnega prava - če terorizem obravnavamo kot kaznivo dejanje, ki naj se ga torej pravno preganja, impliciramo, da obstaja prostor legalnosti, ki bi ga vsi priznavali in upoštevali in v katerem bi delovale nepristranske institucije, ki bi zastopale skupnost državljanov sveta. Vsak terorizem se v samopercepciji predstavlja kot protiterorizem - kdo je kot terorist prepoznan, pa je odvisno od razmerij moči med stranmi. Fossati predlaga drugo možnost - namesto da terorizem obravnavamo kot kriminalno dejanje, ga lahko obravnavamo kot vojaško taktiko. Vojaško taktiko, s katero prek ustrahovanja in z uporabo nasilja nad civilisti določena skupina poskuša doseči svoje politične cilje. V tem smislu ni med terorističnimi skupinami nič več skupnih točk kot imajo skupnih točk vse vojske, ki pri svojem bojevanju uporabljajo drone. Skupine, prepoznane kot teroristične, tudi same sebe neredko razumejo kot vojaške organizacije, kar včasih kažejo že njihova imena, kot so na primer italijanske Rdeče brigade, nemška Frakcija rdeče armade in Irska republikanska armada. Če terorizem obravnavamo kot vojaško ali pa tudi kot politično taktiko, kot enega izmed načinov uveljavljanja določenih političnih ciljev, podremo teoretsko prepreko, ki se pogosto ustavi pri sodbi, da so teroristična dejanja moralno neopravičljiva. Poskus debate o tem, ali je terorizem mogoče moralno upravičiti ali ne, skoraj vedno vodi v mrtvo točko, kajti precej zahtevno, predvsem pa povsem neproduktivno je poskušati moralno upravičevati pobijanje civilistov. Če terorizem obravnavamo zgolj kot politično ali vojaško taktiko, hkrati izničimo precej glamurja in posploševanj, ki mu pritičejo. Istočasno se lahko brez slabe vesti odpovemo iskanju vzporednic med politično povsem nepovezanimi skupinami v različnih časovnih obdobjih, ki bi naj jih združeval terorizem. V sodobni politični sferi nekaj označiti za terorizem pomeni predstaviti svoje nasprotnike kot fanatične ekstremiste. V tem smislu je pojem terorizem povsem analogen pojmu totalitarizem, vsebinsko skoraj popolnoma izpraznjen zaradi premnogih protislovij, ki pritičejo njegovemu definiranju, boj proti t...izmu pa kljub protislovjem postane moralni imperativ vsakega državnega voditelja, ki kaj da nase. Taktična definicija pojma terorizem, ki relativno elegantno zaobjame dejanja skupin, označenih kot teroristične od 19. stoletja naprej, pa se v današnji rabi izgubi v gori moralističnih in političnih pritiskov. V tem današnja raba ni različna od zgodovinske, ki se je vedno prilagajala vsakokratnim političnim vetrovom. Sami prevali, ki jih termin doživlja, so seveda logični glede na spreminjajoče se politične razmere, potrebno pa jih je razumeti ravno v luči teh razmer. Tovrstne pritiske dobro opisuje javno zgražanje nad tiskovno agencijo Reuters po 11. septembru, ko je njihov urednik vztrajal pri politiki, da se besede ne uporablja z utemeljitvijo “vsi vemo, da kdor je za nekoga terorist, je za drugega borec svobode”.


dare.likar@siol.net » Objave » Enako drugačen! « Kulturni adrenalin Le kako? » Objavljeno v 6.02.2017 ob 13:24\tin zapisano pod miks . 6 komentarjev na “Enako drugačen!” 6.02.2017 ob 13:39 Mene bolj kot različnost levo : desno, zanima različnost zgoraj : spodaj. 6.02.2017 ob 16:35 Vsak osebek, pa naj bo levi ali desni, naj bi vedel, za kaj živi. Naj bi imel vsaj kanček samozavesti! In, glej ga vraga! Prav ta kanček samozavesti je težava. Če jo osebek ima, kompromis ne pride kar sam od sebe, če je pa nima, prevzamejo v njegovem imenu vajeti strici. 6.02.2017 ob 20:47 Najlažje je sprejemati kompromise doma.Drži kar reče žena,pa je mir. 6.02.2017 ob 22:31 @Mirko, tudi to ima vsako svoje pristaše! 6.02.2017 ob 22:34 @Milan, tudi to, da imaš mnenje, je po svoje naporna reč!! zato pa obstaja vedno takšna masa ljudi, ki mnenja nima in se raje drži svoje črede. Poleg vsega pa imajo ravno ti v tej navidezni demokraciji največ moči. Ali pa glasu!! 6.02.2017 ob 22:35 @Miri, samo da je demokratično!!


MEŠČANSKO Stanovanje S PARKIRIŠČEM, Podravska, Ptuj, 3-sobno, 82 m2, prodam


text: Vesólje ali vsemírje je pojem, s katerim so v prvi polovici 20. stoletja imenovali celotni prostorsko-časovni kontinuum, v katerem se živi skupaj s snovjo in energijo, vključno s planeti, zvezdami, galaksijami. Tudi bivajoča bitja so snovna. V tem smislu v največjem merilu poskuša razumeti Vesolje kozmologija – znanost, ki se je razvila iz astronomije in fizike. V drugi polovici 20. stoletja je razvoj opazovalne kozmologije, imenovane tudi fizikalna kozmologija, razdelil pomen besede Vesolje med opazovalnimi in teoretičnimi kozmologi. V opazovalni kozmologiji po navadi opuščajo upanje opazovanja celotnega prostorsko-časovnega kontinuuma, teoretični kozmologi pa niso izgubili upanja najti najbolj razumljivih razmišljanj za modeliranje celotnega prostora-časa, navkljub velikim težavam pri predstavljanju kakršnekoli izkustvene zvezanosti s takšnimi razmišljanji in tveganosti preiti v metafiziko. Čeprav prostorska velikost celotnega vesolja ni znana, je možno meriti opazljivo vesolje. Najzgodnejše znanstvene modele vesolja so razvili stari Grki in indijski filozofi. Prvi modeli so bili večinoma geocentrični, kjer je bila Zemlja središče Vesolja. Sčasoma so točnejša astronomska opazovanja vodila Nikolaja Kopernika, da je razvil heliocentrični model s Soncem v središču Osončja. Pri razvoju splošnega gravitacijskega zakona je Isaac Newton gradil na Kopernikovem delu, kakor tudi na opazovanjih Tycha de Braheja in zakonih gibanja planetov Johannesa Keplerja. Nadaljnje opazovalne izboljšave so vodile do spoznanja, da je Sonce eno od sto milijard zvezd v krajevni galaksiji z imenom Rimska cesta, ki je ena od vsaj stotih milijard galaksij v Vesolju. Mnogo zvezd v krajevni galaksiji ima svoje planete. V največjem merilu so galaksije porazdeljene enakomerno in enake v vseh smereh, kar pomeni, da Vesolje nima robu ali središča. V manjših merilih so galaksije porazdeljene v skupinah, jatah in nadjatah, ki oblikujejo ogromna vlakna in praznine v prostoru, ter tvorijo ogromno penasto strukturo. Odkritja v zgodnjem 20. stoletju so pokazala, da ima Vesolje začetek in, da se od tedaj prostor širi. Trenutno se še vedno širi in to vedno hitreje. Teorija prapoka je prevladujoč kozmološki opis razvoja Vesolja. Po tej teoriji sta se prostor in čas pojavila skupaj pred z določeno količino energije in snovi, ki je postala redkejša, ko se je Vesolje razširilo. Po začetni pospešeni širitvi po približno 10−32 sekunde in ločitvi štirih znanih osnovnih sil se je Vesolje postopoma ohladilo in se širilo naprej, kar je omogočilo, da so se tvorili prvi podatomski delci in preprosti atomi. Temna snov se je postopoma združila in tvorila penasto strukturo vlaken in praznin pod vplivom gravitacije. Sčasoma so nastali velikanski oblaki vodika in helija na mestih kjer je bila temna snov najgostejša, ter tvorili prve galaksije, zvezde in vse, kar je vidno sedaj. Možno je videti telesa, ki so sedaj dlje stran kot 13,799 milijard svetlobnih let, ker se je sam prostor razširil, in se še vedno širi. To pomeni, da se lahko telesa, ki so sedaj oddaljena 46 milijard svetobnih let, vidijo v svoji oddaljeni preteklosti, saj so bila v tej preteklosti, ko so oddala svetlobo, veliko bližje Zemlji. Iz raziskovanja gibanja galaksij se ve, da Vesolje vsebuje več snovi kot jo je moč zaznati na običajne načine. Ta nevidna snov se imenuje temna snov (temna pomeni, da obstaja širok razpon močnega posrednega dokaza, da ta temna snov obstaja, vendar jo še niso neposredno opazovali). Model Lambda-CDM je najbolj razširjen model Vesolja. Po njem je približno 69,2 % ± 1,2 % [2015] mase in energije v Vesolju skalarno polje znano kot temna energija, ki je odgovorna za trenutno širjenje prostora, ter približno 25,8 % [2015] temne snovi. Običajne (»barionske«) snovi je tako le 4,9 % [2015] fizičnega Vesolja. Zvezde, planeti in oblaki vidnega plina tvorijo le približno 6 % običajne snovi ali približno 0,3 % celotnega Vesolja. Obstaja več konkurenčnih domnev o končni usodi Vesolja in o tem kaj je bilo, če je bilo, pred prapokom. Več fizikov in filozofov odklanja takšne špekulacije in dvomi o tem, da bodo podatki o teh stanjih sploh kdaj dostopni. Nekateri fiziki so predlagali več različnih domnev mnogovesolij, v katerih je krajevno Vesolje eno od mnogih (tudi neskončno mnogo) vesolij, ki prav tako obstajajo. Definicija Fizično Vesolje je definirano kot ves prostor in čas (s skupnim imenom prostor-čas) in njuno vsebino. Ta vsebina se sestoji iz vse energije v različnih oblikah, vključno z elektromagnetnim valovanjem in snovjo, ter tako planeti, naravnimi sateliti, zvezdami, galaksijami in vsebino medgalaktičnega prostora. V Vesolju obstajajo tudi fizikalni zakoni, ki vplivajo na energijo in snov, kot so na primer: ohranitveni zakoni, zakoni klasične mehanike in teorij relativnosti. Vesolje je velikokrat definirano kot »celotnost obstoja« ali vse kar obstaja, vse kar je obstajalo in vse kar bo obstajalo. Dejansko nekateri filozofi in znanstveniki pri definiciji Vesolja podpirajo vključitev zamisli in abstraktnih konceptov – kot sta na primer matematika in logika. Beseda vesolje se lahko nanaša tudi na koncepte, kot so: kozmos, svet in narava. Etimologija Slovenščina in slovanski jeziki Beseda vesolje etimološko ni povsem pojasnjena. Gre morda za ljudskoetimološko naslonitev. V stari cerkveni slovanščini je vъsel'enaja 'naseljena zemlja', obъšte vъsel'enije 'vesolje', rusko вселенная 'vesolje' in je dobesedni kalk starogrške besede ekumena : oikouménē (ge) 'naseljena (zemlja)' in 'cel svet', kar vsebuje žensko obliko trpnega deležnika glagola οἰκέω: oikeō 'stanujem, naselim'. Slovensko *vesoljni je morda nastalo iz *vьsь vъsel'enъjь (svetъ) 'ves' in določno obliko trpnega deležnika glagola *vъseliti 'naseliti, vseliti'. Podoben izvor ima ruska besda. Krelj in drugi protestantski pisci so rabili vʃe ulnu, rodilnik vʃiga olniga in gre mogoče za sklop iz *ves voljni 'celoten, vseobsegajoč', kar je dobesedno *'od vse (božje) volje'. Sopomenke Najpogostejša definicija za vesolje se pri starogrških filozofih kaže pri pitagorejcih , in vključuje celotno snov in prostor, : tò hólon ('vse stvari'), kar nujno ne vsebuje tudi praznino, in celoten kozmos (). Druga sopomenka je bila (s pomenom svet, kozmos). Sopomenke se najdejo tudi pri latinskih avtorjih (totum, mundus, natura) in so se ohranile v sodobnih jezikih. Na primer nemške besede das All, Weltall in Natur za Vesolje. Podobne sopomenke se najdejo v angleščini, kot na primer vse (everything, npr. v teorija vsega (theory of everything)), kozmos (the cosmos, npr. v kozmologija (cosmology)), svet (the world, npr. v interpretacija mnogoterih svetov (many-worlds interpretation)) in narava (nature, npr. v naravno pravo (natural law) ali filozofija narave (natural philosophy)). Razlogi za obstoj in smisel Vesolja Hawking je zapisal: »Človeku ne bi bilo treba reči, da je Bog zagnal vesolje tako, da teče na neki poljuben način, ki ga ne moremo razumeti. Moja teorija ne pravi ničesar o obstoju Boga – le to pravi, da se On ne more obnašati, kakor bi se mu zazdelo.« In še: »Čeprav znanost morda lahko reši vprašanje nastanka vesolja, pa ne zna odgovoriti na vprašanje: zakaj se vesolje sploh muči s svojim obstojem? Odgovora na to vprašanje ne poznam.« Če se na grobo oceni, se lahko dobi tudi število planetov v Vesolju, podobnih Zemlji, ki znaša približno 5. Verjetnost, da so življenja na njih razvita v enakih fazah, je majhna. Fizikalne značilnosti Od štirih osnovnih interakcij v astronomskih dolžinskih merilih prevladuje gravitacija. Gravitacijski učinki so kumulativni; to je v nasprotju s pozitivnimi in negativnimi učinki, ki se običajno medsebojno izničijo. Zaradi tega je v astronomskih dolžinskih merilih elektromagnetna interakcija relativno nepomembna. Preostali dve interakciji, šibka in močna jedrska sila, z razdaljo zelo hitro upadata; njuni učinki so omejeni predvsem na podatomskem dolžinskem merilu. Za Vesolje se zdi, da vsebuje veliko več snovi kot antimaterije. Ta asimetrija je verjetno povezana s kršitvijo simetrije CP. To neravnovesje med snovjo in antimaterijo je delno odgovorno za obstoj vse snovi, ki obstaja v sedanjosti. Če bi snov in antimaterija ob prapoku nastali v enaki količini, bi se med seboj popolnoma izničili in pustili za sabo le fotone. Za Vesolje se tudi zdi, da nima niti gibalne niti vrtilne količine, ki bi sledili sprejetim fizikalnim zakonom, če je Vesolje končno. Ti zakoni so Gaussov zakon in nedivergenca napetostnega psevdotenzorja. Velikost in predeli Velikost Vesolja je težko določiti. V skladu s splošno teorijo relativnosti, nekateri predeli prostora ne morejo nikoli priti v stik s krajevnim zaradi končne hitrosti svetlobe in stalnega širjenja prostora. Na primer, radijska sporočila poslana z Zemlje verjetno ne bodo nikoli dosegla nekaterih predelov prostora, tudi če bo Vesolje obstajalo večno. Predpostavlja se, da oddaljeni predeli prostora obstajajo in da so del stvarnosti tako kot obstajamo tudi mi, čeprav z njimi nikoli ne bomo mogli imeti stika. Prostorski predel, ki lahko na nas vpliva in na katerega lahko vplivamo mi, je opazljivo vesolje. Opazljivo vesolje je odvisno od lege opazovalca. S premikanjem lahko opazovalec pride v stik z večjim predelom prostora-časa kot opazovalec, ki se ne premika. Kljub temu celo najbolj hiter popotnik ne more priti v stik z vsem prostorom. Značilno je, da opazljivo vesolje označuje del Vesolja, ki se ga opazuje s krajevnega vidnega mesta v krajevni galaksiji, Rimski cesti. Prava razdalja – razdalja, ki se meri v določenem času, vključno s sedanjostjo – med Zemljo in robom opazljivega vesolja, je 46 milijard svetlobih let (14 milijard parsekov), zaradi česar je premer opazljivega vesolja približno . Razdalja, ki jo je svetloba prepotovala od roba opazljivega vesolja, je zelo blizu starosti Vesolja pomnoženo s hitrostjo svetlobe, , vendar to ne predstavlja razdalje v vsakem trenutku, ker se rob opazljivega vesolja in Zemlja, od izmerjenega trenutka medsebojno oddaljujeta. Za primerjavo, premer tipične galaksije je 30.000 svetlobnih let (9,198 parsekov), in tipična razdalja med dvema sosednjima galaksijama je 3 milijone svetlobnih let (919,8 kiloparsekov). Kot primer: Premer Rimske ceste je približno 100.000–180.000 svetlobnih let, in najbližja sestrska galaksija Rimske ceste je Andromedina galaksija, ki se nahaja približno 2,5 milijona svetlobnih let daleč. Ker se ne da opazovati prostor onstran roba opazljivega vesolja, ni znano, ali je velikost Vesolja v celoti končno ali neskončno. Ocene skupne velikosti Vesolja, če je končno, dosegajo megaparsekov, podane v resoluciji No-Boundary Proposal. Starost in širjenje Astronomi so izračunali starost Vesolja ob predpostavki, da model Lambda-CDM pravilno opisuje evolucijo Vesolja iz enotnega, vročega, gostega izvornega stanja v sedanje stanje in da pravilno meri kozmološke parametre, ki sestavljajo model. Običajno je v nabor opazovanj vključena anizotropija kozmičnega mikrovalovnega sevanja ozadja, razmerje svetlosti/rdečega premika za supernove tipa Ia, in obsežne jate galaksij, ki vsebujejo značilnost barionske akustične oscilacije. Na splošno druga opazovanja, kot so Hubblova konstanta, velika količina jat galaksij, šibko gravitacijsko lečenje in starost kroglastih zvezdnih kopic, zagotavljajo preverljivost modela, vendar se trenutno manj točno meri. Ob predpostavki, da je model Lambda-CDM pravilen, prinaša merjenje parametrov z uporabo različnih tehnik s številnimi preskusi najboljšo oceno starosti Vesolja iz leta 2015 13,799 ± 0,021 milijard let. Sčasoma so se Vesolje in njegove komponente razvile; na primer, relativna populacija kvazarjev in galaksij se je spremenila. Tudi prostor sam se je razširil. Zaradi te širitve, lahko znanstveniki na Zemlji opazujejo svetlobo iz galaksij, ki se nahajajo 30 milijard svetlobnih let daleč, čeprav je svetloba potovala le 13 milijard let; prostor med njimi se je razširil. Ta širitev je v skladu z opazovanjem, da je bila svetloba iz oddaljenih galaksij v rdečem premiku; oddani fotoni so se med svojim potovanjem raztegnili na daljše valovne dolžine in nižje frekvence. Analize supernove tipa Ia kažejo, da se prostorska širitev pospešuje. Več kot je snovi v Vesolju, močnejša je medsebojna gravitacijska privlačnost snovi. Če bi bilo Vesolje preveč gosto, bi se lahko ponovno zrušilo v gravitacijsko singularnost. Vendar, če bi Vesolje vsebovalo premalo snovi, bi se širitev prehitro pospeševala in planeti in planetarni sistem se ne bi mogli oblikovati. Od prapoka poka, se je Vesolje širilo monotono. Morda ni presenetljivo, da ima krajevno Vesolje ravno pravšnjo gostoto mase približno 5 protonov na kubični meter, kar je omogočilo razširitev v zadnjih 13,8 milijarde let, kar je dalo čas za oblikovanje Vesolja kot se ga vidi sedaj. Dinamične sile, ki delujejo na delce v Vesolju, vplivajo na stopnjo širitve. Pred letom 1998 se je pričakovalo, da se bo stopnja povečevanja Hubblove konstante z minevanjem časa zmanjšala zaradi vpliva gravitacijskih interakcij v Vesolju. V Vesolju je še dodatna količina, ki se jo lahko opazuje, ki se imenuje parameter zaviranja (deceleration parameter), za katerega kozmologi pričakujejo, da je neposredno povezan z gostoto snovi v Vesolju. Leta 1998, sta dve različni skupini izmerili parameter zaviranja, da je skladen z −1, vendar ne z ničlo, kar pomeni, da se današnja stopnja povečevanja Hubblove konstante povečuje s časom. Prostor-čas Prostori-časi so arene kjer se dogajajo vsi fizikalni dogodki. Osnovni elementi prostorov-časov so dogodki. V danem prostoru-času je dogodek definiran kot edinstvena lega v nekem času. Prostor-čas je unija vseh dogodkov (enako kot je premica unija vseh svojih točk). Zdi se, da je Vesolje enakomeren prostorsko-časovni kontinuum, ki je sestavljen iz treh prostorskih in ene časovne razsežnosti (dogodek v prostoru-času fizikalnega vesolja se zato lahko določi z nizom štirih koordinat:(x, y, z, t) ). V povprečju je prostor skoraj raven (z ukrivljenostjo blizu nič), kar pomeni, da evklidska geometrija empirično velja z visoko točnostjo v večini Vesolja. Za prostor-čas se tudi zdi, da ima preprosto povezano topologijo, analogno s kroglo, vsaj na dolžinski lestvici opazljivega vesolja. Vendar pa današnja opazovanja ne izključujejo možnosti, da ima Vesolje več razsežnosti (kot domnevajo nekatere teorije, kakor je teorija strun), in da ima lahko njegov prostor-čas več povezanih globalnih topologij, analogno valjastim ali toroidnim topologijam dvorazsežnih prostorov. Prostor-čas Vesolja se običajno razlaga z evklidskega stališča, s prostorom s tremi razsežnostmi in časom sestavljenim iz ene razsežnosti, četrte razsežnosti. S kombiniranjem prostora in časa v eno mnogoterost, ki se imenuje prostor Minkowskega, so fiziki poenostavili veliko število fizikalnih teorij, kot so tudi enotneje opisali delovanje Vesolja na nadgalaktičnem in podatomskem nivoju. Prostor-čas dogodki niso absolutno določeni prostorsko in časovno, temveč so določeni relativno glede na gibanje opazovalca. Prostor Minkowskega se približuje Vesolju brez gravitacije; psevdoriemannovska mnogoterost splošne teorije relativnosti opisuje prostor-čas s snovjo in gravitacijo. Oblika Splošna teorija relativnosti opisuje kako prostor-čas ukrivljata in upogibata masa in energija (gravitacija). Topologija ali geometrija Vesolja vključujeta krajevno geometrijo v opazljivem vesolju in globalno geometrijo. Kozmologi pogosto delajo s prostoru podobno rezino prostora-časa, ki se imenujejo sogibajoče koordinate. Rezina prostora-časa, ki se jo lahko opazuje, je narobe obrnjen stožec svetlobe, ki razmejuje kozmološko obzorje. Kozmološko obzorje (imenovano tudi obzorje delcev ali obzorje svetlobe), je največja razdalja iz katere so lahko delci pripotovali do opazovalca v času obstoja Vesolja. To obzorje predstavlja mejo med opazljivimi in neopazljivimi predeli Vesolja. Obstoj, značilnosti in pomembnost kozmološkega obzorja je odvisen od posameznega kozmološkega modela. Pomemben parameter, ki opredeljuje prihodnji razvoj teorije Vesolja, je parameter gostote, Omega (Ω). Ta je določen kot povprečna gostota snovi Vesolja deljena s kritično gostoto. Parameter določi eno izmed treh geometrij glede na to ali je Ω enak, manjši ali večji kot 1 – te so poimenovana kot ravna, odprta in zaprta vesolja Opazovanja, vključno s sondama Cosmic Background Explorer (COBE), Wilkinson Microwave Anisotropy Probe (WMAP) in Planckovimi zemljevidi CMB, kažejo na to, da je Vesolje neskončno v obsegu s končno starostjo, kar so opisali s Friedmann–Lemaître–Robertson–Walker (FLRW) modeli. Ti modeli FLRW tako podpirajo inflacijske in standardne modele kozmologije, ki opisujejo ravno, homogeno Vesolje v katerem prevladuje temna snov in temna energija. Podpora življenju Vesolje naj bi bilo natančno naravnano; domneva Natančna naravnanost Vesolja je teza, da se pogoji, ki omogočajo obstoj opaznega življenja v Vesolju, lahko pojavijo le, ko določene univerzalne temeljne fizikalne konstante ležijo znotraj ozkega obsega vrednosti. Če bi bila katerakoli od temeljnih konstant le rahlo drugačna, Vesolje verjetno ne bi omogočalo vzpostavitve in razvoja snovi, astronomskih struktur, elementarne raznolikosti ali življenja. O tezi se razpravlja med filozofi, znanstveniki, teologi in zagovorniki kreacionizma. Usoda Vesolja Odvisno od povprečne gostote snovi in energije v Vesolju, se bo Vesolje ali večno razširjalo ali pa bo prevladovala težnost in se bo morebiti sesedlo samo vase v »velikem zdrku« ali »velikem kolapsu«. Trenutno kaže, da je za to premalo mase in energije in celo, da širjenje Vesolja narašča in se bo širilo vekomaj. Glej tudi končna usoda Vesolja, toplotna smrt Vesolja. Mnogovesolje Obstajajo razmišljanja, da obstaja več vesolij v večnivojskem mnogovesolju (multivesolju). Masa, ki v takšnem vesolju pade v črno luknjo, je lahko prapok, ki naredi drugo vesolje. Vsekakor takšnih zamisli trenutno ne morejo preveriti in so le spretna umovanja. Drugi pojmi Skozi zgodovino so uporabili različne besede za označitev »celotnega prostora«, vključno s sopomenkami v različnih jezikih »nebesa«, »kozmos« in »svet«. Večinoma se sicer besede kot je svet in soznačnice v različnih jezikih sedaj nanašajo na planet Zemljo, včasih pa se nanašajo tudi na vse, kar obstaja. Pri pojmu mnogovesolja, ki vsebuje veliko »vesolij« (pisano z malo), je Vesolje, pisano z veliko, eno izmed njih. Glej tudi fizika osnovnih delcev standardni model kritična gostota Einsteinovo vesolje otroško vesolje popolna teorija poenotenja splošna teorija relativnosti teorija velikega poenotenja teorija vsega Olbersov paradoks znanstvena fantastika vesoljsko plovilo Opombe Sklici Viri , (prevod Mirjam Galičič) , (prevod Uroš Kalčič) , (prevod Mirjam Galičič) : navaja »manj kot 10 %«, vendar navaja tudi točnejšo vrednost 0,3 % Vesolja, kar je približno 6 % barionske snovi [4,9 % po Planck 2015]. kratka različica je na voljo na Shut up and calculate. (glede na znameniti navedek Davida Mermina »utihni in računaj« ) Zunanje povezave Arno Penzias, Moj pogled na Vesolje, (prevod Andrej Guštin) Spika 2 (1994) Kvarkadabra Jure Zupan: Kako se lahko neskončno vesolje še naprej širi? Kvarkadabra Jure Zupan, O standardnem in stacionarnem modelu vesolja, Kvarkadabra Sašo Dolenc, Kako, da je vesolje nastalo iz nič, Kvarkadabra Giordano Bruno, O neskončnem, vesolju in svetovih - prvi dialog, Kvarkadabra 9, 4 (2001): Kvarkadabra Jure Zupan, Število galaksij v vesolju, Kvarkadabra Richard Powell: Atlas Vesolja (An Atlas of the Universe) : Vrsta slik v različnih merilih s pojasnitvami Intuitivni pripomočki za ravno, neomejeno Vesolje (igre :) Starost Vesolja na Space.Com Astronomski radio NOVA Science:The Elegant Universe Ciklično vesolje Astronomski dinamični sistemi Fizikalna kozmologija


[PRESTAVLJENO] Dobrodošli v prihodnosti 12. marec 2020 Ob 14.00 14.00 - 15.30 CEST HealthDay povezuje inovativna podjetja, ki razvijajo nove digitalne in napredne tehnološke zdravstvene rešitve, z vsemi ključnimi vpletenimi na področju digitalizacije v zdravstvu in oskrbi. Na njem se srečajo podjetja in posamezniki, ki želijo z informacijsko tehnologijo izboljšati zdravje ljudi po svetu. Štirje brilijantni posamezniki, vodilni na svojem področju na svetu, bodo posamično v 18 minutah predstavili svoje ideje in kaj to lahko pomeni za prihodnost našega zdravljenja, a tudi preventive, zgodnejšega odkrivanja bolezni ter boljše oskrbe za vse nas. Spremembe so tako velike, da je potrebno včasih pogledati daleč naprej, da bi videli, kam iti naprej danes. Poglej si seznam govorcev.