text: 1751 (MDCCLI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 14. november - Capel Lofft, angleški pisatelj († 1824) 16. december - Leopold II. Maksimilijan Anhalt-Dessauški, princ in pruski general (* 1700) Smrti 25. marec - Friderik I., švedski kralj (* 1676) 11. november - Julien Offray de La Mettrie, francoski zdravnik in filozof (* 1709)


Spremljali smo ga pri njegovem najljubšem opravilu. Ob rojstvu novega vaščana je odnesel materi občinsko darilo. Tokrat je bila to Gruzijka, ena izmed več kot sto čakajočih na azil v Avstriji, ki jih je deželna vlada namestila v dveh objektih v njegovi občini. Večjih težav doslej niso imeli, po dveh letih sobivanja pripoveduje koroški rojak Smrtnik. V Sloveniji imamo največje težave s slabim obveščanjem. Kako poteka postopek iskanja lokacij v Avstriji? Občine smo med zadnjimi, ki so obveščeni. Dežela je dobila nalogo, da razporedi begunce po kvotah, in je iskala lokacije. Pri nas je imel eden izmed občanov dve hiši, ko ju je preuredil in ju na skrivaj ponudil za namestitev. O dogovoru smo bili obveščeni tik pred prihodom beguncev, kar je sprva povzročilo nekaj nemira med ljudmi. Zato mislim, da je boljša pravočasna informacija. Res pa je, da prehitra informacija včasih tudi ni najboljša, saj prekmalu sproži preveč čustev. Rekli ste, da največ teh čustev sprožijo politiki. Kot župan imaš nalogo, da miriš, da ljudi združuješ. Če je župan tisti, ki ljudi informira, če to počne v osebnih pogovorih po hišah in ljudem pove, da to ni taka tragedija, potem uspe. Če pa tudi sam nasprotuje kot desničarji pri nas (svobodnjaki, op. p.), potem lahko to pripelje do demonstracij in lahko vse skupaj propade. So se ljudje na prišleke navadili? So medijsko izpostavljeni incidenti v Nemčiji ljudi prestrašili? Malo bolj prestrašeni so. Seveda so po teh televizijskih poročilih in ob množicah, ki prihajajo v Evropo, ljudje postali bolj zadržani, kar je tudi razumljivo. Seveda pa je naša naloga, da tudi to uredimo. Naloga politike je, da najde rešitve. Sem pa razočaran nad Evropo, saj smo bili še ne tako dolgo nazaj vsi veseli, da mej ne bo več, zdaj pa kaže, da bodo celo takšne, kot so bile prej med vzhodom in zahodom. Koliko se je v zadnjem času povečala prisotnost varnostnih organov? Precej več je policistov in vojakov, ki se vozijo mimo nas na mejni prehod Jezersko. V naslednjih mesecih jih bo najbrž še več, sploh spomladi in poleti, ko bodo zelene meje spet prehodne. Tudi mene skrbi, če bi prišlo do zapletov ali celo konfliktov, bi to gotovo škodovalo tudi nam v Železni Kapli. Je namestitev beguncev lahko ovira za vsakdanje življenje? Pri nas jih je skoraj 4,5 odstotka prebivalstva, vendar skoraj niso vidni. Živijo bolj zase, srečuješ pa jih pri zdravniku, zobozdravniku, na trgu, v trafiki. Tudi v trgovini, saj sami poskrbijo zase. Potem ko dobijo azil, gredo tja, kjer lahko dobijo delo, v večja mesta, kot so Celovec, Gradec in Dunaj. Pri vas torej dobijo brezplačno streho nad glavo, kjer počakajo na azil. Ob tem pa dobijo tudi žepnino. Dobijo 180 evrov mesečno in s tem morajo živeti, si nakupiti hrano in pijačo. Stanovanje, ogrevanje in elektriko plača lastnik nepremičnine. Ta pa dobi približno deset evrov za vsako osebo, ki ji uredi namestitev. Najemodajalci torej gotovo nekaj zaslužijo, vendar morajo zagotoviti, da imajo najemniki vse, kar potrebujejo, da jim je toplo in da živijo v človeških pogojih. Kakšno je vaše sporočilo slovenskim županom, ki jih čakajo izzivi, skozi katere ste vi že šli? Županom v Sloveniji bi predlagal, naj skušajo poiskati ljudi, ki radi pomagajo, in tudi tiste, ki bi dali v uporabo hiše. Tako bodo vsaj malo pomagali državi. Upor nič ne pomaga. Potem mora država ukrepati in tudi prisilno namestiti veliko število ljudi. To potem škoduje prav vsem. Jure Brankovič, Tarča


Izračun Sade satija - Dogodki Domov / Storitve / Izračun Sade satija Izračun Sade satija količina Sade sati je cca 7,5 let dolgo obdobje, v katerem se Saturnov tranzit nahaja nad Luno v natalni karti. Ker je Luna po svoji naravi zelo občutljiva, čutimo Saturnov vpliv, ko se le ta nahaja že eno hišo pred in za natalno Luno. Nekateri označujejo to obdobje za obdobje trpljenja in žalosti. V tem obdobju resda lahko pričakujemo več težav in ovir na svoji poti (poslovni, zdravstveni, partnerski in drugi zapleti), vendar vse z namenom preobrazb in notranjega napredka. Saturn je po svoji naravi brezkompromisen učitelj. Uči nas tega, kaj je v življenju res pomembno. To obdobje je namenjeno obračanju vase, sprejemanju življenja takšnega kot je in odvezovanju od vsega, na kar smo pretirano navezani. Saturn nas uči, da je življenje izkušnja, da je potrebno živeti in sprejeti vse izkušnje, ki nam pridejo naproti. Tudi tiste, ki so nam manj ljube. Pomembno je, da se ne zataknemo v pričakovanja, upiranje in pretirano navezanost na karkoli, saj to so stvari, ki nam v življenju povzročijo največ trpljenja. Obrnimo se vase, sprejemajmo življenjske izkušnje, življenjsko učenje – s pravim pristopom tudi Saturnov prehod ne bi smel povzročati preveč težav. Za izračun Sade satija in navedbo področij, katerim je v obdobju Sade satija dobro posvetiti več pozornosti, v opombo ob naročilu napišite vaše rojstne podatke (datum, ura, minuta in kraj rojstva). Izračun Sade sati zajema splošno razlago sade satija, izračun znamenja po djotiš astrologiji in osnovno razlago znamenja ter časovna obdobja sade satija; in katerih področij se sade sati pri osebi najbolj dotakne v posameznih tretjinah vsakega sade satija. 5€ Dodaj v košarico


source: CulturaX

text: Revizija podjetja – Golovec-Baseball.si Kdor ima svoje podjetje ali kaj podobnega ve, da samo poslovanje ni najbolj lahko. Včasih ne veš kako podjetje posluje, če gre vse, kot mora ali bi morali kaj izboljšati. Zato pa je dobro, da se včasih naredi revizija podjetja, kjer se lahko ugotovijo vse napake, ter se začnejo te napake popravljati. Beseda revizija je mogoče za nekoga neznanka, to ni nikakršna policija ali inšpekcija za podjetje. To se naredi notranja revizija samega podjetja, ki je na en način podobna kakšni inšpekcijski službi, ampak nima nobene veze z njo. To se naredi celoten pregled podjetja, se podjetju dajo napotki za naprej oziroma se pomaga za nadaljevanje. Notranja revizija je pomembna za čisto vsako podjetje, saj mu omogočijo, da deluje po vseh zakonih v nadaljevanju. Dobeno podjetje si ne sme privoščit kakšnih napak, saj lahko hitro pride takrat do kakšnih težav in velikih padcev. Zato pa so za to posebej usposobljena podjetja, ki se ukvarjajo s temi dejavnosti in pridejo v podjetje naredit en pregled. Tu ni kazni ali kaj podobnega, tukaj dobijo navodila za nadaljno poslovanje. Na tak način je podjetje lahko uspešno, dela po vseh pravilih in se izognejo določenim težavam. Samo revizijo podjetja izvaja revizor, ki je na tem področju usposobljen in ve kaj dela ter kaj mora vse pregledati. Nič se bat, ko slišite, da imate v podjetju revizijo podjetja. Kot sem omenila to niso inšpektorji ali policaji, pomagali vam bodo s poslovanjem. Vsako podjetje je uspešno, če deluje vse po pravilih, zato pa si naročite včasih revizijo, da vidite kje ste. Ni nujno, da gre kaj narobe, samo kkašen pregled pa včasih tudi ni slab. Poglejte na zgornji povezavi in lahko ogromno podatkov izveste ter tudi nekaj o samem poslovanju podjetja, ki dela revizije. Lahko se pogovorite z njimi in bodo tudi v vaše podjetje prišli, da vidite kje ste s poslovanjem.


source: fineweb

text: Sofitel Dubai Jumeirah Beach zgrajen leta 2009 je prepoznaven dodatek Dubaj in pametna izbira za popotnike. Hotel leži samo 25. Km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Prednost hotela je dostopnost do številnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Sprehajališče Jumeirah, Dubaj Marina Mall, Food-Based Body Scrubs. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Sofitel Dubai Jumeirah Beach, naredijo gostom prijeten oddih. Infrastruktura za invalide, sobna postrežba, nadstropje za vodilne , salon, sobna postrežba 24/7 so samo nekatere od dodatnih storitev. 438 sob v 32 nadstropjih nudi topel in prijeten dom daleč stran od doma, poleg tega pa so na voljo tudi ločena tuš in kad, dostop do interneta (brezplačen), sef v sobi, video igre v sobi, dostop po luksuznega salona. Hotel nudi veliko različnih rekreacijskih možnosti, kot so savna, golf igrišče (v premeru 3 km), zunanji bazen, parna kopel, fitness center. Za potnike v Dubaj je prava izbira Sofitel Dubai Jumeirah Beach, saj nudi sproščeno in brezskrbno bivanje.


uporaba računalniških kod, škodljivih programov ali česar koli, kar bi lahko motilo, onesposobilo ali škodovalo tej storitvi, ponudniku storitve in njegovi programski ter strojni opremi ter telekomunikacijskim napravam ali elektronskemu komunikacijskemu omrežju,


Ena pastila vsebuje 80 mg vodnega ekstrakta islandskega lišaja (0,4–0,8 : 1).


text: Napotnice Vrste napotnic Stalna napotnica velja daljše obdobje, in sicer od dneva izdaje napotnice dalje in največ eno leto oz. do preteka statusa dijaka ali študenta. Namenjena je študentom, ki delajo dlje časa, lahko tudi s prekinitvami. Za nakazilo delodajalec izpolni obračunski list in nam ga pošlje. Na eno stalno napotnico se lahko obračuna več nakazil. Stalne napotnice še posebej priporočamo podjetjem, ki uporabljajo naš program webŠtudent. Navadna napotnica je namenjena obračunu dela za krajše obdobje. Naročanje napotnic Napotnice lahko naročiš na naslednje načine:


text: Try this search over all volumes: sluÄ aju Results 1-0 of 0 What people are saying - Write a review We haven't found any reviews in the usual places. Aalen AfslPh asocijacije besednim in stvarnim bibl biblije bukv Candikovega Canisijevega katekizma Cantus Catechismus Celeia Celje ČJKZ dela destb destdn dočim doživljaja enačbo Evangelijev Fenomenologija furl Glaser gori Gram imamo instr instrumentalu sing izdaja jezika Jezikoslovje Kastelec katekizem kaže koker končnice Kottu letak letnice Ljublj Ljubljani Miklošič može način nahaja namreč narečja narečjih narečju naše našo št Oblak oblika Oglej ozir pač Paglovec Parh pesmar pesmarica pesmi Pohlin poleg potvrđen predstave prekmurščini prešuštvo prevod prim primerek primerku priv prof protir Ramovš rauschen refleks Repež Rezija Robide roka rokopis Simonič slav slov slovaščini slučaju srdvn Steržinar Steska stol stvarnim doživljajem svojov šele škof Štrekelj štud šust šuš teksta tekstov tono Unger-Khull već vinjeta visho vokal Vondrak vsej priliki


TV Slovenija 1 2020-01-27 - TV Program - MojTV TV Slovenija 1 - TV program - 2020-01-27 06:10 KulturaNocoj v kulturi o razstavi Pol stoletja Alana Forda, ki je na ogled v letošnji evropski prestolnici kulture, na Reki. V novem razstavnem prostoru Slovenske Kino... 07:00 Zgodbe iz školjkeKaj je raj? In kje ga najdemo? Gaja in Tina sta prepričani, da se njun raj nahaja v Čudogozdu. Tam se lahko igrata, čarata, plešeta, praznujeta. Je Čudogozd sam... 07:10 LojzekLojzek in Pika pripravljata piknik, predrzna miš pa jima pred nosom izmakne sir in ju še draži. No, če bi se rada igrala igrico mačke in miši, tudi prav, si mis... 07:15 Lili in Čarni zalivV Čarnem zalivu nekaj dni močno dežuje, dokler ni vsepovsod polno blata. Umazan je tudi Brin, ki ga Nana zaradi tega spodi iz svoje gostilne. Ko ga Stanko in Li... 07:25 Ava, Riko, TeoRiko v deževnem pragozdu išče prijatelja Avo in Tea, toda še pred njima najde kačo Poldko. Ta mu prijazno pomaga pri iskanju. Še posebej težko je najti Tea.... 07:30 KalimeroKalimero po nesreči polomi Pavlinčino darilo za dan očetov. Prepriča jo, naj mu za namesto darila doma pripravi muzikal. Petrček pa za Pavlinčin nastop najame k... 07:40 Hej, hej, Šapice!Kužke obišče ekipa iz Lisaste gmajne. Gepardi so zelo pretkani in radi goljufajo, zato se bodo morali kužki zbrati, da jih gostje ne bodo ukanili.... 07:50 Knjiga o džungliMavgli se nauči slikati. Darzi je tako navdušen, da razglasi, da bo Mavgli kmalu postal kralj džungle. Užaljeni Šir kan napade Mavglija, a izkaže se, da je napa... 08:00 Mili in MoliMili in Moli sta zelo nesrečni, ko ugotovita, da se bo moral njun prijatelj Adi odseliti. Adi z babico živi v prikolici bližnjega parka. A park bodo zaprli in d... 08:15 Ribič PepeRonja je zbolela in ostala sama doma. In to prvič! To zna biti kar strašno, a brez skrbi. Tu je Pepe in on ve, kako se spopasti s tesnobo ob tem. In to celo spr... 08:35 FirbcologiPrvi mozolji, prvo loputanje z vrati in prve skrivnosti. Ja, puberteta je tu! In Pia je prepričana, da bi se morali o tem več pogovarjati, zato jim bo danes – h... 09:00 Bacek Jon: Kmetove lameKmet in Bitzer se odpravita na semenj. Bacek Jon se jima na skrivaj pridruži, da bi uganjal norčije. Tam na dražbi opazi tri nenavadne in premetene lame. V hipu... 09:30 Martin KrpanV časih Avstroogrskega cesarstva živi na Vrhu pri Sveti trojici silno močan človek, Martin Krpan po imenu. Na svoji kobilici tovori iz Trsta proti notranjosti a... 09:55 Male sive celicePo uspešnih predtekmovanjih novo sezono Malih sivih celic, ki letos slavi že 26 let, slovesno odpirata OŠ Antona Ingoliča Spodnja Polskava in Brezovica pri Ljub... 10:35 InfodromV Infodromu smo tokrat povedali, kako bodo krompirjeve počitnice zaradi koronaomejitev letos drugačne kot sicer. Razložili smo, kateri novi vladni ukrepi bodo z... 11:10 Premagajmo covid 19Danes je za 30 dni razglašena epidemija. Kaj to pomeni za prebivalce in kakšni novi ukrepi se nam obetajo? Kje so glavna žarišča okužb in kako širjenje zajeziti... 12:40 Kaj govoriš? = So vakeres?Le malo romskih organizacij se lahko pohvali z večdesetletnim delovanjem. Te dni 30-letnico praznuje murskosoboško društvo Romani Union. Pozanimali smo se, kako... 13:25 O živalih in ljudehPredstavljamo pasmi psov – kodrasti bišon in mali levji pes. Svetujemo, kako lahko miselno zaposlimo mladega psa. Obiskali smo Ozarina dnevna centra, kjer jim ž... 14:05 Znanost o virusuV prvi oddaji se bomo z gostjo dr. Kristino Nadrah z Infekcijske klinike pogovarjali o novostih pri zdravljenju koronavirusne bolezni 19 z novimi in tudi že zna... 14:25 Prisluhnimo tišiniEden izmed 21.700 otrok se rodi s trisomijo 13. To je genetska motnja, za katero je značilna okvara 13. kromosoma. 85 odstotkov teh otrok umre v prvem trimesečj... 14:45 Šest mojstrov v viktorijanski hišiŠest rokodelskih mojstrov bo preživelo mesec dni v poznoviktorijanskem dvorcu v Walesu, kjer bodo vsak teden prenovili eno sobo. Pri tem si bodo lahko pomagali ... 15:55 Alpe-Donava-JadranV okviru evropskega čezmejnega projekta Kraji prve svetovne vojne v gričevnatem delu Furlanije so leta 2007 v Ragogni ustanovili muzej, ki je namenjen bolj pogl... 16:30 Na vrtuSIVKA – SUŠENJE IN DESTILACIJAZ Darkom smo v Radežu obrezovali grme sivke. V lopi nad nasadom snopiče te aromatične rastline sušijo. Ugotovili so namreč, da je ... 17:20 AmbientiSlovenska avtorska oddaja, ki odpira vrata v hiše in stanovanja, slikovite vrtove, razkriva objekte, ki so zanimivi zaradi svoje domiselne zasnove.Tik nad Novim... 17:50 Zadnja beseda!Vsak konec tedna se za okroglo mizo zberejo štiri dame, vsaka s svojim izrazitim karakterjem, in na poljuden način komentirajo aktualna dogajanja z najrazličnej... 18:35 OzareSvoje cilje vkleši v kamen, načrte pa zapiši v pesek.Razmišlja Milan Knep.... 18:40 Vrtne prigodeMračni ne more leteti, saj misli, da si je poškodoval krilo. Zahteva, da njegovi pajdaši odslej ne letijo, temveč hodijo. Toda poglavar štora je lahko le tak, k... 20:00 Joker, kvizKviz Joker predstavlja enega tekmovalca v bitki z 12 vprašanji in zagotavlja napeto igro vzponov in padcev. Voditelj kviza je Mario Galunič.V napetem kvizu Joke... 20:55 Kaj dogaja?V zadnji oddaji pred krompirjevimi počitnicami premierno predstavljamo novo spletno nadaljevanko z Milanom Krekom v glavni vlogi. Novi ukrepi so tudi tokrat osr... 21:25 Godine i godine Years and Years, 2019, Velika BritanijaDRAMAJessica Hynes, Rory Kinnear, T'Nia Miller, Emma Thompson 22:30 PoročilaV Poročilih ob 22.00 uri se lahko hitro in učinkovito seznanite z vsemi najpomembnejšimi novicami iz domovine in sveta.... 00:10 Klavirski trio Silenzio (S. Rahmaninov)ELEGIČNI TRIO V g-molu (1892) Sergeja Rahmaninova v izvedbi tria SILENZIO pod mentorstvom prof. F. Rizmala je nastal v okviru dokumentarnega filma 'Ruska kapeli... 01:05 Politično s Tanjo GobecŽivimo čas množice informacij in dogodkov. Nekateri se izkažejo za muhe enodnevnice. Kaj pa v resnici zaznamuje teden ali kroji prihodnjega? V oddaji, ki se pog... 01:15 Zrcalo tednaRedna tedenska oddaja Zunanjepolitične redakcije, ki gledalcu ponuja pregled dogajanj po svetu v politiki, gospodarstvu in kulturi, ustvarjajo pa jo novinarke i...


text: Nesreča šolskega avtobusa se je zgodila v Kansasu. K sreči nihče ni bil huje poškodovan. Reševalci so ob tem omenili tudi pogum malih potnikov, saj so starejši otroci mlajšim pomagali do trenutka, ko so jih reševalci potegnili na suho. Objavil Varing- 25.10.2013 11:21:56 (346 x prebrano) V Mehiki je odjeknila eksplozija v tovarni sladkarij ravno v času, ko je bilo v službi 300 zaposlenih. Eden je umrl, več je pogrešanih, številni pa so ranjeni. Šest ranjenih je v smrtni nevarnosti, iščejo pa še morebitne preživele, ki bi lahko bili ujeti pod ruševinami. Objavil johenson- 17.8.2013 11:31:15 (236 x prebrano) V trčenju trajekta in tovorne ladje na Filipinih je umrlo najmanj 26 ljudi, več kot 200 jih še vedno pogrešajo. Reševalci iščejo morebitne preživele, razlog za nesrečo pa še ni znan. Morda je eno od plovil kršilo pravilo, po kateri poti mora vstopiti oz. zapustiti pristanišče.


Zaradi pritožb so se skoraj stepli | Dnevnik Zaradi pritožb so se skoraj stepli Z epskim dvobojem v metu kopja med olimpijskim zmagovalcem in domačinom Andreasom Thorkildsnom ter skandinavskim tekmecem s Finske Terom Pitkamakijem (dobil ga je slednji) se je v Bergnu na Norveškem končalo evropsko ekipno prvenstvo v atletiki. 22. junij 2009 02:00 22. junij 2009 2:00 22. junij 2009 02:00 22. junij 2009 2:00 Slovenska reprezentanca je na evropskem ekipnem prvenstvu v Bergnu v prvi skupini zasedla deveto mesto, potem ko se je njena uvrstitev večinoma dvodnevnega tekmovanja gibala med sedmim in osmim mestom. S tem je zaostala za visokim ciljem, uvrstitvijo v elitno divizijo najboljše evropske dvanajsterice. Konec tedna so bili v 40 disciplinah prepričljivo najboljši Belorusi, v najvišjem razredu kraljice športa stare celine pa bosta prihodnje leto tekmovali še Finska in Norveška. Domačini so pokazali, da so res pravi vikingi, saj so se skozi šivankino uho uvrstili na zadnje mesto, ki vodi med elito, potem ko so organizatorsko ne preveč gostoljubno vnovič pokazali, kako se gleda na vsako krono izjemno drage države. Slovensko reprezentanco je v drugi dan, po prvem dnevu je bila Slovenija sedma, povedla Sonja Roman in s prepričljivo zmago na 1500 m postala najuspešnejša slovenska tekmovalka na evropskem reprezentančnem pokalu. Veliko točk je Sloveniji včeraj priskakal tudi drugouvrščeni Brežičan Jure Rovan, zadnji dan pa se je med najboljšo trojico uvrstila še šprinterka Sabina Veit. »Želela sem si nekoliko hitrejšega teka, a sem imela zato v dolgem finišu več moči. Zelo sem zadovoljna s svojima nastopoma,« je povedala Sonja Roman, prva dama slovenske odprave Bergen 2009, ki je zaradi nizkih temperatur in menjav vremena bolj spominjal na kakšen spomladanski pokal, po 22 urnih dnevih na »prežurane« noči, po visokih cenah pa na kazensko odpravo. »Pritožbe tako dežujejo, da me ne bi presenetilo, če se bo kdo stepel,« je proti koncu tekmovanja povedal Črtomir Špacapan, vodja slovenske reprezentance, potem ko so se v pisarni pritoževali Švicarji, Srbi in Estonci, ki so se borili za vsako točko v boju za obstanek. Na koncu so bili najsrečnejši Estonci, Srbi in Švicarji pa so nazadovali v tretji kakovostni razred evropske atletike. Za konec je pod slovenskimi nastopi potegnil črto še Martin Steiner, tehnični vodja delegacije in predsednik strokovnega sveta Atletske zveze Slovenije: »Ves čas smo vedeli, da smo si zadali visok cilj, ki ga nismo dosegli. A še vedno trdimo, da je realen. Z nastopi ne moremo biti zadovoljni, saj smo izgubljali točke tudi tam, kjer smo pričakovali zanesljive točke.«


text: Planinska pot čez Komarčo zaprta; reševalci opozarjajo na slabo opremljenost - RTVSLO.si T. K. B.| 3. julij 2019 ob 09:08 Zaradi načrtovane obnove poti čez Komarčo, kjer se je prejšnji teden ponesrečila 45-letna nizozemska planinka, je Planinsko društvo Ljubljana - Matica pot zaprlo. Gorski reševalci medtem opozarjajo, da se ljudje v gore pogosto odpravijo nepripravljeni. 3. julij 2019 ob 09:08 Do preklica bo tako zaprt odsek Koča pri Savici (653 m)–Komarča–Črno jezero (1324 m), so zapisali na spletni strani Planinske zveze Slovenije. Vse planince prosijo, da dosledno upoštevajo zaporo in naj se na pot ne podajajo. Preiskava po nesreči je namreč pokazala, da je pot tudi za ustrezno opremljene planince nevarna. Na nekaterih odsekih čez pot visi drevje, klini, ki držijo jeklenico, pa so vsaj na enem mestu razmajani in zato neuporabni. Pri Planinski zvezi Slovenije so v izjavi za javnost zapisali, da po njim znanih podatkih do nesreče nizozemske planinke ni prišlo zaradi pomanjkljivosti na poti. "Pot je za dobro opremljenega planinca s potrebnimi izkušnjami za zahtevno pot tudi zdaj sicer prehodna, a je zaradi načrtovanih del zaprta, zato planince prosimo, da upoštevajo zaporo, da bo obnova poti potekala neovirano," sporočajo s Planinske zveze. Dela na poti se bodo predvidoma začela 12. julija. Zapora lahko traja največ eno leto Kot so še zapisali na spletni strani Planinske zveze Slovenije, je v skladu s 16. členom zakona o planinskih poteh dolžnost skrbnika poti, da vsako planinsko pot, ki postane nevarna za uporabnike, ustrezno obnovi ali izvede potrebna vzdrževalna dela. Zapora lahko traja največ eno leto, v skrajnem primeru pa se ji lahko odvzame status planinske poti in izbriše iz evidence o planinskih poteh. Veliko dela za helikoptersko ekipo Helikopterska služba za reševanje je samo v juniju v gorah posredovala kar 43-krat, v prvih šestih mesecih leta pa skupno 90-krat. Tudi sicer ima dežurna helikopterska posadka Slovenske vojske te dni veliko dela: junija so na primer na pomoč kar 114-krat, s čimer so postavili rekord v številu posredovanj v enem mesecu. Letos so dežurne posadke helikopterske eskadrilje na pomoč poletele že 361-krat, v enakem obdobju lani 245-krat. Planinci, ki se odpravljajo do Črnega jezera, lahko izberejo pot čez Komno ali čez Planino Viševnik. Predvsem tujci pogosto neopremljeni V zadnjem času smo sicer poročali o številnih gorskih nesrečah. Lani so gorski reševalci v vsem letu posredovali 537-krat, letos že 249-krat, je pojasnil predsednik komisije za informiranje in analize Gorske reševalne zveze Slovenije (GRZS) Jani Bele ter opozoril, da so predvsem tujci v gorah pogosto neopremljeni. Zato se trudijo ljudi opozarjati na nevarnosti, ki pretijo na neopremljene ali slabo opremljene pohodnike. Gorska reševalna služba iz Kranjske Gore je tako v sodelovanju s Policijsko upravo Kranj izdala plakate, ki ljudi, predvsem tujce, izobražujejo o gorništvu. GRZS v sodelovanju s planinsko zvezo pripravlja tudi zgibanko za ta namen, ki jo bodo razdelili po krajih, kjer je največ turistov. Planinska pot čez Komarčo je zaprta. Foto: PZS Bele: Bojimo se prihajajoče sezone Pri tem pa Bele poudarja, da se zavedajo, da to ne bo dovolj. Bojijo se prihajajoče sezone, ker je že pred njenim začetkom obremenitev reševalcev velika. Pri domačinih glede opreme opažajo izjemen napredek, tudi dovolj se izobražujejo, pravi Bele in dodaja, da se pozna dolgoletno delo tako planinske zveze, policije kot GRZS-ja, ki so v preteklih letih delovali preventivno in izobraževali ljudi. Vzroki nesreč: utrujenost, dehidriranost ali pa se izgubijo Pogost vzrok za nesreče na začetku sezone je poleg neopremljenosti tudi onemoglost, ko se ljudje po polletnem počitku odpravijo na pot, na katero niso pripravljeni. Ob vročini pa je težava v gorah tudi dehidracija, saj ljudje pogosto nimajo s sabo dovolj pijače, da nadomestijo tekočino in mineralne snovi, ki so jih izgubili s potenjem. Velikokrat ljudje iščejo svoje, nemarkirane poti ali pa se na markiranih poteh izgubijo. Kaj storiti takrat? Bele predlaga, naj se planinec vrne po isti poti do zadnje markacije in od tam poišče nadaljevanje poti.


Plesati je najzabavneje! - paradaplesa.si Ava Luna Merhar Pozdravljena, Ava Luna. Ponavadi se na začetku intervjuja vsak predstavi s stavkom ali dvema našim bralkam in bralcem. Kdo si, Luna Merhar, in kam si namenjena? Sem Ava Luna Merhar, stara 11 let, po naravi zelo radovedna, živahna in vesela. Že od nekdaj zelo rada plešem, pojem in nastopam, igram tenis, plavam, smučam, potujem in spoznavam različne kraje. Si članica Plesnega centra Mimi, ampak verjetno ne povsem od začetka. Zaupaj nam svoje plesne začetke in zakaj sploh ples? Zadnja leta sem članica Plesnega centra Mimi. S plesom sem začela že v vrtcu v plesni šoli Miki, nadaljevala v Boleru in pozneje plesala balet na Plesni šoli Pirueta ter sodobni ples na konservatoriju. Vzporedno sem tri leta igrala tudi tenis, vendar je bilo vsega preveč. Trenerji so želeli, da število treningov povečam. Zato so mi starši predlagali, naj se odločim za eno disciplino. Odločila sem se za ples. V plesu neizmerno uživam, skozi glasbo se sproščam in ta oblika izražanja mi je zelo všeč. Plešeš in tekmuješ v jazzu in šovu. Zakaj ravno ti dve disciplini? Ti dve disciplini sem rada gledala, sta zelo razgibani in elegantni, balet se mi je zdel premalo uporaben, sodobni ples pa koreografsko preveč svoboden. Jazz in šov me nekako najbolj privlačita. Na katere dosežene rezultate, uspehe si najbolj ponosna? Kateri so tisti, ki jih želiš uresničiti v tem letu? Do lani sem plesala rekreativno, minulo leto pa je bila moja prva tekmovalna sezona. Plešem v formaciji, mali skupini in duo. Na mojem prvem državnem prvenstvu smo dosegli drugo mesto v formaciji, četrto mesto v mali skupini in četrto v duu. Glede na rezultate smo se uvrstili na svetovno prvenstvo, ki je bilo letos v Varšavi na Poljskem, kjer smo si s svojim nastopom formacije priplesale odlično 13. mesto, z malo skupino pa deveto. Zame so bili to lepi rezultati, predvsem pa čudovita izkušnja 'kosati' se z najboljšimi. V letu 2018 si želim svoje znanje še izpiliti in izboljšati rezultate v vseh kategorijah. Si oseba, ki rad načrtuje, ima vse vnaprej določeno ali se raje prepuščaš naključju? Svojih prvih deset let sem delovala bolj po občutku, naključno, zdi pa se mi, da zdaj že malo gledam naprej oziroma malo načrtujem. Kaj je pri plesu sploh lahko vnaprej določeno in kaj je tisto naključno? Menim, da so pri plesu vnaprej določena pravila za posamezno zvrst, glasba in kostum, naključno pa bolj kot ne koreografija, ki jo sestavi plesni trener, učitelj na podlagi plesnega znanja. Kako doživljaš oziroma kakšen je tvoj odnos do tvoje trenerke in koreografinje Mimi Marčac Mirčeta? Mimi je zelo prijetna oseba, prijazna, stroga in natančna. Ko sva se spoznali in je videla moje plesno predznanje, je bila zelo naklonjena temu, da prestopim iz rekreativnega v tekmovalni ples. Takoj mi je dala vrednost in mesto v svoji tekmovalni skupini. Tako ona kot tudi plesalke so se mi zdele zelo simpatične. Vloženega je bilo precej truda in individualnih ur, da sem osvojila znanje, ki so ga moje soplesalke že imele. Zaradi želje in truda nama je to uspelo. V vsaki od deklet prepozna talente in sestavi primerno koreografijo. Zelo sem ji hvaležna. Želim si, da bi še dolgo sodelovali in skupaj dosegali lepe rezultate. Imaš svoje plesne idole, si se kdaj zgledovala po kakšnem plesalcu, koreografu? Glede na to, da veliko časa preživim v plesni dvorani, poleg plesa, ki ga plešem, gledam preostale plesalke. Zaradi dovršenosti plesnih korakov in koreografije me najbolj navdušuje Neja Horvat, ki je v svojih točkah zelo spretna, energična in čutna. Kolikšen del dneva, tedna zaseda ples? Ples mi poleg šole in drugih obveznosti zaseda okoli eno tretjino časa. O čem razmišljaš v prihodnje, je opcija B tudi v tvoji glavi, če ples ne bi bil opcija A? Trenutno mi največ pomeni ples, nikoli pa ne vem, kam me bodo zanesli moji interesi. Ali tvoje uspehe in plesno udejstvovanje spremljajo sošolci in sošolke? Kako se odzivajo na to? Sem šestošolka Osnovne šole Trzin in imam srečo, da sem v super razredu, kjer se s sošolci in učitelji zelo dobro razumemo. Vsi vedo, da je ples moja ljubezen, da tekmujem in da sem lani priplesala do svetovnega prvenstva. Čestitali so mi za uspeh, zato mislim, da so se z mano tudi veselili. Imaš mogoče kakšno značilnost, po kateri si prepoznavna? Recimo, da reče okolica, da, da, to je pa naša Luna? Zelo rada se smejim in glasno govorim. ... z mamo Andrejo ... Tudi tvoje ime je nekaj posebnega, se strinjaš? Moje ime mi je zelo všeč. Da je posebno? Morda, ker je sestavljeno iz dveh imen. Včasih sem bolj Luna, včasih bolj Ava. Odvisno, kako se počutim. Mamica me kliče Ava Luna ali Lunči. Kaj najraje počneš, kadar ni na urniku ne plesa ne šole? Najraje se družim z družino, igram s svojim kužkom in družim s prijateljicami. Plesati pa je...? Hvala za iskrene odgovore in želim vse lepo! 07.12.2018\t| Ujemi korak 30.11.2018\t| Ujemi korak 23.11.2018\t| Ujemi korak 16.11.2018\t| Ujemi korak Ja, ples ob drogu je absolutno ples!


text: Učni pripomočki | ležeča osmica | brain gym - Lupinica, Tanja Černe s.p. Leseni didaktični pripomočki za učenje branja in pisanja Otroci z disleksijo, disgrafijo, dispraksijo ter motnjo pozornosti in aktivnosti Ročno izdelani leseni didaktični pripomočki (ležeča osmica, X, deteljica) so namenjeni začetnemu učenju branja in pisanja vseh otrok. Uporabo posebej priporočamo predšolskim in šolskim otrokom, ki izkazujejo odstopanja, primanjkljaje oz. motnje na naslednjih področjih: disleksija, disgrafija, dispraksija, motnja pozornosti in koncentracije, ADHD. Z redno uporabo otroci razvijajo in krepijo koncentracijo, spominske funkcije, vidno - motorični ritem, vidno sledenje, vidno-motorično koordinacijo, sočasno aktivirajo obe očesi, roki in obe možganski hemisferi. Uporabo priporočamo pri domačem učenju, v situacijah usvajanja predbralnih in predpislanih spretnosti. Uporabo priporočamo v vrtcih in šolah, pri individualni in skupinski pomoči ter pri DSP, kjer otroci korigirajo svoje odstopanja, primanjkljaje oz. motnje ter v vseh situacijah, ko razvijajo uravnotežen razvoj z odkrivanjem in razvijanjem potencialov. Naj Vas v letu 2022 spremlja čuječa pozornost, notranje veselje in hvaležnost. Hvala za dosedanje ustvarjalno sodelovanje. Se vidimo! IZOBRAŽEVANJA, VIDEO POSNETKI, WEBINARJI NOVO - SPLETNO IZOBRAŽEVANJE Z NASLOVOM: RAZVOJ PISMENOSTI Učitelji, vzgojitelji, izvajalci DSP in svetovalni delavci ste toplo vabljeni k udeležbi na spletnem izobraževanju z naslovom: Razvoj pismenosti. Spletno izobraževanje bomo izvedli z dr. Katarino Grom, mag. prof. pouč. na razredni stopnji, v organizaciji Založbe Forum Media. Izobraževanje je celostno, saj vključuje poučevanje otrok z nevrotipičnim razvojem ter poučevanje otrok rizičnih za razvoj SUT. Prikaže različne strategije za usvajanje in krepitev pismenosti v vertikalni navezavi vrtca in osnovne šole ter opozori na pravočasno identifikacijo in diagnostično ocenjevanje rizičnosti za razvoj SUT Datuma izvedbe sta: 7. 1. ali 15. 2. 2022. Informacije in prijava preko: https://www.zfm.si/izdelek/razvoj-pismenosti-pri-otrocih-rizicnih-za-razvoj-sut-in-brez-njih-v-vrtcu-in-soli NOVO - WEBINARJI O DISLEKSIJI, DISGRAFIJI IN DISORTOGRAFIJI TER UČNI MOTIVACIJI Prijazno vabljeni k ogledu webinarjev, ki smo jih posneli z NLP Centrom iz Maribora. Poleg NLP izobraževanj ponujajo webinarje z zanimivimi temami za starše, vzgojitelje in učitelje, ki jih lahko večkrat poslušate v udobju domačega naslonjača. Informacije in prijave preko: https://nlp-center.si/kat-izd/webinarji-za-starse/ 1. Kdo so otroci z disleksijo, disgrafijo in disortografijo in kaj potrebujejo? 2. Strategije pomoči učencem z disleksijo, disgrafijo in disortografijo. 3. Učna motivacija v predšolskem in šolskem obdobju. NOVO - VIDEO POSNETKI O UČENJU Prijazno vabljeni k ogledu serije kratkih video posnetkov z naslovom: Kako se lažje učim, ki smo jih posneli s Knjižnico Logatec, za kar se jim toplo zahvaljujemo. Ogled je možen preko: https://www.log.sik.si/vabljeni-k-ogledu-videov-kako-se-lazje-ucim/ KNJIŽNIČNE STORITVE ZA OSEBE Z DISLEKSIJO V organizaciji Društva Univerza za tretje življensko obdobje Kras, Bralnega društva Slovenije in Primorske podružnice smo v letu 2020 s knjižničarko Tanjo Slabe sodelovali na posvetu Čez in naokrog (Pristopi, s katetimi navdušujemo in vabimo k branju), kjer smo predstavili prispevek z naslovom Knjižnične storitve za uporabnike z disleksijo. Prav tako smo v letu 2020 v organizaciji Knjižnice Logatec izvedli program učenje učenja za uporabnike z disleksijo in/ali drugimi učnimi težavami, ki je obsegal možnost vključitve v skupino za učenje učenja ter možnost udeležbe na predavanjih za starše, strokovne delavce in drugo zainteresirano javnost. Posodobili smo seznam knjižnih gradiv za uporabnike z disleksijo iz leta 2015. Knjižničarji so primerno gradivo opremili s piktogramom - mednarodnim znakom za disleksijo. Celoten program je finančno podprla občina Logatec, ki je s tem dejanjem izkazala razumevanje inkluzivne naravnanosti družbe ter vključevanja ranljivih skupin prebivalstva v pridobivanje osebnostne in izobrazbene kompetence, za kar se jim ponovno zahvaljujemo. SEMINAR PREDOPISMENJEVANJE, DISLEKSIJA IN DISGRAFIJA 9.3.2019 smo izvedli z vzgojiteljicami Kranjskih vrtcev seminar o predopismenjavalnih veščinah ter prepoznavanju otrok, pri katerih se nakazuje specifična motnja branja in pisanja-disleksija in disgrafija. Osvetlili smo pomen zgodnjega prepoznavanja ter strategij pomoči pri vsakodnevnem delu vzgojiteljic v igralnicah ter SRP znotraj DSP. Poudarili smo pomen predopismenjevalnih veščin ter razložili vpliv senzomotoričnega razvoja ter celostnega pristopa v okviru Pedagoške kineziologije. Kolektivu se zahvaljujemo za povabilo k izvedbi seminarja ter vsem udeleženkam za prijetno sodelovanje in druženje. Podpiramo njihovo željo po pridobivanju ter osveščanju razvoja predopismenjavalnih veščin ter zgodnjem prepoznavanju otrok, ki izkazujejo rizičnost za razvoj SUT. BRAIN GYM® SEMINAR v Igralnici Mali ČuDo 1.12.2018 smo izvedli 8 urni osnovni Brain Gym® seminar v igralnici Mali ČuDo, v čudovitem okolju, prijazni organizaciji, v Medgeneracijskem središču Mensana. Zahvaljujemo se vsem udeležencem (strokovnim delavcem, staršem, študentom in drugim zainteresiranim) za aktivno udeležbo, izmenjavo mnenj in izkušenj ter za prijazno sodelovanje. Želimo vam vsakodnevno uporabo pridobljenih znanj in veščin v domačem in delovnem okolju ter razumevanja vpliva gibanja na proces učenja in sobivanja. Učinkovito in zabavno učenje z Brain Gymom® smo izvedli v Knjižnici Logatec, 17.2.2015 ob 19. uri. Hvala, ker ste prišli, pogledali in poslušali jezik učenja. "Gibanje odpira vrata učenju." P. in G. Dennison BRAIN GYM® SEMINARJI V letu 2014 smo uspešno izvedli seminarja Brain Gym 101®. V marcu na OŠ Ketteja in Murna, v oktobru pa na OŠ Komenda. V letu 2015 smo izvedli seminarja na OŠ 8 talcev Logatec in OŠ Ivana Cankarja Vrhnika. V letu 2016 smo izvedli seminar v Mariboru, skupaj s Svetovalnico Jasno, kasneje še seminar na OŠ Log-Dragomer. V letu 2017 smo izvedli delavnico za več OŠ na OŠ Primoža Trubarja Velike Lašče. Hvala šolam za gostoljubje in vsem udeležencem za dragocen in ljubeč prispevek. KOMUNIKACIJSKI TRENING ODLIČNOSTI smo izvedli na OŠ Velika Dolina in OŠ Dragomelj, kjer smo z učitelji in starši vzpostavili odličnost, ki edina gradi zadovoljujoče in zmagovite odnose. Pozdrav vsem! Na OŠ Tabor v Logatcu smo izvedli zanimivo Brain Gym® delavnico. Hvala za zaupanje in medsebojno učenje-bogatenje.


Panorama 67: Podpora kohezijske politike za gorske regije, otoke in redko poseljena območja Kohezijska politika namenja posebno pozornost regijam, kot so gorske regije, otoki in redko poseljena območja, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer (člen 174 PDEU). Regulativni okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 vsebuje določbe, kot sta odstopanje glede tematske osredotočenosti ali prilagoditev stopnje sofinanciranja, ter ponuja več možnosti za boljše obravnavanje potreb teh območij in podporo njihovemu potencialu.654 V obdobju 2014–2020 je 15 držav članic v svojih programskih dokumentih (partnerskih sporazumih) poudarilo izzive, s katerimi se spopadajo zaradi svoje otoške oziroma gorske lege ali redke poseljenosti. GD REGIO je naročil strokovno analizo, da bi pridobil temeljit vpogled v to, kako te države članice izkoriščajo možnosti za podporo in krepitev razvoja otokov, gorskih regij in redko poseljenih območij v okviru kohezijske politike EU v programskem obdobju 2014–2020. Gilda Carbone govori o glavnih ugotovitvah svoje raziskave, ki jih je predstavila na evropskem tednu regij in mest v Bruslju leta 2018. - Kakšen pristop so uporabile države članice pri obravnavanju ozemelj s posebnimi geografskimi značilnostmi? Opravili smo raziskavo, v katero so bili vključeni ustrezni organi upravljanja v različnih državah članicah, in odkrili različne pristope in razumevanje. Vsaka država je taka ozemlja drugače obravnavala: v okviru posebnih operativnih programov (npr. regionalnega programa Grčije za južne Egejske otoke ali operativnega programa Španije za Balearske otoke) ali znotraj dela širšega programskega področja (npr. operativnega programa Francije za Loreno in masiv Vogezi). Čeprav to ni vedno izrecno navedeno v posebnem delu partnerskih sporazumov in operativnega programa, se posebne potrebe teh ozemelj na splošno vključijo in obravnavajo v programskih dokumentih, v nekaterih primerih pa se uporabijo tudi celostna teritorialna orodja.7C5 - Kateri so glavni ugotovljeni izzivi, povezani z gorskimi regijami, otoki in redko poseljenimi območji? Ključni prednostni nalogi za območja s posebnimi geografskimi značilnostmi sta na splošno ohranjanje in varstvo okolja. Eden od glavnih izzivov je poiskati pravo ravnovesje med okoljsko učinkovitostjo in učinkovito rabo virov na eni strani ter socialno-ekonomskimi dejavniki za rast in razvoj na drugi strani. Drugi pomembni sektorji posredovanja so fizična in digitalna povezljivost, boljši dostop do javnih storitev in obnovljivi viri energije. - Kako države članice izkoriščajo možnosti, ki jih nudi regulativni okvir za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020? Možnosti, ki jih nudijo predpisi o skladih ESI za obdobje 2014–2020 (tj. odstopanje glede tematske osredotočenosti, prilagoditve stopnji financiranja itn.), so se slabo izkoristile. Te določbe so se uporabljale v zelo omejenem obsegu in kazalo je, da so nepotrebne (npr. povečanje stopenj sofinanciranja je privedlo do manjših skupnih nacionalnih javnih naložb). Do neke mere se je ozemljem s posebnimi geografskimi značilnostmi pozornost namenila v fazi izvajanja z drugimi sredstvi, na primer s pripisom dodatnih točk projektom, usmerjenim v ta območja, v fazi izbire (npr. Italija, operativni program Furlanija-Julijska krajina). Opredelili smo tudi nekaj dobrih primerov vzpostavljanja namenskih finančnih instrumentov (npr. nacionalni finančni instrument za otok Bornholm na Danskem ali finančni instrument, ki ga upravlja Almi Invest na Švedskem) ter oblikovanja celostnih lokalnih strategij, namenjenih posebnim vprašanjem, ki so prav tako povezana z otoškimi ali gorskimi značilnostmi oziroma redko poseljenostjo ozemelj (npr. strategija PROVERE na Portugalskem ali strategija za celinska območja v Italiji).713 - Ali sta med načrtovanjem in izvajanjem programa v sedanjem programskem obdobju zagotovljeni kontinuiteta in skladnost? Med načrtovanjem v okviru partnerskih sporazumov in načrtovanjem programov v okviru operativnih programov sta zagotovljeni zadostna kontinuiteta in skladnost, vendar je še dovolj možnosti za izboljšanje, zlasti v zvezi z dejanskim izvajanjem in objavo posebnih razpisov za ciljne projekte na teh področjih. Strokovna analiza je opredelila tudi projekte dobre prakse za vsako od kategorij ozemelj (gorske regije, otoki in redko poseljena območja), izbranih med vsemi zelo utemeljenimi projekti, o katerih so organi upravljanja poročali v izbranih operativnih programih. - Katera so ključna sporočila za kohezijsko politiko 2021–2027 v zvezi z območji z geografskimi posebnostmi? Kohezijska politika bi še naprej morala imeti pomembno vlogo pri podpiranju gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij. Ozemlja s posebnimi geografskimi značilnostmi niso ena sama enota, zato prostorski pristop, ki temelji na lokalnih in regionalnih potrebah, izhaja iz posebnih prednosti teh ozemelj in je usmerjen v iskanje s tem povezanih možnosti, vsekakor prispeva k teritorialni koheziji takih ozemelj. Prihodnji predpisi bi morali zagotoviti prožno, enostavno in ugodno okolje za obravnavanje njihovih potreb in izzivov. Potrebe teh območij se lahko izpolnijo na več načinov (s celostnimi teritorialnimi naložbami, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, instrumenti finančnega inženiringa, pripisovanjem dodatnih točk projektom na področjih s posebnimi geografskimi značilnostmi v fazi izbire itn.). Kar je treba, ni težko!5DD - Kaj je po vašem mnenju, ki temelji na dolgoletnih izkušnjah z vprašanji regionalne politike, bistveno, kar lahko prispeva k potencialu teh območij? Bistven je celosten pristop, zlasti na ozemljih s posebnimi geografskimi značilnostmi. Posredovanja imajo lahko večji vpliv, če so osredotočena na različne, vendar medsebojno povezane sektorje. Izmenjava dobre prakse in znanja med državami in regijami, ki se spopadajo s podobnimi izzivi (tj. otoške ali gorske regije itn.), bi lahko olajšala in okrepila vzpostavljanje usmerjenih celostnih teritorialnih strategij in finančnih instrumentov. Bistveno je tudi vzajemno učenje. Pomembno vlogo imajo tudi programi evropskega teritorialnega sodelovanja in makroregionalne strategije, saj številna od teh ozemelj ležijo prav na mejnem območju držav EU, kar pomeni, da bi se z usklajenim pristopom zagotovo lahko ustvarila dodana vrednost. VEČ O TEM


Zapustimo že te luknje! Metelkova mesto: Gala hala ob 20:00: PART CHIMP (Rock Action Records, UK) + NIKKI LOUDER (Moonlee Records, SI) PART CHIMP Tako klišejsko trditev ste morda že kje zasledili, ampak pri Part Chimp dejansko drži. Gre za noise rock bend prve lige. Bend, ki je na jugu Londona nastal leta 2000 se je pred devetimi leti potuhnil, uradno pa kariero zaključil leta 2011. Na srečo so člani odprašili ojačevalce in lani za škotsko založbo Rock Action, ki jo vodijo člani zasedbe Mogwai, izdali svoj četrti album gladko poimenovan “Iv”. Album, ki je potrdil, da Part Chimp nikakor niso za staro šaro, temveč, da še vedno drvijo na fuzzu in hrupu, obenem pa imajo nad njima zavidljiv nadzor. Ali kot pravijo: VSTOPNINA: 13 € na dan koncerta Klub Gromka ob 20:30: SKOTODINI (Gr) + CHAIN CULT (Gr) >> Ker dela še niso zaključena, Jalla Jalla gostuje v Klubu Gromka! Vabljeni na grški dark/post punk. SKOTODINI (Ioannina) - dark punk. Letos so izdali albuma `Avuπόφopn Katάσtaσn` in `Ekotoδίvn`. https://skotodini.bandcamp. CHAIN CULT (Atene) - post punk trio. Izdali so demo `Chain cult` ter EP Isolated pri založbi La vida es un mus. https://chaincult.bandcamp. Za fane založbe La vida es mus, postpunka in grškega (vegan) jogurta. Zaželjen prispevek IIIII. Izven: TOPOGRAFIJE ZVOKA – simpozijski festival zvočnih umetnosti: Galerija ŠKUC ob 20:00: Robertina Šebjanič: Črne kaplje (Ligofilija) #pogovor in #performans Robertina Sebjanic o delu: “Ligofilija je serija raziskovalnih umetniških del, ki nastajajo v želji, da bi raziskala ljubezen (gr.: philéō) do temè (gr.: lúgē) in neznanih prebivalcev tistih krajev, ki so za ljudi negostoljubni. Odzvanjajoče kapljice v temi jam so zgoščen prikaz kompleksnega in ekstremnega okolja, polnega skrivnosti in posebne lepote, kjer se zdi, da se geološki in biološki čas odvijata v drugih časovnih okvirjih. V jamah je zvok, ki prebija tišino, zvok kapljanja. Majhne, a vztrajno prisotne kapljice so prenos informacij, vsebujejo podatke o življenjskih pogojih, ki iz gozdov, travnikov in mest pronicajo globoko v jamo in so tako vir hrane za biološko življenje kot tudi gradbeni material za geološke strukture. Zvočni posnetki, ki služijo za osnutek kompozicije, so iz Planinskega jezera, ki ga naseljujejo tudi člo 1ff8 veške ribice aka proteus aka olm.” Produkcija: založba SubAqua / Zavod Sektor Posebna zahvala: Zavod Projekt Atol, Pixxelpoint festival, Rene Rusjan Dogodek poteka v sklopu in organizaciji pogovorno-performativnega cikla Slavne neznane, ki tematizira pomembne zvočne umetnice tukajšnjega prostora. Cikel finančno podpira Mestna občina Ljubljana. Biografija: Robertina Šebjanič je intermedijska umetnica, ki v svojih delih prepleta umetnost z znanostjo in tehnologijo. Zadnja leta raziskuje predvsem žive sisteme, svoje umetniško-raziskovalne procese pa oblikuje v avdiovizualne performanse, zvočna dela in kompleksne potopitvene instalacije. Je soustanoviteljica in aktivna članica skupine Theremidi Orchestra in članica mednarodne mreže Hackteria Network. Leta 2016 je na festivalu Ars Electronica v Linzu prejela častno omembo žirije v kategoriji Interactive Art + in bila nominirana za nagrado STARTS 2016 in Beli Aphroid. Nastopa in razstavlja na odmevnih mednarodnih prizoriščih, kot so Ars Electronica (Linz), Kosmica Festival (Laboratorio Arte Alameda, Ciudad de México), Le Cube (Pariz), Art Laboratory Berlin (Berlin), ZKM (Karlsruhe), Mladi Levi (Ljubljana), Piksel Festival (Bergen), Device Art 5.015 (Zagreb), Eyebeam (New York), PORTIZMIR#3 (Izmir). http://robertina.net Kranj: Trainstation SubArt ob 20:00: Moscow Death Brigade Hardcore/rap/techno V osnovi gre za militantni hardcore/rap fenomen iz ruske metropole, ki igra edinstveno in agresivno mešanico rapa, punka in metala, v glasbi sami pa je moč zaznati tudi hip-hop ter drum 'n' bass vplive. Band sestavljajo člani zasedb Razor Bois (skatepunk/Oi!), Siberian Meat Grinder (crossover thrash/hardcore punk) in George Harrison (thrashcore). Skupno vsem članom je naklonjenost hip-hopu osemdesetih in devetdesetih let prejšnjega stoletja, njihova največja influenca pa so Beastie Boys in Cypress Hill. Njihova besedila so politično relevantna in družbeno kritična, v ospredju pa so predvsem revščina, korupcija, etnični konflikti ... So tudi eni izmed najaktivnejših ruskih antifašističnih skupin, ki nasprotuje vsem vrstam diskriminacije in se zavzema za enotnost, obenem pa se udeležuje tudi številnih akcij oziroma družbenih pobud zoper rasizmu, policijski brutalnosti in zatiranju države. Obeta se spektakel, bodite del njega tudi vi! Vstopnina: 8 Ravne na Koroškem: Festival slovenskega jazza Terasa športnega centra ob 20:00: Jože Zadravec & Karavana Energično glasbeno popotovanje po obronkih jazza. Karavana je zasedba odličnih glasbenikov, ki skupaj potujejo v svet občutene glasbe, močnega ritma in melodične improvizacije. Spoznali se in sodelovali so že med študijem, v tej postavi pa jih je združil bobnar Jože Zadravec, v prepričanju, da lahko njihova energija ob skupnem ustvarjanju zamegli meje med notirano glasbo in prosto improvizacijo. Njihov osebni doprinos glasbi, virtuozni solistični vložki in močna skupinska igra nas bodo popeljali skozi različne glasbene pokrajine. Zasedba: Karin Zemljič - vokal, Vid Jamnik - vibrafon, Anže Vrabec - klaviature, Erik Čebokli - bas kitara, Jože Zadravec - bobni teater, razstave, predavanja...: SNG Drama: Veliki oder ob 17:00: Branje poezije Cirila Zlobca Dva oktobrska popoldneva posvečamo pesniku ljubezni, pisatelju, publicistu, prevajalcu in predvsem velikemu človeku Cirilu Zlobcu, ki "svojih zmag ni slavil, poražen pa se ni vdal". Ljubezen do poezije mu je privzgojila mama, in čeprav ga je kot dečka mikal slikarski čopič, je vzel v roke pero in postal velikan slovenske besede, pesnik, ki ga je vedno vodila in navdihovala ljubezen. Razmišljal je o večnosti, in skozi svojo poezijo, ki jo je opisal kot dialog z bralcem, Ciril Zlobec zagotovo je in bo večen. mala drama ob 20:00: Deklica s strunami Pa sreča? Sreče ni na koncu potovanja, skoraj nikoli. Ampak je tam, kjer se začne pesem. In to zadostuje. *Snemalci Marin Lukanović, Annick Christiaens, Denis Van Laeken, za uporabo odlomkov iz dokumentarnega filma Bergensbanen se zahvaljujemo produkciji NRK. Deklica s strunami (2018) je dramska opera Marjana Nečaka, Maje Hrgović in Ane Bunteske o violinistki, ki potuje z vlakom po Evropi. Med vožnjo in na postajah se izriše zgodba njenega življenja; od deklice, ki je hotela postati vrhunska glasbenica, pa je oče zapravil denar za njeno šolanje, do starke, ki še zmeraj išče svoj prostor pod evropskim nebom, potem ko je vse življenje preživela kot ulična glasbenica. Asociacija na Andersenovo "deklico z vžigalicami" je večplastna. Težka ekonomska situacija, zapleten odnos s propadlim očetom, iskanje prostora v današnji Evropi, ki je vse bolj izključujoča, prepredena z žicami, zidovi in vsakršnimi omejitvami, vse to spominja na položaj številnih nadarjenih posameznikov, ki ta hip iščejo zavetje, v katerem bi lahko razvili svoje potenciale. A Evropa je zanje pogosto le "bleda mati", izmojstrena v zavračanju azila in zbijanju upov. Brez očetov, ki niso znali ali zmogli zaščititi svojih otrok, so ti le sirote na prepišnih peronih našega hladnega, odtujenega tehnokratskega sveta. A ker jih žene neustavljiva potreba po umetniškem izražanju, se oprijemajo še tako pičlih možnosti, da bi obogatili življenje sebi in naključnim mimoidočim. Intimna drama na ozadju družbenega dogajanja v sodobni Evropi poteka na meji med stvarnim in sanjskim svetom, med prepoznavnimi, pogosto neprijetnimi situacijami na mejah in postajah ter spomini in prividi, v katerih se prepletajo časi in jeziki, glasba in poezija, trpkost in lepota življenja. Tobačna, 10ka ob 21:00: Stand up show ''Life is Life'' Prostovoljni prispevki Nova Gorica: SNG Nova Gorica ob 20:00: Dušan Jovanović: Ekshibicionist Uspešen in bogat borzni mešetar Fred Miller zaradi ekshibicionizma že tretjič pristane v ječi. Terapijo oz. pomoč mu nudita dve strokovni sodelavki. Klobčič ambivalentnih razmerij pa se dobro zaplete. Kako se družba sooča s patološkimi seksualnimi pojavi? Koliko psihiatri dejansko zdravijo bolnike? In nenazadnje, ali je moč preseči delitev na "normalne" in "nenormalne"? Režiser Marko Bulc Vstopnina: 13 EUR - - - Slovenski gledališki inštitut ob 18:00: Dobrodošli, e-obiskovalci! Dobrodošli, e-obiskovalci! Virtualne razstave SLOGI – Gledališkega muzeja, predstavitev v okviru Dnevov evropske kulturne dediščine. Brez vstopnine Knjigarna in papirnica Konzorcij ob 18:00: Souvani in njihov park v Volčjem Potoku Fotografska razstava Razstava in predavanje Matjaža Mastnaka o družini Souvan. Družina Souvan je bila v 19. stoletju eden od stebrov gospodarskega in kulturnega življenja v Ljubljani. Bila je del maloštevilnega finančno uspešnega slovenskega meščanstva, ki si je prizadevalo za vsestransko narodno emancipacijo v takrat še prevladujoče nemškem mestu. Z delavnostjo, spretnostjo, podjetniško prodornostjo in zgledno socialno odgovornostjo so Souvani s trgovino v sto letih postali ena najbogatejših ljubljanskih družin. Njeni moški člani so bili gospodarski funkcionarji in narodni politiki ter ob tem iz roda v rod bolj vpeti v kulturno življenje. Leon Sou 2000 van se je zapisal v slovensko kulturno zgodovino kot mecen slikarjev, z lastno ustvarjalnostjo pa kot skladatelj in predvsem kot stvaritelj parka okoli graščine v Volčjem Potoku. Souvanov park je danes zgodovinsko jedro Arboretuma Volčji Potok, enega najpomembnejših kulturnih spomenikov vrtne arhitekture v Sloveniji. Spominski park Navje ob 20:00: TINTA 2018, Otvoritev festivala JEZDEC, pripovedovalsko-glasbeni dogodek na starem ljubljanskem pokopališču risoroman: Ute Helmbold / pripoveduje: Tomaž Gubenšek / glasba: Drago Ivanuša Otvoritev letošnjega festivala stripa Tinta se bo dogodila v neobičajni atmosferi, namreč v temi na starem ljubljanskem pokopališču, kjer bosta igralec in glasbenik v enkratnem sodelovanju oživila projicirane odlomke iz risoromana JEZDEC (Der Schimmelreiter). Ilustratorka in predavateljica na Visoki šoli za umetnost v Braunschweigu Ute Helmbold (1958, Bremen) ga je ustvarila na podlagi istoimenske novele nemškega realističnega klasika Theodorja Storma, izšle v letu avtorjeve smrti – 1888. Pripoved s primesmi grozljivega bi slovenski publiki težko predstavili v ustreznejšem okolju, enkratni dogodek pa bo počastil tudi izid slovenskega prevoda risoromana JEZDEC, delo Mojce Kranjc. Organizacija: VigeVageKnjige, SMG in Kino Šiška. Vstop prost.* - - - Mednarodni grafični likovni center ob 18:00: mag. Andreja Rakovec: Spomenik Borisu Kidriču v Mariboru ali primer drznega kiparskega snovanja v spomeniškem opusu Stojana Batiča Cikel predavanj o Stojanu Batiču Predavanje bo osvetlilo nastajanje spomenika pomembnemu politiku nekdanje države Borisu Kidriču v Mariboru. Gre za enega najdrzneje zasnovanih spomenikov v Batičevem opusu, ki je zahteval veliko tehnične iznajdljivosti. Spomenik Borisu Kidriču je v Mariboru odprl vrata spomenikom, posvečenim narodnim herojem in politikom preteklega režima, ki so nastajali kot politična naročila do sredine osemdesetih let prejšnjega stoletja. Vstopnina: 2 EUR KOŽ ob 18:00: Dr. Borut Ošlaj: O svobodi, pridiga Brez vstopnine Mestni muzej Ljubljana ob 18:00: Ivan Cankar: podobe iz življenja Pogovor z avtorjema pravkar izdanega stripa Strip, za katerega je zgodbo pripravil kustos za novejšo zgodovino dr. Blaž Vurnik, za risbo pa je poskrbel Zoran Smiljanić, slovenskega pisatelja Ivana Cankarja predstavlja drugače, kot smo vajeni iz literarno zgodovinskih študij in šolskih beril. "Cankar je bil genialni pisec in pripovedovalec, a je bil obenem tudi slehernik s strahovi, dvomi, hrepenenjem, slabimi in dobrimi motivi. Usoda in zgodovina sta ga postavila v prostor in čas, ki ju je neprestano diagnosticiral. Družbi in sodobnikom je postavljal ogledalo, v katerega pa se nihče ni hotel iskreno zazreti," je o razlogih za nastanek stripa povedal avtor, dr. Blaž Vurnik. Zgodovinar Blaž Vurnik je scenarij za strip zapisal z mislijo na večplastnost pisateljeve osebnosti in njegov življenjepis prepletel s skrbno izbranimi citati, ki tudi več kot sto let kasneje še vedno ostajajo zelo aktualni. Stripovska pripoved, ki jo je upodobil prekaljeni stripar Zoran Smiljanić, je tako črno-bela le na vizualni ravni, sicer pa polna barvitih zanimivosti ne samo o Cankarju, ampak tudi o njegovih sodobnikih in njihovem času. Pogovor z avtorjema stripa, ki sta v preteklosti že uspešno sodelovala, in sicer pri stripu "Spomini in sanje Kristine B.", bo vodil Bojan Albahari, član uredniškega kolektiva stripovske revije Stripburger. Brez vstopnine Klub Daktari ob 19:00: Predstavitev knjige Sedma republika Založnik Žiga Valetič in prevajalec Klemen Lah bosta odprla debato o eni najbolj pomembnih knjig o zatonu jugoslovanskega pop-rocka, ki jo je napisal hrvaški glasbeni novinar Ante Perković (1973–20177). Sedma republika je strasten poklon kakovostni rock glasbi in njenim protagonistom, tako iz zaključnega obdobja nekdanje skupne države kot tudi v desetletjih, ki so sledila razpadu in vzpostavitvi novih entitet. Toda ne gre za popis tega dela (čeprav ima tudi te elemente), temveč se primarno posveča vprašanju, kako lahko popularna glasba preživi v času političnega in vojnega terorja. Brez vstopnine Pritličje ob 19:00: Cena antropocena - Zero waste Antropocen je geološka doba, v kateri smo ključna sila in gospodar narave ljudje. Ceno našega gospodarjenja plačuje živa in neživa narava, zanamcem pa puščamo precej bolj obremenjen planet, kot smo ga prejeli. Cena in računi bodo vedno višji, zato se ne smemo več spraševati le o tržni vrednosti, temveč predvsem o zdravju, času, vrednotah, prostoru, kvaliteti dobrin, miru... in nenazadnje možnosti trajnostnega ohranjanja ekosistemov. V ciklu pogovorov Cena antropocena bomo s sogovorniki odpirali vprašanja, kako na osebni, družbeni in politični ravni živeti bolj odgovorno, predstavljali bomo različne prakse in iskali možnosti, kako soustvarjati odgovorno in aktivno družbo, da antropocen ne bo zadnja geološka doba, ki še nudi možnost življenja, kot ga poznamo. Prvi pogovor bomo posvetili okoljevarstveni strategiji, gibanju in načinu delovanja Zero waste in razmerjem, ki jih zajema do različnih zvrsti recikliranja. Ob tem se bomo spraševali, kaj zero waste je, koga nagovarja in kako ga lahko implementiramo v svoje življenje na osebni in družbeni ravni. Pogovarjali se bodo: - Maja Rijavec - ustanovna članica društva Smetumet, - dr. Sašo Dolenc - filozof, fizik, urednik, pisatelj, prevajalec, novinar, - Katja Sreš - predstavnica stikov z javnostjo društva Ekologi brez meja. Pogovor bo povezovala Maja Korun Hočevar. Brez vstopnine Veleposlaništvo Indije ob 19:30: Obeležitev 150. obletnice rojstva Mahatme Gandhija Začetek praznovanj ob 150. obletnici rojstva Mahatme Gandhija po vsej Indiji in svetu 2. oktobra 2018 bo Veleposlaništvo Indije obeležilo z LED-projekcijo na pročelju poslovne stavbe na Železni cesti 16 v Ljubljani, v kateri ima veleposlaništvo svoje prostore. V štiriminutni projekciji so predstavljene najpomembnejše lekcije in pobude iz Gandhijevega življenja, ki so relevantne še danes, saj našo generacijo spodbujajo, da postanemo boljša različica sebe. Projekcijo si bo mogoče ogledati v torek, 2. oktobra 2018 od 19.30 dalje. Brez vstopnine Kinoteka: 18:00 Poklon viziji: Aljoša Žerjal Pust v Škednju (Il carnevale di Servola), Aljoša Žerjal, Italija, 1954, 8mm, čb, 7', bd Soline – Škedenjski portič (Saline – Porticciolo di Servola), Aljoša Žerjal, Italija, 1955, 8mm, čb, 6'05'', bd Sneg v Škednju (Neve a Servola), Aljoša Žerjal, Italija, 1959, 8mm, čb, 5', bd Avgust Černigoj (Esperienze di A. Cernigoj), Aljoša Žerjal, Italija, 1968, 8mm, barvni, 12'04'', bd Forma Viva, Aljoša Žerjal, Italija, 1969, 8mm, barvni, 6', bd Orient v Bosni (Oriente in Bosnia), Aljoša Žerjal, Italija, 1962, 8mm, barvni, 9', bd Dežela Ahemenidov (La terra degli Achemenidi), Aljoša Žerjal, Italija, 1973, 8mm, barvni, 13'10'', bd Vizije ostankov. Poklon Žerjalu (Visioni di scarto. Omaggio a Žerjal), Aljoša Žerjal, Italija/Slovenija, 2018, digitalni 2000 format, barvni, 4'35'' Tržaški cineast, filmar samouk Aljoša Žerjal je tankočuten opazovalec sveta. Predstavili bomo delček njegove zakladnice filmskih zapisov, ki pričajo o življenju ob meji in nas hkrati popeljejo v številne kulture širom sveta. Program, ki ga bo predstavil avtor osebno, smo pripravili v sodelovanju z Zavodom Kinoatelje. 21:00 Retrospektiva: Bergman 100! Volčja ura (Vargtimmen), Ingmar Bergman, Švedska, 1968, 35mm, 1.37, čb, 90', ap, svp Slikar Johan (Max von Sydow) in njegova žena Alma (Liv Ullmann) živita na skalnatem otoku. Johana mučijo nočne more, demoni, ki jih je narisal v svojo skicirko. Almo obišče starka, ki ji reče, naj prebere Johanov dnevnik. V njem Alma odkrije, da je Johana obiskala nekdanja ljubimka Veronica (Ingrid Thulin). Par je povabljen na grad barona von Merkensa (Erland Josephson), kjer Alma vidi osebe iz Johanove skicirke. Med vračanjem domov Johan Almi prizna, da je na obali ubil fanta, ki ga je izzval. Johan dobi sporočilo, da lahko obišče Veronico. Vrne se na grad, kjer so zbrani njegovi demoni. »Težava s tem filmom je, da se nikakor nisem mogel odločiti, o kom govori. Če bi se osredotočil na Almo, bi bil film zelo zanimiv. Vendar sem naredil napako. Ko je bil film končan, sem ji ga hotel vrniti. Ponovno smo posneli nekaj prizorov, a je bilo že prepozno.« Ingmar Bergman Kinodvor: 17:00 Delavnica (L'Atelier), Laurent Cantet / Francija / 2017 / 113' Za člane Kluba Kinodvor vstop prost. Antoine je eden od mladostnikov, ki sodelujejo pri poletni delavnici kreativnega pisanja. Pod mentorstvom uveljavljene pisateljice Olivie naj bi napisali kriminalni triler, povezan z industrijsko preteklostjo mesta. A Antoina takšno nostalgično obujanje spominov ne zanima; bolj ga skrbijo težave sodobnega sveta. Mladenič kmalu pride v navzkrižje s skupino, pa tudi z Olivio, ki jo njegovo nasilno vedenje plaši, hkrati pa ji vzbuja radovednost. Delavnico je zrežiral Laurent Cantet, dobitnik zlate palme leta 2008 za Razred. 19:30 Hladna vojna (Cold War), Paweł Pawlikowski / Poljska, Francija, Velika Britanija / 2018 / 88' Hladna vojna, posvečena režiserjevima staršema in navdihnjena z njuno življenjsko zgodbo, je globoko osebna, z glasbo prežeta zgodba o nemogoči ljubezni v nemogočih časih. Film oskarjevca Pawła Pawlikowskega (Ida) je iz Cannesa odnesel nagrado za najboljšo režijo. 21:30 Vsi vejo (Todos lo saben), Asghar Farhadi / Francija, Italija, Španija / 2018 / 132' Oskarjevec Asghar Farhadi (Ločitev, Trgovski potnik) svojo značilno mešanico psihološkega trilerja in družinske drame s Penélope Cruz in Javierjem Bardemom v glavnih vlogah tokrat umesti v idilo španskega podeželja. Otvoritveni film letošnjega Cannesa. Mala dvorana: 18:30 Codelli, Miha Čelar / Slovenija / 2017 / 85' Codelli je igrano-dokumentarni film o malo znani afriški avanturi znamenitega slovenskega izumitelja, barona Antona Codellija, znanega tudi po tem, da je leta 1898 v Ljubljano pripeljal prvi avtomobil. 20:30 Bergman: eno leto, eno življenje (Bergman - ett år, ett liv), Jane Magnusson / Švedska / 2018 / 117' Režiserka Jane Magnusson (Trespassing Bergman) vzame pod drobnogled leto 1957, eno najbolj plodnih v življenju in ustvarjanju Ingmarja Bergmana, ter skozi arhivske posnetke in številne intervjuje z režiserjevimi sodelavci in sopotniki razgali resničnega moža za mitsko podobo filmskega velikana.


text: Flikarija Alenka Leskovic, 10.2.2000 Alenka Leskovic, Pravna praksa, 4/2000Če bi se Prešernova nagrajenka Svetlana Makarovič kdaj lotila pisanja zgodbe o slovenski sodni zakonodaji, bi jo v stilu njene roparije in kruharije morala nasloviti kar s flikarijo. Zakon o sodiščih bo namreč, napoveduje parlamentarni Poročevalec, zopet dobil novo zaplato. Spremembe sprememb Alenka Leskovic, 11.2.1999 Alenka Leskovic, Pravna praksa, 4/1999Teden dni po uveljavitvi novih določb zakona o kazenskem postopku je v Uradnem listu RS izšel zakon o spremembi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o kazenskem postopku (ZKP-B). V njem sta dva člena. Miloš Likar, 20.2.1997 Miloš Likar, Pravna praksa, 4/1997"Naša pravna služba je posebna organizacijska enota v sklopu delniške družbe Petrol, ki je vpisana v sodni register od lanskega decembra. Že v začetku moram povedati, da naša služba opravlja pravne zadeve za vse teritorialne enote po Sloveniji, kjer je zaposlenih okoli tri tisoč delavcev. Dela je ka...


Onaplus - Azra Širovnik: Kdo krade naše otroke? Pa pravijo, da Usoda ne obstaja ... Sem v letih, ko rada brskam po internetu in iščem recepte: kuharske, za doma narejene lepotne kreme, maske ... In mi sredi kopice takšnih tem na ekran izvrže naslov »Država krade naše otroke«, takoj za tem pa »Država trguje z našimi otroki! in »Kam izginjajo naši otroci?" Naenkrat se pojavi mlada lepa ženska, pod njenim imenom piše dr. Jovana Stojkovič, zdravnica in psihiatrinja, in začne svoj govor. Govori o Družinskem zakoniku v Srbiji, njeni državi, jaz pa spoznam, da je ta zakonik podoben kot v evropskih državah ... Ko sem prišla živeti na Nizozemsko, se mi je zdelo pravično, da se prepove nasilje nad otroci in ženskami, toda dr. Jovana Stojkovič je govorila o zlorabi tega zakona. Tako sem izvedela, da lahko socialne službe v 24. urah v spremstvu policije pridejo k vam in vam nasilno odpeljejo otroka, če oni zaradi kakršnega koli vzroka menijo (ali so dobili anonimno obvestilo), da ne ravnate lepo z njim. Eden od razlogov, da odvzamejo otroka, je tudi zavračanje cepljenja, čeprav je tak način odvzemanja otrok v nasprotju z ustavo. Potem pa te otroke prodajajo prek zasebnih agencij iz evropskih in drugih držav neznano kam, menda stanejo 33.000 evrov. Za njimi se izgubi vsaka sled. Nek raziskovalni novinar je odkril, da lahko končajo v mreži prostitucije. Zato je menda Putin prepovedal »izvoz« ruskih otrok iz Rusije. Seveda, internet kot internet, mi takoj na to temo »podtakne« še videoposenetek sestanka Združenja staršev odvzetih otrok, poslušam njihove tragedije, ko pripovedujejo vsak svojo zgodbo. Spomnim se nekaj filmov na to temo, spomnim se zgodbe, ki sem jo slišala na Malti o malezijskem paru s petimi otroki. Ko so prišli na Švedsko, je mati enkrat v trgovini rahlo počila po roki enega od otrok. Posledice: takoj so ji vzeli vseh pet otrok in jih razdelili po drugih družinah. No, ja. Smo majhna država. In »velika riba je majhno ribo«. Ozaveščenost in informiranost sta edini orožji. Da se ne bi bili tudi naši otroci, naše vnukinje in vnuki, prisiljeni združevati v društva z imenom Starši s strani države ukradenih in prodanih otrok. Saj res, ali obstaja nadzorni, nevtralni organ, ki bdi nad delom socialnih služb? Tako kot obstaja na primer inšpekcija za hrano, za delo in podobno? Mislim, da bi nujno morali izobraziti starše, kaj pomeni Družinski zakonik. Ta dejstva so me resnično izčrpala. To utegne izničiti lepotni učinek mojih mask, ki sem si jih skrbno pripravila iz avokada in banan. Mogoče je zame bolj koristno, da si dam na obraz masko.


Milijoni preživelih (koma rjev) Metelkova mesto: Gala hala ob 21:00: DUB LAB: Ohoroho Na predzadnji julijski Dub Lab prihaja Ohoroho; dub, reggae, roots, dancehall in ni da ni selektor iz Ljubljane, ki prisega na vinile in raznoliko glasbeno selekcijo. Obeta se nam popotovanje od samih začetkov jamajške glasbene produkcije do današnjih dni, vse od hitov Boba Marleya do neznanih in čudaških komadov in še manj znanih izvajalcev. Z Ohotom ni nikoli dolgčas! Vstopnina: do 22h vstop prost, 3 € kasneje *v primeru slabega vremena bo prireditev potekala v dvorani s pričetkom ob 22h! Klub Gromka ob 21:00: R.A.F.A.L.: M.D.C. (Millions of dead cops) + FRŠLUS (Slo) + DATURA (Slo) >> Legende ameriškega hardcora. MDC (Millions of Dead Cops) je ameriški hard core/punk rock band, ki je nastal leta 1979 v kraju Austin v Teksasu. Od tam jih je pot nesla v San Francisco v Kaliforniji, trenutno pa so nastanjeni v Portlandu v Oregonu. MDC so bili od nekdaj odkrito političen bend, ki se je lotil različnih tem, od pravic za živali, gejevskih in transeksualnih pravic, pro-rasne enakopravnosti in protikalitističnih prepričanj. Komadi "John Wayne Was a Nazi", "Dick for Brains", "I Remember" itd. so dandanes že klasike. Vežejo jih močne vezi z Dead kennedys in pa založbe Alternative Tentacles pevca Jello Biafre, v devedesetih pa je Dictor pisal uvodnike za Maximumrocknroll. MDC obmirujejo leta 1995, pet let kasneje pa se Dictor vrne z novimi člani skupine. FRŠLUS, tričlanski bendič, ki prihaja iz slovenskega gnezda punka, po domače Kuzlograda. Igrajo že od leta 2002, ko so začeli s preigravanjem starih HC in novovalovskih komadov. Člani benda so/so bili aktivni tudi pri drugih skupinah (Bretones, Hak Attak), prav tako pa pomagajo pri ustvarjanju lokalne scene v Swenaku in na Kramp festu v Godoviču. Prvi CD so izdali leta 2002, kompilacijo z idrijskimi The Blue Blue z naslovom Punk in Idrija, po nekaj letni pavzi so se ponovno zbrali leta 2012, in so dan danes zelo aktivni na domači sceni. Leta 2017 so izdali svoj CD z naslovom Zaživi svobodo.Glasno, pijano, punk! DATURA so vsem dobro poznani Trboule DIY anarcho hc punk. Datura so od leta 2007 posneli že kar dosti materiala. Njihovi komadi so kritični do političnega sistema ter vseh vrst nestrpnosti (homofobija, ksenofobija...), pokrivajo pa tudi druge vsakdanje teme. Posebnost Dature so med drugim besedila v trboveljskem narečju. Izven: Dobimo se pred ŠKUCem, festival: 18:30 Poletne ustvarjalnice: Žepna hiša, arhit 1ff8 ekturno ustvarjalno delavnico za otroke vodijo: Lara Gligić, Teja Gorjup, Neža Krošelj, Laura Klenovšek ( KD Prostor vmes) 20:00 Muzika na Starem trgu: Kukushai, jazz/ pop/avantgarda Avantgardni pop trio z izvirno glasbo, ki se spogleduje z jazzom, rockom in celo punkom. Njihova maja 2017 izdana plošča "Fruitile" odraža zasedbino značilno mešanico melodičnih elementov znotraj nenavadnih harmoničnih in ritmičnih tekstur ter slika podrobno zvočno podobo bogatih barv in drznih, poudarjenih linij. Besedila so igriva, pogosto nadrealistična, pretežno pa izražajo zmedenost človeka v svetu, ki ga želi obvladati, a ga ne dojame zares. 22:00 Teater v galeriji: Brutalci, predstava v izvedbi društva Matafir Tobačna mesto, Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: Jure Pukl in bend Tokratno ponedeljkovo jazzenje in improviziranje na odru pod zvezdami v Tobačni bo vodil saksofonist in umetniški direktor velenjske Kreativne Jazz klinike, Jure Pukl, ki se je v krotenju not izpopolnjeval tudi na Berkleeju. Zpremljali ga bodo kitarist Jan Sturiale, kontrabasist Miha Koren in bobnar Klemens Marktl. - - - - - JURE PUKL, saks JAN STURIALE, kitara MIHA KOREN, kontrabas KLEMENS MARKTL, bobni - - - - - brez vstopnine Galerija Instituta "Jožef Stefan" ob 18:00: Alenka Ana Stante Likovna razstava V slikarskem ustvarjanju Alenko Ano Stante navdihujejo različna tematska področja: portret, krajina, akt, tihožitje, ilustracija ... likovna dela večinoma abstrahira tako, da upodobljeni motiv ohrani prepoznavnost. V zadnjem času se slikarsko posveča tudi tematiki ekologije in večjim formatom slik, pri katerih je svoj slogovni izraz še izdatneje abstrahirala. Četudi je slikarski slog Alenke Ane Stante prepoznaven, ga ves čas modificira in prilagaja nenehnim izzivom po eksperimentiranju. Brez vstopnine Mestni muzej od 20:30: Splitski Kitarski kvartet Klasična glasba Splitski kitarski kvartet je bil ustanovljen leta 2010, da bi obogatil kitarsko poustvarjalnost v Splitu in na Hrvaškem. Vsi štirje glasbeniki, ki igrajo v njem, so se izobraževali na splitskih glasbenih šolal in študirali na tamkajšnji Umetniški akademiji. Po večletnem neprekinjenem delovanju je kvartet presegel prvotni umetniški namen in razvil zavidljivo mednarodno koncertno dejavnost. Koncertiral je v Nemčiji (na mednarodnem kitarskem festivalu v Augsburgu), v Luksemburgu (med drugim v prestižnem koncertnem ciklu Les concerts du foyer européen), v Španiji (na mednarodnem komornem festivalu v andaluzijskem Torreperogilu) in v bolgarski prestolnici, kjer je nastopil v dvorani Sofijske filharmonije na festivalu Musica Europa 2018, ki ga je Bolgarija pripravila ob svojem predsedovanju Evropski uniji. Izvedbe Splitskega kitarskega kvarteta so bile večkrat predvajane na Hrvaškem radiu in seveda na Radiu Split. Poleg priredb in del, izvirno napisanih za tovrstno zasedbo, ansambel redno uvršča na spored tudi skladbe domačih avtorjev, saj je spodbujanje hrvaške skladateljske ustvarjalnosti eden izmed ciljev četverice glasbenikov. Kajo Milišić, kitara Josip Dragnić, kitara Goran Cetinić Koća, kitara Martin Andrijašević, kitara Brez vstopnine Bežeče sličice!!! Kinoteka: Je na počitnicah Kinodvor: Mala dvorana: 18:45 Whitney Houston (Whitney: Can I Be Me), Nick Broomfield, Rudi Dolezal / ZDA, Velika Britanija / 2017 / 100' Intimni, neuradni portret legendarne superzvezdnice Whitney Houston v režiji enega najbolj samosvojih dokumentaristov, Nicka Broomfielda (Kurt & Courtney, Biggie and Tupac). 21:00 Grace Jones: Bloodlight and Bami, Sophie Fiennes / Velika Britanija, Irska / 2017 / 116' Po filmskih izletih s Slavojem Žižkom (Perverznežev filmski vodnik, Perverznežev vodnik po ideologiji) nas Sophie Fiennes odpelje na ekscentrično popotovanje s še eno popkulturno ikono. Ljubljanski grad ob 21:30: Film pod zvezdami Fantastična ženska (Una mujer fantástica), Sebastián Lelio / Čile, ZDA, Nemčija, Španija / 2017 / 104' Dobitnik letošnjega oskarja za najboljši tujejezični film je zgodba o ženski, ki se mora boriti za pravico, da je lahko tisto, kar je. Kompleksna, močna ... fantastična ženska. Komuna: 18:30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo), Fernando León de Aranoa, biografska kriminalna drama, Španija, Bolgarija, 123' 20:45 Oceanovih 8 (Ocean's 8), akcijski komični kriminalni triler, Gary Ross, ZDA, 110'


text: Friedrich Wilhelm Bessel Življenje in delo[uredi | uredi kodo] Bessel je začel svojo življenjsko pot kot knjigovodja. Astronomije se je naučil sam in je bil na tem področju kmalu uspešen. Leta 1804 je z 20. leti še enkrat preračunal tir Halleyjevega kometa in poslal svoje rezultate Olbersu, na katerega so njegovi računi napravili tolikšen vtis, da je za mladeniča našel službo na observatoriju. Do leta 1810 je postal Bessel tako ugleden, da ga je opazil pruski kralj Friderik Viljem III. in ga imenoval za nadzornika in glavnega sodelavca pri gradnji Observatorija v Königsbergu. Od leta 1813 do svoje smrti je bil njegov predstojnik. Bil je izvrsten opazovalec in teoretik. Na observatoriju je vneto preučeval Bradleyjeva opazovanja. Določeval je točnost uporabljenih astronomskih inštrumentov. Iznašel je postopke za popravljanje in računanje napak. Izvršil je meritve osnovnih podatkov o precesiji, nutaciji in aberaciji. V astronomske račune je vpeljal številne izboljšave in uvedel postopke matematične analize. Izdelal je poenoten sistem računanja leg zvezd, ki ga še danes uporabljamo. Leta 1818 je izdal katalog leg 50.000 zvezd izračunanih po Bradleyjevih opazovanjih, ki ga je kasneje še izboljšal njegov učenec Argelander. 27. januarja 1829 je pisal Besslu Gauss o osnovah neevklidskih geometrij. Med letoma 1821 in 1825 je Bessel na observatoriju v Königsbergu izmeril lege 32.000 zvezd v ekvatorialnem koordinatnem sistemu. To število je do leta 1833 naraslo do 75.000 zvezd med 15 stopinjami južne in 45 stopinjami severne deklinacije do magnitude 9m. Izdal je katalog točnih leg zvezd Fundamenta astronomiae. Pri uporabi svojega zvezdnega kataloga izpeljanega iz Bradleyjevih opazovanj za epoho 1830,0 in Piazzijevega kataloga je našel vrednost splošne precesije v longitudi Ψ = 50,3635". Zaradi njegovega dela Bessla smatramo za ustanovitelja sodobne astrometrije. Zanimal se je tudi za geodezijo. Od leta 1832 je z Balyerom meril geografsko stopinjo v vzhodni Prusiji. Prvi je izračunal paralakso zvezde (61 Laboda (Cygni)) in tako izpolnil 300 let star sen astronomov. Pri predelavi Bradleyjevega kataloga je opazil, da ima ta zvezda, ki jo je odkril Piazzi, veliko lastno gibanje. Menil je, da nam je nenavadno blizu, čeprav ima zelo šibek sij. S Fraunhoferjevim heliometrom, ki mu je omogočal zelo točno merjenje, in, ki ga je zasnoval sam, je v letih od 1837 do 1840 opravil mnoga opazovanja te zvezde. Meril je kotne razdalje med njo in dvema šibkima navidezno bližnjima zvezdama. Zvezdi imata majhno lastno gibanje, sta torej mnogo dlje od Osončja in tvorita z zvezdo le navidezno trozvezdje. Ob koncu leta 1838 je po temeljiti analizi svojih meritev objavil, da je zvezda 61 Laboda v enem letu opisala na nebu manjhno elipso med ostalimi zvezdami. Za paralakso je tega leta dobil 0,37 kotne sekunde, leta 1840 pa 0,348 sekunde. To je pomenilo, da je zvezda od nas 590.000-krat dlje kot Sonce, oziroma 160.000 milijard km daleč ali 11,1 svetlobnega leta. Istega leta sta merila paralaksi α Kentavra (Centauri) in Vege, α Lire (Lyrae) tudi Henderson in Friedrich von Struve. Točnost, s katero je meril Bessel, je bila takšna, kakor da bi izmeril debelino lasu z razdalje 50 m. Za človeka se je s tem Vesolje močno povečalo, saj si je Kepler predstavljal, da je celotna zvezdna krogla od nas oddaljena le kako desetino svetlobnega leta, Newton pa si je upal to številko povečati na morda 2 svetlobni leti. Besslova objava o odkritju zvezdne paralakse je pomenila še končno potrditev Kopernikove teorije, saj je bila poleg zvezdne aberacije svetlobe, ki jo je odkril leta 1728 Bradley, očiten dokaz za gibanje Zemlje v prostoru. Do sredine 20. stoletja so izmerili že 60.00 tisoč zvezdnih paralaks. Na ta način so merili razdalje do 100 svetlobnih let. Svoje delo Astronomska opazovanja (Astronomische Untersuchungen)} je objavil leta 1842. V letu 1844 je s svojim Fraunhoferjevim heliometrom opazil nepravilnosti v gibanju Sirija in Prokiona ter zaključil, da jih ne povzroča paralaksa, ampak neki njun nevidni spremljevalec, ki kroži okoli zvezd. Pozneje je Sirij B, belo pritlikavko, leta 1862 še z nedokončanim zrcalnim daljnogledom odkril Alvan Graham Clark. To njegovo odkritje je označilo premik v zanimanju astronomov od Osončja, ki ga je Laplace tako skladno in navidezno dokončno obdelal, k zvezdam. Vendar Osončje še ni bilo izčrpano, kot je pokazal eno leto prej Schwabe, s svojim pomembnim odkritjem periodičnosti Sončeve aktivnosti. Wilhelm Beer je opravil odlično delo celo pri tako vsakdanjem opravilu, kot je kartiranje Luninega površja. Tudi Bessel je nekaj svojih zadnjih let posvetil Osončju. Ukvarjal se je z nepravilnostnmi v gibanju Urana in z možnostjo, da obstaja na robu tedaj znanega Osončja še neodkrit planet. S točnostjo, ki je bila večja kot kdaj prej, je izračunal masi Jupitra in Saturna in pokazal, da nepravilnosti v Uranovem gibanju ni mogoče pojasniti z gravitacijo obeh velikih planetov. V matematiko je po proučevanju planetnih motenj uvedel po njem imenovane Besslove funkcije, ki jih je prvi določil Daniel Bernoulli, cilindrične funkcije 1. reda, ki jih dobimo kot rešitve Besslove linearne diferencialne enačbe drugega reda: V enačbi je v konstanta, ki ni nujno celo število. Rešitve so odvisne od v, za v = 1/2, 3/2, 5/2, ... Lahko jih zapišemo v zaključeni obliki kot funkcije x, sin x in cos x, drugače pa so neelementarne. Enačbe tega tipa so zelo pomembne in jih srečamo pri mnogih fizikalnih problemih, na primer pri gostoti svetlobnega toka, pri računanju ločljivosti optičnih priprav, pri porazdelitvi in toku toplote ali elektrike skozi krožni valj ali pri reševanju problemov v valovni teoriji (v = 0 - valovanje krožne opne), teoriji elastičnosti in hidrodinamiki. Izrazimo jih lahko z vrstami, z določenimi integrali in s krivuljnimi integrali na kompleksni ravnini. Pri nekaterih uporabah srečujemo popravljene (modificirane) Besslove funkcije čisto imaginarnega argumenta in so rešitve Besslove enačbe v obliki: Dela pri tem problemu ni mogel več nadaljevati, ker ga je doletela smrt, in tako tudi ni mogel biti priča uspehu Le Verriera in Johna Adamsa, ki sta z odkritjem Neptuna končno rešila problem Uranovega tira. Priznanja[uredi | uredi kodo] Nagrade[uredi | uredi kodo] Poimenovanja[uredi | uredi kodo] Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] - Stran o Friedrichu Wilhelmu Besselu Univerze svetega Andreja (v angleščini)


Ne zavrzite socialnega kapitala dobre družbe, katere del ste kot diplomantka ali diplomant FDV.


text: Japonci so izdelali aplikacijo za android, ki v realnem času prevaja tuje jezike v japonščino preko telefona. Ste na Facebooku prejeli sporočilo, da imate novo prošnjo za prijateljstvo pa osebe sploh ne poznate? Ne klikajte in ne potrjujte, kajti lahko vam ukradejo identiteto, v nekaterih primerih pa celo denar! Kako vedeti, kdaj gre za prevaro? Hotmail je bil v zadnjih letih kar v precejšnjih težavah, zdaj pa naj bi popolnoma nadvladal Gmail. Pa bo res? Inženirji GM-a so v sodelovanju z NASO izdelali robotsko rokavico. Pri tem pa so si pomagali s tehnologijo Robonauta 2. Raziskovalci pri Microsoftu so izdelali program, ki prepoznava govor in ga prevaja v drug jezik, pri tem pa uporablja preoblikovano različico glasu osebe, ki govori. Sumerska civilizacija, ki se je razvila v obdobju bakrene in v začetku bronaste dobe, naj bi odkrila obstoj velikega rdečega planeta, ki naj bi ga poimenovali Nibiru. Ta naj bi vsakih 3600 let oplazil Zemljo in s svojim prehodom katastrofalno vplival nanjo ... Najbolj popularni mobilni sistem na svetu ogroža 'velike', tokrat pa naj bi vstopil tudi na njihovo lastno dvorišče. S posebno aplikacijo naj bi omogočali 'androidnim' aplikacijam, da jih bomo uporabljali v Oknih. Ste kdaj nasedli kakšni 'zlobni' prevari svojega prijatelja ali prijateljice za prvi april? Lahko se tolažite, da niste edini. Na stotisoče ljudi po vsem svetu na ta dan postane žrtev šaljivcev in šaljivk. Če bi vsi ljudje na svetu lahko prosto komunicirali med seboj, ne glede na materni jezik, bi to povezalo svet? To je bilo glavno vprašanje BBC-jeve konference v Londonu. V Hannovru je svoja vrata odprl eden največjih IKT sejmov, sejem informacijskih tehnologij in telekomunikacij v Evropi.


Črno belo Metelkova mesto: Gala hala ob 21:00: GOULASH DISKO FESTIVAL WARMUP FOURMÏ ROUZ (Mauritius) 25. let AKC Metelkova mesto – preddogodek Uvod v sezono 2018/2019 v Gala hali, pa tudi začetek večdnevnega praznovanja 25. obletnice AKC Metelkova mesto, bo na poti na sedaj že legendarni viški Goulash Disco prevzel Fourmi Rouz, elektronski DJ in kurator, ki je v raziskovanje glasbe vpet že od svoje rane mladosti. Pripravite se na unikatno glasbeno popotovanje od Mauritiusa do Visa! Vstop prost! Klub Gromka ob 21:00: DISTRESS (Rusija) + ANTI-SLAUGHTER (Slo) >> Angry crust beat massacre. DISTRESS V sklopu turneje "15 years of neverending crust" se po šestih letih na ljubljanske underground odre vračajo ruski Distress. Prihajajo iz Sankt Petersburga in od leta 2003 preigravajo "tako zvani" angry crust beat massacre. Med njihovo diskografijo najdemo 8 različnih izdaj, od splitov (Eskatologia, Fatum), tribute albumov do samostojnih albumov na vinilih. Vsekakor jih ni za zamuditi - jezno, glasno, surovo; prav tako pa se držijo svojih načel - In D-beat we crust, in booze we trust! ANTI-SLAUGHTER, Anarcho-hc-vegan-punk-thrash- PRISPEVEK : DONACIJE Glasba izven: Galerija Jakopič: SOUND EXPLICIT 2018 20:00 -PRIMOŽ SUKIČ -PODGORNIK/KUMMER duo -DRAŠLER/JACKSON/THOMPSON trio PRIMOŽ SUKIČ Primož Sukič (Koper, 1986) je po diplomi na Akademiji za glasbo v Ljubljani študij nadaljeval na Akademiji za glasbo v Darmstadtu. Pri ustvarjanju se posveča širitvi izraznih zmožnosti klasične in električne kitare. Redno sodeluje s skladatelji Urošem Rojkom, Michaelom Maierhofom, Matejem Boninom, Lesterjem St. Louisom, Seijiro Murayamo in Tomom Jacksonom. Aktiven je v številnih zasedbah: IEMA (Frankfurt), Ictus in Ensembel 21 (Bruselj), Neofonia (Ljubljana), Soundinitiative (Pariz), Vortex (Ženeva). V letu 2016 je izdal svojo prvo samostojno zgoščenko z naslovom Splitting, s skladbami za akustično in električno kitaro. --- PODGORNIK/KUMMER duo Glasba dueta Pogornik/Kummer z uporabo široke palete razširjenih tehnik ter s pomočjo melodičnih elementov in neprestanih ostinatov združuje surovost in ekspresivnost, ki sega od minimalizma prek avantgardnega jazza in math metala do ritualistične svetovne glasbe. Pia Podgornik (Celovec, 1993) je slovenska saksofonistka. Študirala je na Konzervatoriju za glasbo in balet v Ljubljani ter na Conservatorium van Amsterdam na Nizozemskem. Sodeluje v projektu precept.concept.percept in vodi mednarodni kvartet LORE in Bad Tempered duo. V različnih zasedbah je nastopila v Evropi, Aziji in Afriki. Bobnar in skladatelj ter študent magistrskega študija na Conservatorium van Amsterdam Tancrède D.Kummer je vpet v jazz in improvizacijsko sceno Nizozemske. Je vodja zasedb Otherwise We Are Lost (0.WA.L), Fear O’She in NAME NO ONE MAN. DRAŠLER/JACKSON/THOMPSON trio Trio sestavljajo vrhniško-obsoteljski bobnar Vid Drašler in v Londonu živeča glasbenika klarinetist Tom Jackson in kitarist Daniel Thompson. Vid Drašler se z njima spoznal v Ljubljani na snemanju albuma otoškega glasbenega kolektiva CRAM. Vsi trije so aktivni na področju improvizirane glasbe in redno koncertirajo doma in v tujini. Vid Drašler je sodeloval tudi v več gledaliških projektih in z zasedbo Kombo Zlatka Kaučiča. Tobačna mesto, Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: otvoritev September Festa Prvi ponedeljek v septembru se na zdaj že dobro znanem odru pod zvezdami začenja prvi tradicionalni September Fest v Tobačni. In kot je pri nas že v navadi, pripada prva beseda mojstrom džezovske improvizacije, fuzije in mešanja žanrov. - - - - - TJAŠA FAJDIGA (vokal) REBEKA ZAJC (klavir) BOB HOVING (kitara) TINE ŠINKO (elektični bas) JAKOB VERLIČ (bobni) brez vstopnine Cankarjev dom ob 20:00: Zaključek 66. Ljubljana Festivala: Kraljevi orkester Concertgebouw Vstopnina: 49, 44, 39, 29 EUR Izven glasbe: RAMPA Lab, Kersnikova ob 17:00: ČIPke / Afroditi Psarra: Nosljive fraktalne antene, delavnica V Rampi bo gostovala priznana grška umetnica Afroditi Psarra, ki bo v okviru ČIPk - iniciative za ženske s čutom za tehnologijo, znanost in umetnost vodila tridnevno delavnico, na kateri bodo udeleženke ugotavljale, kako se znanost in umetnost križata na področju nosljivih tehnologij. Med tridnevnim prototipiranjem z različnimi prevodnimi tekstilijami in nitjo se bodo lotile tako ročnega dela kot tehnik digitalne obdelave, spoznale pa se bodo s fraktalnimi antenami (antene, ki uporabljajo fraktalno geometrijo in tako maksimizirajo pasovno širino ter so sposobne zaznati radijske valove, satelitsko komunikacijo, wifi-signale itd.) in izdelale ojačevalce, s katerim bodo stopile v interakcijo z elektromagnetnim poljem. Med razkrivanjem radijskih komunikacij bodo dekleta raziskovala koncept telesa in percepcijo okolja, ki ga obdaja. PRIJAVA: Č I P k e so odprta skupina, za katero ni potrebno članstvo. Za udeležbo na ČIPkasti delavnici ni potrebno predhodno znanje, zgolj zvedavo oko, uho in roke. Na razpolago bodo vsi materiali, ki jih boste udeleženke potrebovale za izdelavo projekta. Delavnica je namenjena izključno ženskam. Okolje je prijazno vsem, še tako osnovnim vprašanjem o elektroniki in programiranju. MENTORICA: Afroditi Psarra ŠTEVILO UDELEŽENK: 10 / Število mest je omejeno, prijave sprejemamo na: info@rampalab.org JEZIK: angleški TRAJANJE: delavnica bo potekala med 3. in 5. septembrom od 17.00 do 20.00 O MENTORICI Afroditi Psarra deluje na področjih e-tekstilij, naredi sam (DIY) elektronike in zvoka. Pri svojem delu se osredotoča na koncepte, kot so telo kot vmesnik, sodobna ročna dela, pop ikonografija, retrofuturistična estetika in vloga ženske v sodobni kulturi. Za izdelavo umetniških del uporablja različne medije in tehnike, med drugim (e-)vezenje, hekanje in kreativno programiranje, najpogosteje pa jih prikazuje prek interaktivnih instalacij ali zvočnih performansov. Njeno delo je bilo prikazano na prizoriščih, kot so Siggraph v Vancouvru, Ars Electronica v Linzu, Transmediale in CTM v Berlinu, Amber v Istambulu itd. Trenutno je asistentka na Center for Digital Arts and Experimental Media (DXARTS) na Univerzi Washington v ZDA. KOŽ ob 18:00: Nuša Januš: Nedokončana Svet drog je 1000 pekel, ki ga ne doživljajo samo zasvojenci, ampak prizadene tudi njihove najbližje in uniči nemalo družin. Knjiga Nedokončana (založba Ara) je avtoričina življenjska zgodba in zgodba njene hčerke Tine, ki je zašla v ta svet. Kljub vsem prizadevanjem, da bi ji pomagala, ji to ni uspelo. Borila se je celih petnajst let. Heroin jo je pri šestintridesetih letih poslal na oni svet. Knjiga je vodnik za mladostnike in starše. In vsej družbi v opozorilo, da bolj poskrbi, da naši otroci ne bi zdrsnili v peklenski svet drog. Brez vstopnine Kino Šiška, Kamera ob 19:00: Lealudvik: FOUR EYED MONSTER Tandem Lealudvik se bo na razstavi v sklopu mednarodnega zin poziva ZINE VITRINE predstavil s knjigo umetnika in zinom, kjer gre nadaljevanje periodično zastavljene DIY publikacije Four Eyed Monster. Poudarek tokratne izdaje je odnos v širšem pomenu, torej tako njun odnos kot odnos umetnika do svojega preteklega dela. V Four Eyed Monster vol. II umetnika med drugim iščeta ločnico med knjigo umetnika in zinom. Lealudvik med seboj prepletata fotografijo, video in grafiko. V videu in fotografiji dokumentirata intimne performanse in rituale. Njuna umetniška praksa izhaja iz eksploracije telesa, seksualnosti in okultizma. Lealudvik sta Lea Jelenko (1986) in Matjaž Komel (1987). Lea je diplomirala na oddelku za tekstilstvo in grafiko v Ljubljani na NTF, smer grafične in interaktivne komunikacije. Matjaž je diplomiral na ALUO v Ljubljani, smer vizualne komunikacije. Oba delujeta tudi na področju vizualnih komunikacij. Kot Lealudvik sta sodelovala na več razstavah in dogodkih, med drugim: V. Bienale neodvisnih v Kinu Šiška, Festival Sonica, ZINE VITRINE v galeriji DobraVaga, Bienale neodvisnih vs. Zelenko v MGLC, ZineZine v galeriji P74, Zini! Sodobna zinovska produkcija v MGLC, Pazi, sveža grafika! / Watch out! wet print!, In the waters on Leviathan v TamTamovi ulični galeriji pod kuratorstvom MGLC, Jože v Plečnikovi hiši, Fotoknjiga in fotozin v galeriji DobraVaga in na Caffeine Hours. Program razstav, delavnic in zin čitalnice ZINE VITRINE, ki se nahaja v galeriji DobraVaga, vsako leto ustvarjalce različnih profilov povabi k sodelovanju na mednarodnem zin pozivu, na katerem izmed prispelih prijav izbrani umetniki realizirajo razstavo ali produkcijo zina ter širšo predstavitev svoje ustvarjalne prakse ali specifične ideje. Na lanskoletnem 3. pozivu ZIN3 VITRIN3 je po mnenju žirije med prispelimi predlogami izstopal zin umetniškega dvojca Lealudvik Four Eyed Monster (2017). Utemeljitev žirije: ‘’Umetniški dvojec Lealudvik z zinom Four Eyed Monster dokazuje razvijanje potenciala zina kot klasičnega in obenem sodobnega grafičnega medija. Natančno soslednost barvnih avtorskih fotografij in grafičnih simbolov, praznin in fotokopiranih silhuet, ki s črninami rastra ustvarjajo nostalgično materialnost strani, pri tem nadgrajujeta z virtualno realnostjo. Določene strani so namreč s prosto dostopno mobilno aplikacijo obogatene z GIF-i, ki oživijo njune intimne performanse in rituale. Njuna umetniška praksa se pri tem napaja iz eksploracije telesa, seksualnosti, okultizma, true crime in horror žanra. Z razkrojem spolnih vlog razkrivata svoj svet z ženske in moške perspektive, naklonjenost pa odkrivata skozi igranje vlog, grozo, užitek in bolečino.’’ vstop prost Atrij ZRC ob 19:00: Arheoastronom dr. Juan Antonio Belmonte Avilés V začetku septembra se bo na obisku na ZRC SAZU mudil španski arheoastronom dr. Juan Antonio Belmonte, ki bo v Atriju ZRC imel serijo treh predavanj. Spregovoril bo o kozmičnih pokrajinah v starem Egiptu, o Nabatejcih in njihovih nebesnih pokrajinah ter o astronomiji in svetovni dediščini s poudarkom na t. i. iberski paradigmi. Juan Antonio Belmonte Avilés je raziskovalec na zelo znanem Inštitutu za astrofiziko 2000 na Kanarskih otokih in profesor na oddelku za astrofiziko Univerze La Laguna na Tenerifeju. Diplomiral je iz fizike in doktoriral iz astrofizike, preučeval pa je tudi jezik in hieroglifsko pisavo starega Egipta. Na začetku svoje znanstvene poti se je osredotočil na raziskave eksoplanetov (zunaj našega osončja), potem je njegovo radovednost zbudila arheoastronomija, na področju katere je danes eden vodilnih strokovnjakov v svetu. Med drugim je bil direktor Muzeja znanosti in vesolja na Tenerifeju in predsednik Evropskega združenja za astronomijo v kulturi. V zadnjih letih je opravil obsežne raziskave o astronomskih tradicijah starih civilizacij v Sredozemlju, zlasti v Egiptu, pri čemer se je posvetil predvsem astronomskemu pomenu orientacij v arhitekturi in drugih usmeritev, ohranjenih v prostorski razporeditvi arheoloških ostankov. V ponedeljek, 3. septembra, bo španski arheoastronom predstavil izsledke svojih več kot desetletje trajajočih raziskav v Egiptu, na podlagi katerih trdi, da so templji vzdolž Nila postavljeni tako skladno z lokalno topografijo, ki jo seveda določa reka, kot tudi skladno z za egiptovsko civilizacijo glavnim ozvezdjem, našim Velikim vozom. »Starodavni Egipčani so vse od začetka svoje civilizacije izbirali določene geografske predele, ki so ustrezali tako topografskim kot astronomskim kriterijem in jim tako omogočili, da ustvarijo kozmične pokrajine,« piše v povzetku predavanja. Mini teater ob 20:00: Naš razred V štirinajstih prizorih se odvrtijo pretresljive usode desetih učencev nekega povsem običajnega šolskega razreda. Naš razred je zgodba o skupini sošolcev iz majhnega, večkulturnega poljskega mesteca, v katerem so sprva do sovjetske in kmalu nato še nemške okupacije v slogi in prijateljstvu živeli poljski in judovski otroci. V štirinajstih prizorih se pred našimi očmi odvrtijo pretresljive usode desetih učencev nekega povsem običajnega šolskega razreda – od njihovih prvih zaljubljenosti in prijateljstev do neizmerne krutosti, ki jo povzročita antisemitizem in nacizem. Avtor te virtuozno napisane drame skorajda dokumentarno sledi usodam desetih otrok od leta 1925, nekaterim izmed njih vse do danes, da bi skozi zapleten preplet njihovih usod prikazal grozovite posledice tako stalinistične kot nacistične ideološke indoktrinacije, ki sta med ljudmi povzročili popoln razkol in sovraštvo. Obenem pa v drami razkriva tudi problem kolektivne krivde in njenih posledic, ki ljudi določajo in zaznamujejo še danes. Zgodba temelji na resničnem dogodku, ki se je zgodil na Poljskem med drugo svetovno vojno, vendar bi ga lahko prepoznali kjer koli, tudi v Sloveniji, kjer duhovi preteklosti še zmeraj niso pomirjeni in zgodovina še zdaleč ni razčiščena. Bežeče sličice!!! Kinoteka: muzejski ponedeljek Kinodvor: 18:30 Mary Shelley, Haifaa Al-Mansour / Velika Britanija, ZDA, Luksemburg / 2017 / 120' Mary Shelley je razkošna biografska drama o pisateljičinem burnem ljubezenskem razmerju, ki ga je prelila v enega najvplivnejših gotskih romanov vseh časov: zgodbo o Frankensteinu. Film prve režiserke Savdske Arabije, Haife Al-Mansour (Zeleno kolo), je obenem brezčasna pripoved o mladi ženski, ki se upre družbenim konvencijam, da bi poiskala svojo lastno pot. 21:00 Whitney, Kevin Macdonald / Velika Britanija, ZDA / 2018 / 122' Intimen, ganljiv in presenečenj poln dokumentarni portret pop ikone Whitney Houston, po domače “Nippy”, je z uradnim pooblastilom pevkine družine zrežiral oskarjevec Kevin Macdonald (Marley). Film, ki je nedavno doživel svetovno premiero v Cannesu, v Kinodvor prihaja kmalu po lanskoletnem dokumentarcu Nicka Broomfielda Whitney Houston (Whitney: Can I Be Me).


text: Swooshy First you got your friend posting something you might be interested in. Then you click his link, and get to that screen I hate ... (a lot) I wonder how hard would it be to get something like this: It's not "Fix the Economy" for Christ's sake!!! #justsayin Kaj je to?Prebirate članek, ki ga je napisal državljan eRepublika, izjemne večigralske strateške igre, ki temelji na državah iz resničnega življenja. Ustvarite svoj značaj in pomagajte vaši državi doseči slavo medtem ko se uveljavljate kot vojni junak, znan založnik ali finančni mogotec.


text: Najbolj spektakularno in nenavadno tekmovanje v letenju se vrača v Slovenijo! 2. slovenski Red Bull Flugtag vse novodobne Ikaruse vabi 16. junija na Špico v Ljubljani! 35 neustrašnih ekip, ki jih bo izbrala žirija, ter dodatnih 5, ki se bodo na tekmovanje uvrstile prek spletnega glasovanja, bo oboroženih z lastno domišljijo pred več tisoč glavo množico vzletelo s 6 metrov visoke ploščadi in pristalo v Ljubljanici. Vendar pozor - mesta na tekmovanju so na voljo le za najbolj domiselne letalne naprave, katerih skice bo Red Bull prejel najkasneje do 15. marca. Kako lahko sodelujete? Obiščite www.redbullflugtag.si, si natančno preberite navodila, pokličite svoje prijatelje, izberite ime ekipe ter izdelajte svojo lastno letalno napravo, ki deluje zgolj na človeški pogon. V vsaki ekipi je lahko en pilot in do 4 pomagači. Dovoljena je vsaka oblika letalne naprave, potrebno je le malce sreče za uvrstitev na tekmovanje! Ne pozabite, da bodo tekmovanju lahko pristopile le tiste letalne naprave, ki izpolnjujejo osnovne pogoje glede varnosti. Prednost bodo imele kreativne in smešne letalne naprave, vsekakor pa tiste, ki so zmožne leteti! 16. junija 2012 bo nebo nad Ljubljano polno najbolj norih letal, kar si jih lahko zamisli človeška domišljija. Letalne naprave bodo imele preprosto nalogo: kljubovati gravitaciji! Naj vaša domišljija ne pozna meja - dovoljeno je vse: od likov iz risank, mitologije, do znanstvene fantastike. Bistveno je, da vaša letalna naprava nima motorja in deluje zgolj na človeški pogon. Vznemirljiv vzlet, ki mu bo sledil prikaz akrobatskih zmogljivosti, se bo naposled končal s pristankom v Ljubljanici. Kajti letenje so sanje, pristanek pa je nekaj povsem drugega ... Več informacij o sami prijavi in pogojih za sodelovanje je na voljo na www.redbullflugtag.si.


na vrh strani