3737 V sobotnem dodatku Dnevnika bomo raziskovali in sledili zgodbam, ki se dotaknejo vsakega izmed nas. Na terenu in v studio bomo iskali odgovore in odgovornost za nastale težave. Naši novinarji specialisti se bodo tem lotevali poglobljeno in analitično. Sobotni Dnevnikov izbor torej o perečih in na drugi tir potisnjenih problemih in izzivih slovenske družbe. Za prikaz vsebine morate omogočiti vtičnike za družbena omrežja (Twitter, Facebook, Scribble, ...), ki uporabljajo piškotke za sledenje uporabnikov. S pritiskom se strinjate z uporabo piškotkov! Na spletnih straneh RTV Slovenija uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo Vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne vsebine. Z nadaljnjo uporabo se strinjate z uporabo piškotkov - podrobnosti. | več o piškotkih


source: CulturaX

text: Erazmus+ – Vrtec Mehurčki Konec poletja smo se v Vrtcu Mehurčki razveselili novice, da smo bili uspešni pri črpanju evropskih sredstev v mednarodne projektu Erazmus+ KA229. S partnerji iz Portugalske, Italije, Srbije, Romunije in Turčije bomo izvajali projekt Wild horizons: Outdoor Learning Experiences (Naravna obzorja: Vzgojno-izobraževalne izkušnje na prostem). Cilj projektov v okviru Erazmus+ je vzgojno-izobraževalnim organizacijam omogočiti, da razvijejo in krepijo mreže, povečajo zmogljivost za mednarodno delovanje ter primerjajo in delijo različne ideje, prakse in metode. Hkrati nam projekt omogoča uresničevanje ciljev s področja medkulturnosti. Skozi dvoletno obdobje bomo vsi partnerji v naravnem okolju izvajali različne aktivnosti, katere bomo delili med seboj. Poskrbeli bomo, da bodo pri tem otroci vključeni na njim zanimiv in prijazen način. Odrasli pa bomo v projektu predvidoma opravili tudi nekaj mednarodnih mobilnosti. V okviru projekta nastajajo naslednje vsebine: S himno vrtca se predstavljamo partnerjem: SLOVENIJA, MOJA DEŽELA – izvedba: skupina Žabice (avtor besedila: Dušan Velkaverh; avtor glasbe: Jani Golob)


AQUA-Duo, AQUA-Trio - B2C Mesec d.o.o. > Vodni filtri za celo hišo>Kombinirani vodni filtri>AQUA-Duo, AQUA-Trio AQUA-Duo, AQUA-Trio 3 izdelkov Vodni filter »AQUA-DUO« učinkovito ščiti vodovodno napeljavo, sanitarne armature in opremo pred poškodbami, ki jih povzročajo nečistoče v vodi. Namenjen je za montažo na vhodu v objekt, kot centralni sistem za filtriranje in čiščenje vode. Dvo–stopenjski filtrirni sistem AQUA-DUO zagotavlja odlično čiščenje vode. V kombiniranem filtru sta zaporedno postavljena filtrirna vložka, ki temeljito očistita mehanske delce (stopnja filtracije... Vodni filter »AQUA-DUO-M« učinkovito ščiti vodovodno napeljavo, sanitarne armature in opremo pred poškodbami, ki jih povzročajo nečistoče v vodi. Namenjen je za montažo na vhodu v objekt, kot centralni sistem za filtriranje, čiščenje vode in nevtralizacijo vodnega kamna Dvo–stopenjski filtrirni sistem AQUA-DUO zagotavlja odlično čiščenje vode. V kombiniranem filtru sta zaporedno postavljena filtrirna vložka, ki temeljito očistita...


text: Gozdne kopeli znižujejo kortizol, beli šum izboljša sluh - Revija za Moje zdravje Domov Dobro je vedeti Živim zdravo Gozdne kopeli znižujejo kortizol, beli šum izboljša sluh Gozdno kopanje velja za uspešno protistresno prakso in zdi se, da že načrtovanje obiska gozda vpliva na raven kortizola. Slednja začne upadati, še preden se z gozdom fizično povežemo. Foto: Bigstock Termin "gozdne kopeli" se je uveljavil v zadnjih letih, gre pa za to, da se zadržujemo v gozdu: sprehod, telovadba, tek, lahko pa tudi zgolj počivanje pod kakšnim drevesom. Vse našteto ima izjemno pozitivne vplive na naše zdravje. Preživljanje časa v gozdovih je najprej postalo welness trend na Japonskem, potem pa še drugje po svetu. Novejše raziskave potrjujejo, da imajo gozdne kopeli številne fiziološke vplive na telo in celo spremenijo kemične procese v možganih. Izpostavljanje telesa in uma atmosferi gozda Gozdne kopeli – gre za prevod japonskega izraza "shinrin yoku" – seveda niso nova ideja. Ljudje že desetletja uživajo na sprehodih po gozdu. Leta 1982 je japonsko ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo skovalo izraz "shinrin yoku" in ga opredelilo kot navezovanje neke vrste stika z gozdom in izpostavljanje telesa atmosferi gozda. Po precej nejevere v znanstvenih krogih, češ da ga za lase privlečeno ezoteriko, so kasnejše raziskave pokazale, da vse skupaj resnično deluje. V zadnjih letih je ""shinrin yoku" predmet številnih raziskav, ugotovitve pa vedno znova presenečajo. Glavna prednost, ki jo pripisujejo gozdnemu kopanju, je zmanjšanje ravni stresa. Kar pa ni edina korist. Pregledna študija iz leta 2017 je pokazala, da je "gozdna terapija nov in učinkovit ukrep za zmanjšanje stopnje depresije pri odraslih". Nekaj raziskav je tudi potrdilo, da gozdno kopanje pomaga pri preprečevanju pljučnih in srčno-žilnih bolezni. Sistematični pregled študij o kortizolu Poleg gozdnega kopanja znanstveniki vse več pozornosti posvečajo psihološkim koristim bivanja okoli zelenih površin. Precej dokazov je, da vadba v naravnem okolju (v primerjavi z vadbo v zaprtih prostorih), izboljša duševno počutje. Zdi se, da je celoten vpliv narave na naše zdravje in počutje kompleksen, začne pa se že pred rojstvom. Skupina italijanskih raziskovalcev se je odločila celostno raziskati vpliv gozdnega kopanja na stres. Svoje ugotovitve so objavili v International Journal of Biometeorology. Opravili so meta analizo ustreznih študij, pri čemer so se osredotočili na tiste, ki so preučevali kortizol kot biomarker za stres. Pregledali so 1.000 raziskav, za meta analizo so jih izbrali 22. Kortizol je steroidni hormon, katerega proizvodnja se poveča v čas stresa. Lahko ga merimo v krvi, kar omogoča enostaven način ocenjevanja ravni psihološkega stresa kadarkoli in kjerkoli. Revizija potrdila: Gozdne kopeli znižajo stresne hormone Avtorji objave pojasnjujejo, da so za potrebe sistematične analize objavljenih raziskav gozdno kopanje opredelili kot "bivanje v gozdu, ki vključuje tako sprehajanje kot tudi preprosti počitek in zadrževanje v gozdu določeno količino časa." Nekatere pregledane študije so kot kontrolno imele skupino, pri kateri preiskovanci niso počeli nič (so bili izolirani doma). Druge so gozdno kopanje primerjale z različnimi dejavnostmi, na primer hojo po urbanem območju. Analiza je pokazala, da so vse študije razen dveh poročale o koristnosti gozdnega kopanja. Ravni kortizola so bile pri ljudeh, ki so ga bili deležni, znatno nižje kot v kontrolnih skupinah. Opazili so tudi pričakovani učinek shinrin jokuja – padec kortizola tik pred odhodom v gozd. V eni od raziskav se je raven kortizola udeležencev znižala že, ko so jih raziskovalci obvestili, da bodo sodelovali pri gozdnem kopanju. Avtorji pojasnjujejo: "Gozdno kopanje velja za protistresno prakso in zdi se, da že načrtovanje obiska gozda vpliva na raven kortizola. Slednja začne upadati, še preden se z gozdom fizično povežemo. " Gozd je vir belega šuma Beli šum, nekateri ga imenujejo tudi beli hrup, je v naravi nekaj posebnega. Razlikuje se od vseh ostalih zvokov in tudi od tišine. Značilen je na primer v gozdu, ko listi zaplapolajo v vetru. Na telo deluje izrazito pozitivno, je pokazala raziskava, ki so jo izvedli na Univerzi Basel. Ne samo, da prežene nespečnost, povzroči tudi izboljšanje sluha: slišanje posameznih tonov postane natančnejše.


24. februarja 2017 je v Sloveniji stopil v veljavo Zakon o partnerski zvezi. Po več kot tridesetih letih boja za pravice lezbijk in gejev v Sloveniji, po zahtevah o prepovedi diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti v slovenski ustavi v zgodnjih devetdesetih, po dveh referendumskih poskusih izenačitve pravic istospolnih parov in raznospolnih parov, po protiustavnem zakonu o registrirani partnerski skupnosti, po povsem ignoriranih zahtevah po pravnem priznanju spola ... smo v Sloveniji »dobili« zakon, korak naprej ... k diskriminaciji. Ohranja se diskriminacija, ohranja se družbena stigma, ohranja in krepi se strukturna ignoranca do realnosti. Letošnji festival je namenjen prav odkrivanju te realnosti oziroma odstiranju nevidnega. Prepogosto smo (bili) priča arogantnemu prepričanju nosilk_cev javnih funkcij, da “kaj se še bunimo”, saj smo “dobili svoje pravice”, saj leta 2017 pa so ja vsi povsod prijazni do nas, da naj se “sprostimo že enkrat”, “uživamo” ta naša lepa in prijazna mesta, ulice, trge, reke in potoke. Realnost je, seveda, vse prej kot prijazna, zagotovo ni lepa in prav nič užitkov ni v njej. Naša realnost je ta, da se polovica vseh mladih LGBTIQ+ oseb na ulici počuti v nevarnosti, več kot trideset odstotkov pa jih poroča o izkušnji nasilja in diskriminacije zaradi spolne usmerjenosti in/ali identitete; dojenčke, ki se v Sloveniji rodijo z nedefiniranimi genitalijami oziroma jim ob rojstvu ni mogoče pripisati spola, se operira in pogosto s tem sterilizira; transspolne ženske, ki čakajo na operacije potrditve spola se zaradi »pomanjkanja ustreznega kadra« drži nedoločen čas na zdravilih, za katere je potrjeno da sčasoma postanejo karcinogena; na srednjih šolah lepijo po hodnikih vrstniki žaljive plakate s slikami mladih gejev, sosošolcev, jih izsiljujejo in šikanirajo, ravnateljice_ji pa taistim mladim gejem govorijo, naj se raje obnašajo “manj provokativno”, medtem nasilniški plakati še kar visijo, učiteljice_i pa vsak dan korakajo mimo njih in jim prikimavajo ... Skratka, jasno je, čemu Parada ponosa vedno znova in še vedno. Letošnji festival bo prodiral v pore družbenih struktur, grebel pod površjem in odstrl najbolj nevidne, marginalizirane in neprijetne realnosti LGBTIQ+ življenj. Letošnji festival je namenjen prav odkrivanju te realnosti oziroma odstiranju nevidnega. Prepogosto smo (bili) priča arogantnemu prepričanju nosilk_cev javnih funkcij, da “kaj se še bunimo”, saj smo “dobili svoje pravice”, saj leta 2017 pa so ja vsi povsod prijazni do nas, da naj se “sprostimo že enkrat”, “uživamo” ta naša lepa in prijazna mesta, ulice, trge, reke in potoke. Realnost je, seveda, vse prej kot prijazna, zagotovo ni lepa in prav nič užitkov ni v njej. Naša realnost je ta, da se polovica vseh mladih LGBTIQ+ oseb na ulici počuti v nevarnosti, več kot trideset odstotkov pa jih poroča o izkušnji nasilja in diskriminacije zaradi spolne usmerjenosti in/ali identitete; dojenčke, ki se v Sloveniji rodijo z nedefiniranimi genitalijami oziroma jim ob rojstvu ni mogoče pripisati spola, se operira in pogosto s tem sterilizira; transspolne ženske, ki čakajo na operacije potrditve spola se zaradi »pomanjkanja ustreznega kadra« drži nedoločen čas na zdravilih, za katere je potrjeno da sčasoma postanejo karcinogena; na srednjih šolah lepijo po hodnikih vrstniki žaljive plakate s slikami mladih gejev, sosošolcev, jih izsiljujejo in šikanirajo, ravnateljice_ji pa taistim mladim gejem govorijo, naj se raje obnašajo “manj provokativno”, medtem nasilniški plakati še kar visijo, učiteljice_i pa vsak dan korakajo mimo njih in jim prikimavajo ... Skratka, jasno je, čemu Parada ponosa vedno znova in še vedno. Letošnji festival bo prodiral v pore družbenih struktur, grebel pod površjem in odstrl najbolj nevidne, marginalizirane in neprijetne realnosti LGBTIQ+ življenj. Oblika izraža letošnje sporočilo Festivala – Odstiranje nevidnega. Želeli smo spodbuditi obravnavanje teme interspolnosti – ene izmed najbolj nevidnih tem v slovenski LGBTIQ+ skupnosti. Nekaj preprostih idej smo združili v barvi, ureditvi in dodali elemente letošnje vizualne identitete v vse dele dizajna. Kot prvo smo uporabili rumeno, ki je temeljna barva interspolne zastave, ter smo s tem ustvarili povezavo z le to. Rumena je hkrati barva nebinarnosti in barva vseh spolov, poleg tega pa predstavlja tudi vidnost, saj je pogosto uporabljena za sporočila in signale katerim moramo nameniti posebno pozornost. Črna, po drugi strani, je elektromagnetna frekvenca v kateri je vse in so vsi zaznani enako – kot nevidno, kot nič, torej (domnevno) enako. Vendar je to le iluzija črne, tako kot je tudi enakost v naši družbi pogosto le iluzija. Iluzija se ohranja s tem, ko tisti, ki niso enakopravni, ostajajo nevidni, pod površjem in stran od oči javnosti. Z združevanjem obeh barv se ustvari dvojnost, kjer je črna (ki služi kot prikaz naše ne(vidne) enakosti vizualno prekinjena, saj s tem razkrije, kar resnično leži pod njo – teme, motive, ljudi – v rumeni, pod površjem, na robu, v “undergroundu” LGBTIQ+ skupnosti in širše družbe. Festival Parada ponosa 2017 omogoča platformo za nevidne, da lahko spregovorijo, stopijo ven in razkrijejo svojo nevidnost, ne glede na spolno usmerjenost, spolno identiteto, spolni izraz ali telesne značilnosti. Nadaljnji vizualni elementi povzdigujejo idejo te zgodbe: izohipse kot črte, ki na zemljevidu povezujejo točke z enako višino, tukaj predstavljajo družbo (ali celo LGBTIQ+ skupnost) v kateri “smo vsi enaki”. Resnično smo enaki zgolj v naši neenakosti – pomikanje višje ali nižje po družbeni lestvici, na podlagi lastnosti, ki takrat zaznane kot najbolj negativne s strani ocenjevalcev, ki ta standard določajo. Poleg tega predstavljajo tudi površino, ki jo festival želi odkriti in pogledati globlje – tako v LGBTIQ+ skupnosti kot v naši družbi nasploh. Vizualna prekinitev nadalje razkriva, kar je skrito pod njo. Mozaik ust LGBTIQ+ ljudi simbolizira naše najpomembnejše orodje: naše glasove, ki morajo biti slišani. Morajo biti slišani za nas. Morajo biti slišani za druge okoli nas. In morajo biti slišani za LGBTIQ+ ljudi po vsem svetu. Kot prvo smo uporabili rumeno, ki je temeljna barva interspolne zastave, ter smo s tem ustvarili povezavo z le to. Rumena je hkrati barva nebinarnosti in barva vseh spolov, poleg tega pa predstavlja tudi vidnost, saj je pogosto uporabljena za sporočila in signale katerim moramo nameniti posebno pozornost. Črna, po drugi strani, je elektromagnetna frekvenca v kateri je vse in so vsi zaznani enako – kot nevidno, kot nič, torej (domnevno) enako. Vendar je to le iluzija črne, tako kot je tudi enakost v naši družbi pogosto le iluzija. Iluzija se ohranja s tem, ko tisti, ki niso enakopravni, ostajajo nevidni, pod površjem in stran od oči javnosti. Z združevanjem obeh barv se ustvari dvojnost, kjer je črna (ki služi kot prikaz naše ne(vidne) enakosti vizualno prekinjena, saj s tem razkrije, kar resnično leži pod njo – teme, motive, ljudi – v rumeni, pod površjem, na robu, v “undergroundu” LGBTIQ+ skupnosti in širše družbe. Festival Parada ponosa 2017 omogoča platformo za nevidne, da lahko spregovorijo, stopijo ven in razkrijejo svojo nevidnost, ne glede na spolno usmerjenost, spolno identiteto, spolni izraz ali telesne značilnosti. Nadaljnji vizualni elementi povzdigujejo idejo te zgodbe: izohipse kot črte, ki na zemljevidu povezujejo točke z enako višino, tukaj predstavljajo družbo (ali celo LGBTIQ+ skupnost) v kateri “smo vsi enaki”. Resnično smo enaki zgolj v naši neenakosti – pomikanje višje ali nižje po družbeni lestvici, na podlagi lastnosti, ki takrat zaznane kot najbolj negativne s strani ocenjevalcev, ki ta standard določajo. Poleg tega predstavljajo tudi površino, ki jo festival želi odkriti in pogledati globlje – tako v LGBTIQ+ skupnosti kot v naši družbi nasploh. Vizualna prekinitev nadalje razkriva, kar je skrito pod njo. Mozaik ust LGBTIQ+ ljudi simbolizira naše najpomembnejše orodje: naše glasove, ki morajo biti slišani. Morajo biti slišani za nas. Morajo biti slišani za druge okoli nas. In morajo biti slišani za LGBTIQ+ ljudi po vsem svetu.


source: wikipedia

text: Vitebsk (, Vicebsk, , Vitebsk) (55°11,4' severno, 30°10,8' vzhodno(WG)) je mesto v Belorusiji blizu meje z Rusijo in Latvijo z okoli 400.000 prebivalcev. Vitebsk je glavno mesto in upravno središče Vitebske oblasti. Mesto je nastalo okoli pristanišča ob Zahodni Dvini. V Vitebsku sta se rodila: Marc Chagall, slikar, Žores Ivanovič Alfjorov, fizik. Mesto uporablja za javni promet trolejbuse. Glej tudi seznam mest v Belorusiji seznam pristanišč v Belorusiji Mesta v Belorusiji Pristanišča v Belorusiji


text: Na robu mundiala, vendarle brez tudi zaradi makedonskih sodnikov - Delo Na robu mundiala, vendarle brez tudi zaradi makedonskih sodnikov Slovenski rokometaši pri +2 po petih zaporednih golih Srbov v finišu izgubili tudi povratno tekmo v kvalifikacijah za SP 2023. Blaž Janc je Sloveniji dal upanje, Srbi so ga izničili. FOTO: Leon Vidic 16.04.2022 ob 19:53 16.04.2022 ob 23:44 Slovenska moška rokometna reprezentanca se ni prebila na svetovno prvenstvo, ki bo v začetku prihodnjega leta na Švedskem in Poljskem. Po sredinem porazu v Celju proti Srbiji z 31:34 je na današnji povratni tekmi v Kragujevcu znova klonila z 20:23 (8:10). Izbranci slovenskega selektorja Uroša Zormana so v trdem in živčnem povratnem dvoboju v Kragujevcu imeli priložnost, da nadomestijo zaostanek treh golov s sredine prve tekme v Celju. Po zmedeni predstavi v prvem polčasu so v drugem prikazali veliko boljšo predstavo in resno ogrožali domače rokometaše. V prelomnih trenutkih dvoboja so po bravuroznih obrambah Klemna Ferlina ter golih Matica Suholežnika in Blaža Janca pet minut pred koncem dvoboja povedli z 19:17, v izjemno napeti končnici pa so se gostitelji izvili iz neprijetnega položaja in Slovencem preprečili deseti nastop na svetovnem prvenstvu. Slocenci so po golih Janca in Deana Bombača v peti minuti povedli z 2:0, obramba 6-0 pa je - tudi zavoljo treh obramb Ferlina - prvi gol prejela v začetku šeste minute. Nato so vajeti igre v svoje roke prevzeli gostitelji, ki so v osmi minuti prvič na dvoboju ujeli goste in izenačili na 3:3. Zormanovi izbranci so tri minute kasneje prvič pogledali v tekmečev hrbet (4:5), v isti minuti pa so jim Srbi - po slovenski tehnični napadi - ušli na dva gola (4:6). Zapravljena sedemmetrovka Mihe Zarabca in druga izključitev na tekmi Darka Cingesarja v 14. minuti nista napovedovali nič dobrega, po brezidejni igri v napadu pa je slovenska klop dve minuti kasneje zahtevala prvo minuto premora. Slovenski selektor Uroš Zorman je po zasuku v drugem polčasu bil na pragu velikega uspeha, a na koncu se ni izšlo. FOTO: Leon Vidic Zormanova hokejska menjava, ko je zamenjal praktično celotno prvo postavo in v ogenj poslal igralce s klopi, je bila sprva učinkovita. Po golih Mihe Žvižeja in Bombača so v 19. minuti izenačili na 6:6, a nato znova padli v vsesplošno krizo in dve minuti kasneje - po zapravljenem nasprotnem napadu Domna Makuca - prvič na tekmi zaostali za tri gole (6:9). Do konca prve polovice tekme so gledalci videli obojestransko raztrgano in živčno igro, slovenski zaostanek - njihov met iz igre je bil v uvodnih tridesetih minutah 8-19 oziroma 42-odstoten - pa je znašal dva gola (8:10). Gostiteljski Makedonci Slovenski rokometaši so v začetku drugega polčasa v vseh smereh izboljšali svojo igro. Njihova srčna in bojevita predstava je Srbom povzročila gromozanske težave, končno je stekla tudi igra v napadu. Z veliko hitrejšo igro so v uvodnih osmih minutah naredili delni izid 4:1, po golu Bombača v 38. minuti pa znova povedli z 12:11. V nadaljevanju se je odvijal ogorčen boj za vsak košček igrišča, v prelomnih trenutkih dvoboja so po bravuroznih obrambah Klemna Ferlina ter golih Matica Suholežnika in Janca pet minut pred koncem dvoboja povedli z 19:17. Dean Bombač je največkrat zadel za Slovenijo, a to ni pomagalo k ključni zmagi. FOTO: Leon Vidic Končnega udarca pa Zormanovi varovanci Srbom niso zadali, nekaj so temu botrovale napake v svojih vrstah, nekaj obrambe vratarja Dejana Milosavljeva, ta je zbral kar 17 obramb, a tudi nekatere odločitve v prid gostiteljev sodniškega para Slave Nikolov in Gjorgij Načevski iz Severne Makedonije. V slovenski vrsti je bil najbolj učinkovit Bombač s šestimi goli, štiri je prispeval Janc, vratar Ferlin pa je zbral 12 obramb. »Fantom nimam česa očitati. Na igrišču so dali svoj zadnji atom moči, borili so se kot levi v obrambi, v napadu pa znova zapravili nekaj lepih strelov in naredili preveč tehničnih napak. Imeli smo priložnost za napredovanje, na koncu je odločila ena sodniška odločitev, ki v rokometu lahko vse spremeni,« je menil selektor Uroš Zorman. Srbija : Slovenija 23:20 (10:8) Dvorana Jezero, 3500 gledalcev, sodnika Nikolov in Načevski (oba Severna Makedonija). Srbija: Cupara, Milosavljev 1, Borzas, Sretenović, Đukić, Abutović, Radivojević 4, N. Ilić 4 (2), Pechmalbec, V. Ilić 1, Kukić 1, Nikolić 3, Đekić 2, Marsenić 3, Orbović, Đorđić 3; Slovenija: Baznik, Ferlin 1, Henigman, Marguč, Janc 4, Dolenec, Cingesar 3, Cehte 1, Gaber 1, Zarabec, Žvižej 1, Bombač 6 (3), Mačkovšek 2, Vlah, Suholežnik 1; sedemmetrovke: Srbija 3 (2), Slovenija 4 (3); izključitve: Srbija 8, Slovenija 12. »Počutim se grozno. Dali smo vse od sebe, borili se kot levi, na koncu pa ostali praznih rok. Zapravili smo preveč čistih strelov, srbski vratar Milosavljev je bil pri tem neverjeten, prav tako naš Ferlin. Če bi zadeli 30-odstotkov 'zicerjev', potem bi verjetno zmagali,« je dodal Matej Gaber. Jure Dolenec je dodal piko na i: »Po razočaranju in igri, ki sem jo prikazal, mi po glavi hodijo različne misli. Nekoč sem si obljubil, da bom v času svoje igralske kariere vedno na voljo reprezentanci, če me bo selektor poklical vanjo. Takšnega mnenja bom tudi po tem, ko bom celotno zadevo prespal.«


source: fineweb

text: Outils d'accessibilité Outils Sélecteur de langues Left navigation Additional tools Mladi in mobilnost – odgovori na pogosta vprašanja Commission Européenne - MEMO/10/408 15/09/2010 MEMO/10/408 Bruselj, 15. septembra 2010 Mladi in mobilnost – odgovori na pogosta vprašanja (glej tudi IP/10/1124) Mladi in mobilnost – kaj je to? Sporočilo Mladi in mobilnost navaja vrsto ukrepov, ki bodo mladim pomagali pri pridobivanju kvalifikacij, znanj in spretnosti, potrebnih za uspeh na trgih dela. Evropska komisija predlaga ukrepe na treh področjih: Zakaj EU začenja posebno pobudo za mlade? Blaginja Evrope v prihodnosti je odvisna od mladih. Mladi pomenijo petino prebivalstva EU, zato bodo njihova znanja in zmožnosti ključnega pomena za doseganje cilja pametne, trajnostne in vključujoče rasti iz strategije Evropa 2020. Evropski sistemi izobraževanja in usposabljanja se razlikujejo od države do države, vendar se vsi spoprijemajo s podobnimi težavami. Današnji delež mladih, ki v izobraževanju in usposabljanju ne razvijejo vsega svojega potenciala, je prevelik, zato takšni mladi težje najdejo zaposlitev. Zaradi krize se je izjemno povečala brezposelnost mladih. Celo tisti, ki so dobro usposobljeni, imajo težave pri dostopu na trg dela. Za rešitev teh vprašanj so potrebni usklajeni ukrepi na ravni EU, s katerimi se bo zagotovila večja kakovost izobraževanja in usposabljanja, da bodo mladi bolje pripravljeni za trg dela. Pobuda Mladi in mobilnost bo države članice spodbudila k medsebojni izmenjavi izkušenj, katere politike so uspešne in katere ne. Nekateri ukrepi pobude Mladi in mobilnost se bodo začeli že kmalu, drugi pa so zastavljeni dolgoročno. Tako se zdaj začenjajo priprave na novo generacijo programov EU za izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje, ki se bodo uporabljali po letu 2013. Kaj prinaša pobuda Mladi in mobilnost v primerjavi z dosedanjimi dosežki Evropske unije? Pobuda Mladi in mobilnost združuje nove in obstoječe ukrepe za učinkovitejšo pomoč mladim na ravni Evropske unije in v državah članicah. Obstoječi programi EU za izobraževanje in usposabljanje so sicer večinoma že usmerjeni k mladim (95 % finančnih sredstev iz programa za vseživljenjsko učenje je namenjenih mladim, učiteljem in vodjem usposabljanja), vendar je to prva enotna strategija na ravni EU, ki združuje izobraževanje in zaposlovanje. Kako lahko EU pomaga preprečiti osip med mladimi? Vprašanje osipa je kompleksno. Vzroki, zaradi katerih se mladi prenehajo izobraževati ali usposabljati, so zelo različni, zato ni enostavne rešitve. Na splošno bi bilo treba s preventivnimi ukrepi zaščititi tiste, ki so najbolj izpostavljeni tveganju, kot so migranti, ljudje iz neprivilegiranih socialno-ekonomskih okolij in druge ranljive družbene skupine. Fantje pogosteje zgodaj opustijo izobraževanje kot dekleta. Osipnikom bi bilo treba omogočiti več „drugih priložnosti“, da se lahko vrnejo v izobraževanje. Za sprejemanje odločitev glede politik in financiranja na področju izobraževanja in usposabljanja so sicer odgovorne predvsem države članice EU, a ima pri tem EU pomembno podporno vlogo. EU je na primer osvetlila posledice, ki jih ima osip za evropsko gospodarstvo, ter predlagala skupne cilje za rešitev te težave. EU poleg tega na podlagi izkušenj partnerskih držav pomaga pri opredeljevanju ustreznih ukrepov v državah članicah. Evropska komisija bo leta 2011 predlagala priporočilo Sveta za obsežno vseevropsko strategijo za rešitev vprašanja osipa. Kako lahko pobuda Mladi in mobilnost prispeva k uresničevanju cilja EU 40-odstotnega deleža mladih, ki uspešno zaključijo visokošolsko ali enakovredno izobraževanje? Za povečanje deleža mladih v visokošolskem ali enakovrednem izobraževanju in zagotovitev večjega števila diplomantov so potrebni ukrepi na različnih ravneh. Delna rešitev je izboljšati kakovost in ustreznost osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja ter učencem zagotoviti primerno svetovanje o možnostih visokošolskega izobraževanja. Visokošolske institucije je treba posodobiti, da bodo njihovi študijski programi bolj ustrezali potrebam mladih in trga dela. Visokošolsko izobraževanje mora postati privlačnejše za skupine, ki so zdaj nezadostno zastopane, in sicer s spodbujanjem več dijakov k vpisu v visokošolsko izobraževanje ter s prožnejšimi načini študija, ki bodo tistim, ki so že zaposleni, omogočili lažji dostop do študija. Pobuda Mladi in mobilnost bo visokošolske institucije spodbudila, da izboljšajo svojo kakovost z večjo odprtostjo in sodelovanjem s partnerji drugod po svetu. Poleg tega bo z novim večdimenzionalnim mednarodnim sistemom za razvrščanje univerz omogočila preglednejše informacije o uspešnosti posameznih institucij. Komisija bo podrobnejše ukrepe v zvezi s tem predstavila naslednje leto v okviru novega programa za posodobitev visokošolskega izobraževanja, ki je del pobude Mladi in mobilnost. Kaj pomeni poklicno izobraževanje in usposabljanje ter zakaj je pomembno? Poklicno izobraževanje in usposabljanje ljudem pomaga do praktičnih znanj in spretnosti, ki jih potrebujejo, da so uspešni pri iskanju zaposlitve. V različnih državah se pojavlja v različnih oblikah in na različnih stopnjah izobraževanja, od sekundarnega do visokošolskega izobraževanja in usposabljanja. Za poklicno izobraževanje in usposabljanje se v povprečju odloči okoli 50 % vseh študentov višjega sekundarnega izobraževanja. Sektor je treba posodobiti, da bo bolj privlačen in kakovosten. V skladu s sedanjimi napovedmi bo leta 2020 okoli 50 % zaposlitev v EU odvisnih od srednje ravni izobrazbe, pridobljene s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem. Kako EU razume „mobilnost“? „Mobilnost“ v tem okviru pomeni selitev iz ene države v drugo zaradi študija, usposabljanja ali dela. Pobuda Mladi in mobilnost razlikuje med dvema vrstama mobilnosti: Evropska komisija že dolgo finančno podpira učno mobilnost s programi, kot so Erasmus, Erasmus Mundus in Marie Curie v visokošolskem izobraževanju, Leonardo da Vinci v poklicnem izobraževanju in Comenius v šolskem izobraževanju. Namen pobude Mladi in mobilnost je izboljšati ozaveščenost o nepovratnih sredstvih, ki jih omogočajo ti programi. Pravica do dela v drugi državi članici je pravica, zagotovljena vsem državljanom EU. S pobudo Mladi in mobilnost bodo uvedeni novi ukrepi za okrepitev zaposlitvene mobilnosti v EU. Komisija bo s projektom „Tvoja prva zaposlitev EURES“ lokalno in tudi finančno podprla mlade pri iskanju zaposlitve v tujini. Danes se nekatere države ali sektorji še vedno spopadajo s pomanjkanjem delovne sile, druge regije pa trpijo zaradi izjemno visoke brezposelnosti. Komisija bo k zaposlovanju mladih spodbudila MSP, ki zaposlujejo največ delavcev v EU. Zakaj EU meni, da je čas, namenjen študiju, usposabljanju ali pridobivanju delovnih izkušenj v tujini, za mlade koristen? Na enotnem evropskem trgu je zadostno število visokousposobljenih posameznikov, ki imajo izkušnje s prebivanjem v različnih državah članicah, bistveno za pametno in trajnostno rast. Izkušnje z življenjem v drugi državi pomagajo ljudem izboljšati znanje jezikov in razviti druge kompetence, kot je dobra komunikacija z drugimi kulturami. Te sposobnosti so dragocene za njihov osebni razvoj in zaposljivost v prihodnosti. Zaposlitev v drugi evropski državi je lahko mladim v pomoč pri uveljavljanju na trgu dela, saj jim pomaga do zaposlitve in hkrati krepi njihova znanja, spretnosti in zaposljivost ter jih pripravlja za zaposlitvene možnosti v prihodnosti. Zaposlitvena mobilnost na splošno povečuje prilagodljivost evropskih trgov dela, ki tako ponujajo več zaposlitvenih možnosti in boljše ujemanje zaposlitvene ponudbe in povpraševanja. Ali mobilnost mladih krepi tvoje zaposlitvene možnosti? Seveda, pritrjujejo neodvisne študije. Več kot 40 % delodajalcev pripisuje velik pomen študijskim in delovnim izkušnjam v tujini ter meni, da diplomanti z mednarodnimi izkušnjami pogosteje sprejemajo strokovno odgovornejša delovna mesta. To je ključna ugotovitev študije o zaposlitveni vrednosti programa Erasmus, ki sta jo leta 2006 izvedla Mednarodno visokošolsko raziskovalno središče in Univerza v Kasslu v Nemčiji. V skladu s študijo o vplivu programa Leonardo da Vinci na poklicno izobraževanje, ki jo je leta 2007 izvedel Wirtschafts- und Sozialforschung (Kerpen, Nemčija), je 58 % brezposelnih dobilo zaposlitev po usposabljanju v tujini, 34 % pa je dobilo zaposlitev z večjo odgovornostjo. Je pobuda Mladi in mobilnost v nasprotju z zavezo EU k vseživljenjskemu učenju? Države članice so se leta 2009 dogovorile o desetletnem strateškem okviru za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“), ki poudarja pomen vseživljenjskega učenja. Pobuda Mladi in mobilnost je del širše evropske strategije za vseživljenjsko učenje. Nekateri ukrepi, predvideni s to pobudo, kot je boljše priznavanje znanj in spretnosti, pridobljenih izven formalnega izobraževanja, bodo koristili ljudem vseh starosti. Brezposelnost se je povečala med celotnim aktivnim prebivalstvom, zakaj se torej Komisija osredotoča na brezposelnost mladih? Mladi pod 25 let so ena izmed skupin aktivnega prebivalstva, ki jo je kriza najbolj prizadela. Trenutno je 5,2 milijona mladih v EU-27 brezposelnih, kar je eden od petih mladih na trgu dela. Stopnja brezposelnosti mladih se je dvignila s 14,7 % marca 2008 na 20,2 % julija 2010. Zaradi zmanjšanega števila novih delovnih mest v mnogih državah članicah in letnega dotoka novih mladih, ki vstopajo na trg dela, je nujno sprejeti ukrepe za mlade. Kako se bo EU lotila vprašanja zaposlenosti mladih v praksi? Sprejemanje politik in ukrepov za reševanje vprašanja brezposelnosti mladih je najprej nacionalna odgovornost, res pa je tudi, da se vse države članice spopadajo s skupnimi izzivi. Za izboljšanje položaja mladih potrebujemo politike, ki bodo mlade podprle pri prehodu iz izobraževanja v zaposlitev ter pomagale tistim, ki bodo pri tem prihodu naleteli na težave. V okviru pobude Mladi in mobilnost bodo strateško usmerjene politike mlade podprle pri iskanju prve zaposlitve in nadaljnjem razvoju poklicne poti. Komisija si bo skupaj z državami članicami prizadevala za opredelitev politik in ukrepov za lažje oblikovanje teh politik. Na voljo bodo tudi nova finančna sredstva za dva ukrepa, neposredno dostopna mladim: Kaj lahko EURES naredi za mlade danes? Bistvena vloga evropskega zaposlitvenega portala EURES, ki povezuje zavode za zaposlovanje EU, je pomoč pri usklajevanju zaposlitvene ponudbe in povpraševanja. Portal zagotavlja informacije, nasvete in pomoč pri iskanju zaposlitve v 27 državah EU ter na Norveškem, v Islandiji, Lihtenštajnu in v Švici. EURES obsega poleg tega mrežo več kot 850 strokovno usposobljenih svetovalcev, ki zagotavljajo individualno prilagojeno pomoč in nasvete glede praktičnih, pravnih in upravnih vidikov selitve iz ene države v drugo. Portal EURES (www.eures.europa.eu) ponuja zbirko podatkov z neposrednim dostopom do približno pol milijona prostih delovnih mest ter omogoča spletni vnos življenjepisa. Statistični podatki potrjujejo uspešnost portala: število uporabnikov te storitve med delodajalci in delojemalci narašča. V zadnjih treh letih se je število prostih delovnih mest na portalu EURES povečalo za 18 %, število življenjepisov za 12 %, število delodajalcev pa celo za 129 %. Vsak mesec obišče portal EURES 700 000 ljudi, ki je zato ena najbolj obiskanih spletnih strani EU. Kako se pobuda Mladi in mobilnost bori proti negotovemu zaposlovanju mladih? Mladi se pogosto spopadajo z zaposlitveno negotovostjo in se lahko ujamejo v zaporedje pogodb za določen čas. Trenutno ima 40 % zaposlenih v EU, starih pod 25 let, pogodbo za določen čas. Takšne pogodbe same po sebi niso slabe, saj lahko podjetja na ta način presodijo delavce, preden jih zaposlijo za nedoločen čas, mladi pa lahko preskusijo eno ali več zaposlitev v prvih letih na trgu dela. Vendar preveč mladih obtiči v zaporedju pogodb za določen čas, zlasti v državah, kjer delovna zakonodaja močno ščiti zaposlene za nedoločen čas. Posledica je nastanek dvotirnega trga dela, na katerem imajo mladi malo možnosti za prehod na stabilnejše pogodbe za nedoločen čas. Komisija zato priporoča, da države članice s takšnimi zaposlitvenimi vzorci uvedejo „enkratno“ pogodbo za nedoločen čas, pri kateri bi zaposleni postopoma pridobivali pravice do zaščite iz zaposlitve, s čimer bi zaposlovanje mladih postalo za delodajalce privlačnejše. Zakaj hoče Komisija opredeliti kakovost pripravništev? Pripravništva zelo koristijo mladim pri uveljavljanju na trgu dela. Delodajalci cenijo kandidate s pripravniškimi delovnimi izkušnjami. Vendar lahko nekateri delodajalci izrabljajo pripravništvo za nadomeščanje rednih zaposlitev ali poskusnih dob. S pravno nezavezujočimi smernicami za kakovost na evropski ravni bi lahko mladi, delodajalci in zavodi za usposabljanje opredelili merila kakovostnega pripravništva. Poleg tega mnogo mladih opravi pripravništvo v drugi državi članici. Ker se nacionalna zakonodaja in praksa v zvezi s pripravništvom razlikujeta v 27 državah članicah EU, bo Komisija dala na voljo informacije o različnih ureditvah, da bo mladim omogočila večjo preglednost glede pripravništev v tujini. Za več informacij: Spletna stran Mladi in mobilnost: http://europa.eu/youthonthemove, sporočilo Mladi in mobilnost (COM(2010) 477 konč.), 15. september 2010, s celotno strategijo Mladi in mobilnost: Mladi in mobilnost: povzetek predloga Evropske komisije:


text: Mión (v starejših virih (napačno) tudi μ-mezon) je v standardnem modelu fizike delcev skupno ime za par osnovnih delcev s pozitivnim in negativnim električnim nabojem. Mioni imajo maso, 207-krat večjo od mase elektrona - 105,6 MeV - in spin 1/2. Enako kot elektroni spadajo v isto družino osnovnih delcev, imenovano leptoni. Tako lahko negativni mion obravnavamo tudi kot izjemno težak elektron. Mione označujemo z μ- in μ+, odvisno od njihovega naboja. Na Zemlji mioni nastajajo ob razpadu nabitih pionov. Pioni nastajajo v zgornjih plasteh ozračja pod vplivom kozmičnih žarkov in imajo izjemno kratek razpadni čas, vsega nekaj nanosekund. Mioni, ki nastanejo ob razpadu pionov, so prav tako kratkoživi - njihov razpadni čas je 2,2 mikrosekundi. Ker pa imajo mioni veliko kinetično energijo in torej veliko hitrost, je treba za njihovo obravnavo skladno s posebno teorijo relativnosti upoštevati podaljšanje časa, tako da jih je kljub kratkemu razpadnemu času razmeroma enostavno zaznati na površini Zemlje. Analogno z elektroni in elektronskim nevtrinom obstaja tudi mionski nevtrino, ki ga navadno označujemo z νμ. Pozitivni mion lahko z elektronom tvori delec, imenovan mionij (μ+e-). Zaradi razlike v masah miona in elektrona je njegovo obnašanje bolj podobno atomu vodika kot pa pozitroniju. Mionij se lahko uporabi pri katalizi jedrskega zlivanja, kjer mioni senčijo odbojno elektrostatično silo med jedri, tako da se ta lažje zlijejo. Mione je odkril Carl David Anderson s Sethom Neddermeyerjem leta 1938 ob raziskovanju kozmičnih žarkov. Dve leti prej jih je napovedal Hideki Jukava. Anderson je delce najprej imenoval mezotroni. Kmalu so odkrili še druge delce s srednjimi masami in za njih uporabili ime mezoni. Ker je bilo treba različne vrste mezonov med seboj razlikovati, so leta 1947 mezotrone preimenovali v μ-mezone. Kmalu zatem pa so odkrili da se μ-mezon bistveno razlikuje od drugih mezonov, ki so hadroni. μ-mezoni pa so osnovni delci (leptoni), kot elektroni, in niso sestavljeni iz kvarkov. Nazadnje so izraz μ-mezon opustili in ga zamenjali s sodobnejšim, mion. Literatura Janez Strnad, Iz takšne so snovi kot sanje: od atomov do kvarkov, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1988. Jedro in osnovni delci Leptoni 1938 v znanosti


Oblačila za novorojenčke (27) Oblačila za prosti čas (21) 25Idrija 371Oglasi s fotografijami Žabice, hlačke, majice, ... Žabice, hlačke, majice, bodiji na preklop 56, 62, 68 Prodam oblačila za dojenčka v številkah 56, 62, tudi 68. Zelo lepo ohranjene, kot nove, brez pack. Vsak kos 1€, razen: Next hlačke 1, 5 € Next s konjički PRODAM ZELO LEPO OHRANJENE FANTOVSKE DOLGE MAJICE 98-104. KODA14GG, CENA 1, 9€kom 041217355 FANTOVSKE DOLGE MAJICE 98-104 PRODAM ZELO LEPO OHRANJENE IN KVALITETNE DOLGE FANTOVSKE MAJICE VELIKOST 98 104. CENA 1, 9€kom KODA ZD44 041217355


Komentiraj Ko sem na Akademiji za gledališče, radio in televizijo hotela obesiti plakat, ki poziva na protest za 8. marec, mi je bilo to dejanje onemogočeno. Z argumentom, da to pač ni študijska zadeva, sem se nekako sprijaznila, čeprav bi lahko imela glede tega kar nekaj pripomb. A ko je dotična oseba, ki mi je plakat prepovedala nalepiti na stene te prečudovite stavbe, začela polemizirati s samim napisom na plakatu, sem se zmedla. »Kje pa je nasilje? Tu ja ni nobenega nasilja! A doživljaš nasilje?« mi je bilo rečeno. Pogoltnila sem tisto nekaj malo sline, ki sem je imela v svojih suhih ustih, in ostala tiho. Nisem vedela, kje sploh začeti. Protest za osmi marec se bori proti nasilju nad ženskami. Da ta tema še zdavnaj ni passe, dokazuje tudi zgodovina ženskega gibanja, ki je to temo nagovorilo šele po dolgi kalvariji transformacij in družbenih sprememb. Kadar govorimo o 8. marcu, še prevečkrat pozabljamo, da ta datum ne obeležuje zgolj boja za pravice žensk, ampak tudi delavski boj. Pobuda za mednarodni dan žensk je prišla s strani Klare Zetkin, natančneje na 2. mednarodni konferenci socialističnih žensk leta 1910, ki je potekala v Köbenhavnu. Na njem je bil prisoten tudi srbski politik Dimitrij Tucović, ki je med drugim vest o internacionalizaciji ženskega vprašanja razširil tudi na območje Jugoslavije. Na območju Slovenije je zborovanje žensk na ta praznik počasi in postopoma raslo. Najprej se je na mednarodni dan žensk združevalo le nekaj oseb, kasneje se je vest razširila. Od leta 1917 se mednarodni dan žensk praznuje 8. marca, ta datum pa hkrati obeležuje tudi spomin na v požaru umrle delavke v newyorški tovarni Triangle. Ker je osmi marec rezultat delavskega gibanja, se bomo v tokratni oddaji posvetile ženskemu gibanju v tesni navezavi s socializmom in levico. Ne bomo se ukvarjale z buržoaznimi boji za ženske pravice, temveč bomo žensko gibanje skušale razumeti znotraj delavskega upora. Zamejile se bomo na slovenski prostor, to predvsem zato, ker nam je ta prostor jezikovno in prostorsko najbližji, ženske borke na tem ozemlju pa še prevečkrat pozabljene – za šolskimi klopmi velikokrat sploh niso omenjene. Namen današnje oddaje bo odkrivanje pozabljenih datumskih obeleženj in imen ter spominjanje na to, da je delavski boj nemogoče misliti brez ženske emancipacije. In obratno. Začele bomo na začetkih 20. stoletja, ko so delavke v slovenskem prostoru stopale na ulice in se borile za svoje pravice. Zahtevale so višjo plačo in enako plačo kot moški. Prvotni boj delavk je temeljil predvsem na boju za vsakdanji kruh. A tudi program Jugoslovanske socialdemokratske stranke je zahteval volilno pravico in pravico do članstva v društvih. Samo leto kasneje po njegovi ustanovitvi začne izhajati časopis Slovenka. Društvo slovenskih učiteljic, ki ga je kasneje vodila Angela Vode, je leta 1889 zahtevalo enako plačilo za enako delo, kmalu zatem tudi volilno pravico za ženske. Te zahteve so bile pomembne tudi za boj delavk, oseba brez pravic mora namreč pravice najprej sploh zahtevati. Po prvi svetovni vojni Vidovdanska ustava ženskam ni priznavala istih pravic kot moškim, tudi načrt zakona iz leta 1939 je omejeval volilno pravico izključno na izobražene ženske, delavke, kmetice in obrtnice pa je izključeval.[1] Po prvi svetovni vojni so ženske v javnem prostoru postajale vse bolj prisotne, saj so med vojno s svojo angažiranostjo v zaledju dokazale, da so se zmožne spoprijeti z opravili, ki so prej veljala izključno za moška. Velik del žensk je bil zaposlen v tekstilni industriji, gostinstvu ali pa so delale kot služkinje. Vse več žensk se je hkrati s tem vključevalo v razna društva in sindikate. K boju za pravice delavk med vojnama je pripomoglo tudi ilegalno delovanje Komunistične stranke Jugoslavije. S to je bila povezana tudi uradnica pri Uniji slovenskih rudarjev Antonija Čečeva. Antonija Čečeva je leta 1920 sodelovala v splošni stavki železničarjev v Trbovljah in bila kot ena izmed članic Komunistične partije zadolžena za žensko gibanje. Med drugimi je organizirala tudi ženski teden, delovala je v delavskih kulturnih društvih in bila zaradi svojega političnega delovanja večkrat preganjana. Morda je na njeno delovanje močno vplivalo tudi zaposlitev pisarniške delavke pri moskovskem rudarskem sindikatu, od koder se je še pred vojno vrnila. V času vojne je politično delovala pod psevdonimom Roza in Pavla, leta 1942 pa je bila aretirana in mučena. Leto kasneje je umrla v koncentracijskem taborišču Auschwitz. Če je bila Antonija Čečeva do neke mere izobražena ženska, saj je delala kot strojepiska in uradnica, je Rezka Dragarjeva, nezakonska hči tovarniške delavke, tekstilna delavka, aktivna sindikalistka in ilegalka, ženska, ki je v zgodovini delavskega gibanja ne smemo spregledati. Leta 1936 se je kot udeleženka velikega tekstilnega štrajka postavila pred vlak in bila zaradi tega tudi aretirana, tri leta kasneje pa je organizirala ženske demonstracije v Ljubljani. V času druge svetovne vojne je padla kot borka in bila kasneje razglašena za herojinjo. To sta morda le dve imeni, a upori delavk so v obdobju med vojnama močno zaznamovali delavsko gibanje. Ženske participacije v njih ne moremo razumeti skozi prizmo zahtev po pravicah za ženske, temveč predvsem v imenu delavskega razreda, znotraj katerega so ženske zasedale slabši položaj kot moški. Michelle Perrot v svojem delu Ženske ali molčanja zgodovine o stanju delavk pravi, da so dvakratno zanikane: ker so ženske in so kot delavke antiteza ženskosti ter kot pripadnice proletariata.[2] Upor, ki je ženske ponesel na ulice, ni izhajal iz identificiranja svoje pozicije skozi perspektivo spola, temveč iz sil razmer, pomanjkanja, izkušnje prve svetovne vojne, nižjega plačila v primer 1000 javi z moškimi in krivic na delovnem mestu. V tem oziru je bila leta 1924 ustanovljena Zveza delavskih žen in deklet. Zveza se je osredotočala na opolnomočenje delavk, njene članice pa so s pomočjo kreditov najele zemljišče v Mostecu v Ljubljani, kjer so se sestajale. V istem obdobju so se seveda izoblikovala tudi ženska društva kot so Splošno žensko društvo, Ženska aliansa, Društvo učiteljic in Narodna ženska zveza. Tovrstna društva so se zavzemala predvsem za zakonodajne spremembe v civilnem zakoniku na področju dedovanja, lastnine, skrbstva in volilne pravice. Sicer je bila ta linija boja vezana na bolj izobražene ženske in meščanke, a izdajanje časopisov in izobraževanje nepismenih žensk je vsekakor prispevalo k skupnemu boju proti izkoriščanju. Pri tem je pomembno funkcijo opravljala tudi Angela Vode, ki je kasneje postala ženska predstavnica v Osvobodilni fronti. Leta 1943 se ustanovi Slovenska protifašistična ženska zveza (SPŽZ), slovenska različica Antifašistične fronte žena (AFŽ), osnovane leto prej. Leta 1942 narodnoosvobodilno gibanje pripravi volitve, na katerih so lahko volile tudi ženske, letnica, ki si jo velja zapomniti, pa je trenutek uzakonitve ženske volilne pravice, 11. avgust 1945. A Marta Verginella v svojem delu Ženska obrobja ugotavlja, da vse do jeseni leta 1944 v izvršilnem organu OF ni bilo nobene ženske, torej vse dokler, ko vanj ne vstopi Angelca Ocepek, predsednica Slovenske protifašistične ženske zveze. (55) In zgodil se je prelom. Kot se za prelom spodobi, utišajmo sedaj glasbo Pauline Oliveros, ameriške skladateljice in pomembne glasbenice pri razvoju povojne elektronske glasbe, ter prisluhnimo Pesmi upora, ki jo izvajajo Kombinatke. Pa smo nazaj. V ozadju pa lahko slišimo rusko skladateljico Sofijo Gubajdulino. Torej ... po vojni zavlada zatišje. Prispevek se bo iz letnic in imen skušal pretvoriti v refleksijo stanja po vojni. Znašli smo se namreč na nevarnem območju, ki ga Cinzia Arruzza naslavlja tudi s stavkom “Poroke in razveze marksizma in feminizma”. Nevarna razmerja torej. Znašli smo se v povojnem obdobju. S pomočjo revije Naša žena AFŽ Slovenije ozavešča dogajanje pri pridobitvi ženske enakopravnosti, a kmalu po vojni postanejo ženska gibanja potencialna nevarnost za razdrobljenost skupnega boja. Ena izmed vidnih političark tistega časa, Vida Tomšič, reševanje ženskega vprašanja vidi zgolj kot enega izmed gibanj pri reševanju delavskega vprašanja. Vida Tomšič je feminizem obsojala in ga brezdvomno povezovala z liberalizmom in buržoazijo. AFŽ tako ne bi smelo biti premočno gibanje, ki bi se ukvarjalo predvsem z vstopanjem žensk v sfero politike. V partiji se pojavlja močna kritika danes tako popularnih ženskih kvot in odpor proti liberalnim feministkam. Samo spomnimo se lahko na Roso Luxemburg, ki v svojem članku Proletarka iz leta 1914 zahtevo po ženski enakopravnosti pri meščankah označi za modno muho, burkavost in ideologijo. Politične zahteve delavk po njenem mnenju koreninijo v razrednem razmerju in ne v nasprotju med moškim in žensko. Leta 1953 je bila AFŽ razpuščena, namesto nje je bila ustanovljena Zveza ženskih društev Jugoslavije, ki se je kasneje spet preimenovala. Nevarnost, ki je začela vznikati v povojnem obdobju, je propaganda, ki je bila močno prisotna tudi v reviji Naša žena. Ta je žensko podobo partizanske borke zamenjala s podobo matere. Ženska je spet reprezentirana s pridevniki, kot so materinskost, skrb, družinski duh, njihove vrline pa niso bile emancipirano 2000 st in borbenost, temveč ponižnost in potrpljenje. Borbenost in prevelika emancipacija naj bi podobo ženske preveč približali podobi individualistične reprezentacije liberalne feministke. Hkrati je začelo veljati prepričanje, da je z mobilizacijo žensk v času vojne ter s pridobitvijo javnega prostora cilj ženskih gibanj dosežen. Ker naj bi bila borba zaključena, so posebne ženske organizacije v politični sferi postale nesmiselne. Seveda se je stanje žensk v družbi izboljšalo. Bile so enakopravne na vseh področjih, hkrati so imele pravico do porodniškega dopusta, pravico do razveze in splava. Njihova stopnja zaposlenosti je bila sicer visoka, vendar so delale predvsem v nizko akumulativnih dejavnostih, kot so tekstilna industrija, kovinska, usnjarska predelovalna industrija, in bile zaposlene v zdravstvu in socialnem varstvu ter v gostinstvu in turizmu.[3] Ženske so bile sicer isto plačane, a so se zaradi omejene izbire poklica po navadi zaposlovale v nižje plačanih panogah. Lilijana Burcar v delu Restavracija kapitalizma: repatriarhalizacija družbe kljub antinomijam socialistične Jugoslavije opozarja na elemente, ki so ženske uspeli razbremeniti na strukturno-organizacijski ravni. To so na primer sistemi jaslic, vrtcev, šolske prehrane in menz. Prav z ustanavljanjem vzgojnih in varstvenih dejavnosti se je ženska v bivši Jugoslaviji uspela osvoboditi verig štedilnika. »Osnova vsake emancipacijske politike je polna ekonomska samostojnost [...],«[4] pravi. A kljub večji zaposlenosti žensk in ustanavljanju vzgojnih ter varstvenih dejavnosti je ženska še vedno opravljala večino gospodinjskih opravil, ki jih zaradi službe ni uspela narediti v dopoldanskem času. Navsezadnje je mati, žena, po prihodu iz službe morala skuhati še večerjo, oprati obleke, počistiti kuhinjo, kopalnico ... V nuklearnih družinskih celicah si moški in ženska gospodinjskih del nista enakopravno delila, moški prav tako niso jemali očetovskih dopustov. Ženske so kljub drugačnim prizadevanjem velikokrat ostajale doma in se umikale v privatno sfero. »Prekriti spol z razredom in verjeti, da bo osvoboditev od izkoriščanja samodejno prinesla osvoboditev žensk in konec spolnih vlog, je napačno stališče. Prav tako je narobe misliti, da lahko razredno vprašanje odpravimo z oblikovanjem ideoloških diskurzov, katerih glavni sovražnik je spol. [...]«[5] Slišali smo citat filozofinje in aktivistke Cinzie Arruzze, ki ga lahko apliciramo na primer bivše Jugoslavije. Izkoriščevalskega razmerja med spoloma ni mogoče izkoreniniti zgolj s spremembo ekonomskega sistema. Ali bi morali reči samo to, da je bivši socializem pač pogrnil, da pač ni bil ravno dober primer? Prav zato se je v osemdesetih letih feministično gibanje vrnilo, ponovno je začelo problematizirati vprašanje feminizma v socializmu, leta 1984 pa je bila ustanovljena ženska sekcija pri Sociološkem društvu. Ta je sprožila razvoj ženskega organiziranja, ki se je osredotočalo predvsem na kritiko podobe ženske kot matere in poudarjanje njene reproduktivne in skrbstvene funkcije v družbi. Poleg tega se je gibanje razširilo še na pravice lezbijk, kmalu se je izpostavila ženska skupina Lilith, ki je obravnavala teme, kot so seksualnost, problem nasilja nad ženskami in identiteta. Ustanavljati so se začele tudi ženske svetovalnice in društva, ki so pomagala ženskam v stiski. O nasilju nad ženskami se je začelo govoriti šele v osemdesetih. Da je bil tovrstni boj aktualen, nam pokaže tudi poročanje Neve Železnik, ki je bila zaposlena pri reviji Naša žena. V času svoje službe namreč ni smela pisati o spolnih zlorabah na delovnem mestu ali o nasilju v družini, tudi ženske brez otrok so bile tabu.[6] Morda me ta primer kar malo spomni na moje lepljenje plakata, ki poziva na protest proti nasilju nad ženskami. Kdo je tukaj zares nasilen? Spet vojna in potem ... Smo sprejele kapitalizem. Znašle smo se v obdobju te čudovite Republike Slovenije, temelječe na tendenci po ustvarjanju presežne vrednosti in akumulacijI kapitala, kar seveda spet pade predvsem na pleča žensk, ki v primeru nosečnosti in materinstva potrebujejo več socialne varnosti. Država skrb za otroke in reproduktivno funkcijo vse bolj polaga v zasebno sfero, s čimer nenehno in vedno znova proizvaja in obnavlja patriarhalne strukture in skrb za otroke zapisuje v žensko telo. Kapitalizem je navsezadnje v svojo strukturo uspešno integriral patriarhat in ga obrnil sebi v prid, drugače rečeno, kapitalistični sistem je v svoji strukturi navsezadnje patriarhalen. Kot ugotavlja Lilijana Burcar, smo še prevečkrat zmanipulirani s strani medijev, ki nas prepričujejo, da je kapitalizem s prijaznim socialnim obrazom okej. Da bi se morale vse evropske države le približevati Norveški, Švedski, Danski in Finski, ki slovijo po svojem socialnem modelu kapitalizma. Kljub temu da je zaposlenost žensk v skandinavskih deželah izjemno visoka, se ob prikazu statističnih podatkov hitro izkaže, da je kar polovica žensk zaposlenih za polovični delovni čas, preostanek dneva pa preživljajo zaprte za štirimi stenami svojih domov. Država s socialnimi reformami, kot so dolgi porodniški dopusti, dodeljevanje finančne podpore in dodatki večjim družinam, pravzaprav podpira in povečuje moč družinske celice, kar ima za posledico močan odmik žensk in otrok v sfero zasebnega. Podoben primer se prikaže z delom od doma. Ta spodbuja individualizem in onemogoča združevanje žensk v javnem prostoru ali ustanavljanje sindikatov. Problem niso ukrepi sami: problem je struktura, ki spet sledi izkoriščevalski logiki. Torej točno to, proti čemur smo se borile. Če se je žensko vprašanje prej želelo reševati predvsem z vidika ekonomskih sprememb, lahko bi rekli z vidika ekonomske baze, se dandanes vprašanje žensk nagovarja z identitetno politiko, kvotami in, à la Taylor Swift squadi. Kritka liberalnega feminizma smo lahko refletirali že v recenziji Mary Beard, Ženska in oblast. Nič od naštetega se ne izkaže za uspešno. Današnjemu času poleg tega grozi še desničarska politika in vse bolj naraščajoča družbena nestrpnost. Da se zgodovina ponavlja, lahko vidimo tudi ob letošnji nagradi Bodeče Neže. Njen dobitnik Bojan Emeršič pravi: »Ni mi namreč všeč pretirana emancipacija zadnjih 15 let, ženske se borite za svoje pravice, ki pa jih že imate. To vpliva tudi na erotiko, kar pa ni prav, saj smo moški in ženske drugačni. Moški je od nekdaj lovec, zdaj pa izgublja svojo primarno vlogo.« Razvoj ženskega gibanja v Sloveniji je dovoljšen dokaz za to, da se borba za ženske pravice nikoli ne konča. Navsezadnje smo šele pred kratkim vprašanje spolnega nasilja sploh nagovorile. Mizoginija, nestrinjanje in nestrpnost do ženskega združevanja nam le sporočajo, da smo nekomu stopile na žulj. Tako kot je nekomu na žulj stopil plakat, ki poziva na protest. Ne, osmi marec niso samo rože, osmi marec je prav posebni simbol sestrstva, ki ga moramo ne zgolj negovati, temveč tudi reflektirati in se še naprej boriti zanj. LITERATURA: Arruzza, Cinzia. Nevarna razmerja. Ljubljana: Sophia, 2016. Bahovec, Eva. Demokracija je ženskega spola. Ljubljana: Delta, 2006. Burcar, Lilijana. Restavracija kapitalizma: repatriarhalizacija družbe. Ljubljana: Sophia, 2015. Jogan, Maca. »Ženske na poti od delne družinske celostne družbene uveljavitve.« Ženske in diskriminacija. Ljubljana: Delavska enotnost, 1986. Leskošek, Vesna. »Žensko gibanje na Slovenskem in boj za pravice žensk.« Človekove pravice žensk. Ljubljana: Društvo Amnesty International Slovenije, 2004 Perrot, Michelle. Ženske ali Molčanja zgodovine. Vnanje Gorice: Police Dubove 2000 , 2016. Tomšič, Vida. Komunistična paritja Jugoslavije v boju za emancipacijo žensk. Ljubljana: ČZDO Komunist, 1978. Verginella, Marta. Ženska obrobja. Ljubljana: Delta, 2006. [1] Jogan, 18 [2] Perrot, Michelle. Ženske ali molčanje zgodovine. str. 287 [3] Jogan, 25 [4] Burcar, 109 [5] Arruzza, 3 [6] Bahovec, 24


text: Edward Arthur Milne, FRS, angleški astrofizik, matematik in kozmolog, * 14. februar 1896, Hull, grofija Yorkshire, Anglija, † 21. september 1950, Dublin, Irska. Življenje in delo Milne je dal pomembne prispevke k teoriji zvezd. Najbolj znan je po delih iz kozmologije. Njegova glavna dela so: Thermodynamics of the Stars; Relativity, Gravitation and World - Structure idr. Leta 1932 je predložil teorijo, imenovano tudi kinematična relativnost, za katero se je pozneje izkazalo, da se od prejšnjih razlikuje samo po načinu formulacije. Poskušal je pojasniti odmikanje galaksij, ko si je predstavljal, da se celotno gibanje vrši v neukrivljenem prostoru, ki se točno sklada z navadnim prostorom iz vsakdanje izkušnje. Nasprotoval mu je Dingle. Kot vsi podobni spori se tudi ta zdi nepotreben; vsaka stran je imela po svoje prav. Pomemben nasledek razprave pa je bil četverni prostor, ki sta ga leta 1934 vpeljala Robertson in Walker. Tega leta sta W. H. McCrea in Milne ugotovila, da ima relativistični model Vesolja podobne rešitve kot model v okviru Newtonovega splošnega gravitacijskega zakona. Milne je podal načelo (postulat) homogenosti ali svetovno načelo, ki pravi, da vidimo iz vsake točke Vesolja enako velik prostor in enaka gibanja. Priznanja Nagrade Leta 1935 je prejel zlato medaljo Kraljeve astronomske družbe, leta 1941 za svoje raziskave atmosfer Zemlje in Sonca, notranje zgradbe zvezd in teorijo relativnosti kraljevo medaljo Kraljeve družbe iz Londona in leta 1945 medaljo Bruceove Tihomorskega astronomskega društva. Poimenovanja Po njem se imenuje udarni krater Milne na Luni. Sklici Zunanje povezave Edward Arthur Milne , stran medalje Bruceove Rojeni leta 1896 Umrli leta 1950 Angleški astrofiziki Angleški kozmologi Angleški matematiki Angleški akademiki Člani Kraljeve družbe Prejemniki Kraljeve medalje Prejemniki Medalje Bruceove Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


Nikar tako vzhičeno! Metelkova mesto: Channel Zero ob 21:00: Dub Lab: Domačica Reggae, dub, dancehall, roots ... Klub Tiffany ob 24:00: Tango osnove – tečaj argentinskega tanga Glasba izven: Pionirski dom - Center za kulturo mladih ob 20:00: Tango večer: La Juan D'Arienzo iz Buenos Airesa Vstopnina: na dan dogodka 20 EUR Tobačna, Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: Naama Gheber, Leshem & Jukić New york jazz 30. & 40. let, pevski standardi Oktobrska poslastica za ljubiteje jazza v Tobačni prinaša newyorško pevko, ki čutno, doživeto in v sebi značilnem slogu interpretira s čustvi pretkane kompozicije avtorjev, kot so Rodgers & Hart, Fields & Hugh, Cole Porter ter drugi mojstri 30. in 40. let. Ob newyorških klubih, kot Smalls Jazz Club, Mezzrow Jazz Club, Cornelia Street Cafe, Cell Theater 27-letna Izraelka, učenka rickyja Gala, redno nastopa tudi v domovini in Evropi. Ob pevski karieri Naama tudi poučuje petje, igranje na klavir in glasbeno teorijo ter izvaja glasbene in jazz delavnice. Z Naamo Gheber bodo nastopili Omer Leshem, Robert Jukić in Gregor Ftičar. - - - - - Naama Gheber (vokal) Omer Leshem (saksofon) Robert Jukič (bas) Gregor Ftičar (klaviature) Vstopnine ni Kavarna Kino Šiška ob 21:00: IMPRONEDELJEK Začetna postava: Andrej Fon – saksofon Tilen Lebar – saksofon Miha Gantar – klavir Andro Manzoni – bobni Teater, razstave, predavanja...: SNG Drama: Veliki oder ob 18:00: Ta veseli dan ali Matiček se ženi Veliki poznavalec slovenske dramatike Taras Kermauner je zapisal, da nobena slovenska drama ni tako svobodna v obravnavanju telesa, spolnosti, resnice, pravice in etike kot prav Matiček, to paradigmatično delo socialnopolitičnega svobodnjaštva: "Matiček je drama radikalnega posmeha: vsemu, tudi sebi." Filozof Mladen Dolar pa meni, da je Linhart izkazal svojo neizmerno duhovno prostost s tem, da je vzel za model igre Beaumarchaisovo Figarovo svatbo (1781): "Težko si je predstavljati, kolikšna svoboda je bila potrebna za izbiro takega modela, kolikšno iztrganje iz zakotnih slovenskih razmer, lokalnih razmerij gospostva in hlapčevstva. Linhartova svoboda je bila v pripoznanju: ta model, ta francoski model, nabit s prekucuškimi socialnimi idejami in obetajoč drugačne čase, ta model je veljaven tudi tu, v teh pritlehnih kranjskih okoliščinah. Ta zgodba govori o tebi, ta historični trenutek je naš lastni historični trenutek. Ta gesla so naša gesla, ta čas je naš čas, in naloge, ki jih ta čas postavlja, so naše naloge. Ta model je v svoji univerzalni veljavi toliko slovenski kot francoski in toliko lahko slovenska samobitnost participira na univerzalnem občestvu tedanjega historičnega trenutka." Tokrat bo priljubljeno slovensko klasično komedijo postavil na oder režiser Janusz Kica, ki slovi po natančnem in pronicljivem branju, tako klasike kot sodobnih besedil. PTL ob 19:00 in 20:30: Jan Rozman: Predmetenje Performans V svojem novem performansu se koreograf, performer in improvizator Jan Rozman sooči s stvarmi – s predmeti, ki ga obkrožajo, pa tudi z občutki in idejami, ki jih ti predmeti sprožajo. Predmetenje je visceralni odziv na svet stvari v katerem živimo. Je premeten in ljubi reči. Gledališki oder postane prostor stika med živo in neživo materijo; okolje, v katerem stvari lahko vzpostavljajo odnose, komunicirajo in soobstajajo – ter ob tem morda razkrijejo tudi svojo drugo plat. Več: emanat.si/si/produkcija/jan-rozman predmetenje/ Cena: 8/6€ (dijaki, študenti, upokojenci) MGL: Veliki oder ob 19:30: Kresnice Hrvaške dramatičarke Tene Štivičić (1977) slovenskemu gledališkemu občinstvu ni treba posebej predstavljati, saj so bile pri nas doslej odmevno uprizorjene že tri njene drame, nazadnje 3 zime leta 2016 na velikem odru MGL. Gre za prodorno avtorico, ki živi in ustvarja v Londonu, s svojimi igrami pa dosega zavidljiv mednarodni uspeh. V svojih delih se pogosto ukvarja s tematiko migracij, tudi v Kresnicah. Prizorišče Kresnic je mednarodno letališče, ki po eni strani simbolizira lahkotnost potovanja in svobodo gibanja, po drugi strani pa se iz varnostnih razlogov vzpostavlja kot strogo nadzorovano območje neštetih pravil in prepovedi. Ko se nad letališčem hipoma zaostrijo vremenske razmere in se promet na njem zaradi snežnega meteža popolnoma ustavi, se rutinski letališki vrvež umiri, tako uslužbenci kot potniki pa začnejo odkrivati svoje usode in med seboj navezovati odnose. Dejstvo, da se na letališču tokrat ne bodo zadržali le začasno, jim podeli dramski fokus in izostri njihove individualne poteze. V igri nastopa več dramskih oseb, parov oziroma skupin: nekdanja ljubimca, uspešna pisateljica in propadli novinar, ki se nista videla 20 let, se zaradi zastoja na letališču povsem naključno znova srečata; zakonski par, ki ima resne težave z alkoholom, odhaja na abstinenčni dopust na idilični Barbados; starec, ki se je odpravil na nenapovedan obisk k sinu na Florido; mlada Rusinja, ki namerava na drugi strani Atlantika postati au pair ... Zaradi zastoja se njihovi prvotni načrti vsaj do neke mere spremenijo, dejstvo, da so se srečali, pa tako ali drugače vpliva na njihovo nadaljnje življenje. Cankarjev dom, Linhartova dvorana ob 20:00: Kons:o:vel Biografska in filozofska drama Režija: Matjaž Berger; nastopajo: Pavle Ravnohrib, Petra Govc, Barbara Ribnikar, Aleš Valič, Janez Hočevar, Jana Menger, Lana Voljč, Gal Žižek; glasba: Peter Penko; koreografija: Jana Menger; koprodukcija: Anton Podbevšek Teater, Studia humanitatis; v sodelovanju s Cankarjevim domom Predstava na novo osvetljuje pesniškega genija Srečka Kosovela in vizualizira njegovo umetnost, ki jo je pesnik dojemal kot sintezo "konsov". "Konsi so bili od vsega začetka namenjeni tudi gledanju in ne le branju. ... Z uporabo inženirskih skic, geometrijskega materiala, vizualnega poudarjanja ter prostorskega in pomenskega prenašanja teže pesmi zdaj v spodnji del, zdaj na desno stran pesmi, zdaj v njeno sredino, in ob pogostem potujevanju njenih delov sem v poeziji uveljavljal temeljno, organsko in prostorsko zahtevo literarnega konstruktiviz 1000 ma, ki je pesnika izenačeval z inženirjem, umetnost pa z življenjem, kar sem povedal na več mestih." Janez Vrečko Po vsaki predstavi bo sledil pogovor z ustvarjalci. Vstopnina: 10 EUR Maribor: 53. Festival Borštnikovo srečanje SNG Maribor: Mali oder ob 18:00: Poklon gospe Alenki Bartl Spomin na veliko ustvarjalko skozi kostumske skice; razstava Slovenskega gledališkega inštituta Tribuna na Velikem odru ob 19:00: 6 Stara dvorana ob 21:00: Tadeusz Słobodzianek, Naš razred - - - Ravne na Koroškem: Koroška osrednja knjižnica od 18:00: Razstava Cankar v stripu - otvoritev -Andrej Rozman Roza in Damijan Stepančič sta premlevala Hlapce in ustvarila strip: HLAPCI ko angeli omagajo. -Boštjan Gorenc Pižama in Tanja Komadina sta pretresala Moje življenje ter spisala in izrisala Moj lajf. -Žiga X Gombač in Igor Šinkovec sta pravičniško premišljevala Hlapca Jerneja in njegovo pravico in ustvarila stripovsko basen Hlapec Jernej in pasja pravica. Na otvoritvi se bo z likovnimi umetniki pogovarjal vodja Galerije Domžale Jurij Smole. Brez vstopnine - - - KOŽ ob 18:00: Dr. Irena Avsenik Nabergoj:Od Erotike do Lepe Vide Predavanje Cankar je ljubezen izbral za osrednjo temo že v svoji prvi objavljeni knjigi, pesniški zbirki Erotika iz leta 1899. Potem ko je v mladostnih pesmih njegova predstava o ljubezni še sentimentalna in naivna, pa se v njegovih črticah, novelah, romanih in dramah dunajske dobe vse bolj razpira vse drugačna podoba ljubezni in spolnosti – ta je razklana med užitek in muko, pogosto povzroča trpljenje, postavljena je "na mejo zdravja in bolezni, življenja in smrti". Za najglobljo intimo svojih literarnih likov je Cankar pogosto uporabljal pojem duša. A čeprav je izražal prepričanje o smiselnosti duhovnih naporov, češ da človeka plemenitijo, pa je menil, da človeka tudi čista duhovnost, popolna odpoved telesu ne more scela zadovoljiti, ker ostaja čustveno in nagonsko nepotešen (prim. dela Volja in moč). V noveli "Mira" iz zbirke Volja in moč se Miha ob grotesknem srečanju z lepo vdovo in prostitutko, ki sta se medtem spoprijateljili, ne more odločiti ne za eno ne za drugo, zato ga na koncu obe zavrneta z besedami: "Nikogar nisi! Ne živ človek, ne živ angel – senca med obema." Iskanje idealne ljubezni ob hkratnem prepričanju o njeni neuresničljivosti v Cankarjeve pripovedi vnaša pesimizem, malodušje, obup in razočaranje. Skladno s tem se v njegovih delih krepi mistično hrepenenje literarnih oseb po ljubezenski združitvi v smrti, ki bo šele omogočila popolno ljubezen (Milan in Milena, Lepa Vida). V nepomirljivem iskanju poudarja moč hrepenenja, ki sega prek življenja in smrti, kot izreka s podobo Lepe Vide: "Če bi hrepenenja ne bilo v mojem srcu, bi umrlo to srce; v paradižu samem bi umrlo." Brez vstopnine Bežeče sličice!!! Kinoteka: Nagrada Darko Bratina/Poklon viziji: Peter Mettler 18:00 Scissere, Peter Mettler, Kanada, 1982, 16mm, 1.37, čb/barvni, 83', svp Vzburjajoče čutna filmska izkušnja, pa čeprav le na slušni in vizualni ravni, ki je prežeta s skrajno nenavadno lepoto, hkrati pa premore impozantno silovitost, se po začetnem vtisu prostega pada skozi divji vihar zvokov in podob prične zlagoma sestavljati v domiselno pripoved. Ta Mettlerjev film še danes velja za prelomno stvaritev kanadske kinematografije zgodnjih osemdesetih let, za bolečo brco v mednožje zaspane, v malomeščanski spodobnosti zadušene in morbidno previdn 2000 e filmske scene, ki pa se je z njo le prebudila in kmalu zatem spočela svojsko renesanso neodvisne filmske produkcije. Tiste, ki je v elitno druščino filmskih avtorjev in vizionarjev poleg samega Mettlerja izstrelila tudi njegove študijske kolege, kot sta Atom Egoyan in Bruce McDonald. Projekcija v prisotnosti avtorja. Program smo pripravili v sodelovanju z Zavodom Kinoatelje. svojega brata. Kinodvor: 18:15 Sodnica (The Children Act), Richard Eyre / Velika Britanija / 2017 / 105' Drama o trku prava in verskih prepričanj, pa tudi o napetem razmerju med čustvi in razumom, zgrajena okrog fascinantnega lika ostroumne vrhovne sodnice (Emma Thompson). Britanski pisatelj Ian McEwan je scenarij priredil po lastnem romanu V imenu otroka. 20:30 Poživaljenje (Becoming Animal), Emma Davie, Peter Mettler / Švica, Velika Britanija / 2018 / 78' Festival Poklon viziji. Sledi pogovor z režiserjem. Film je navdihujoče sodelovanje med režiserjema Petrom Mettlerjem in Emmo Davie ter radikalnim piscem in filozofom Davidom Abramom. Mala dvorana ob 19:30: Bergman: eno leto, eno življenje (Bergman - ett år, ett liv), Jane Magnusson / Švedska / 2018 / 117' Režiserka Jane Magnusson (Trespassing Bergman) vzame pod drobnogled leto 1957, eno najbolj plodnih v življenju in ustvarjanju Ingmarja Bergmana, ter skozi arhivske posnetke in številne intervjuje z režiserjevimi sodelavci in sopotniki razgali resničnega moža za mitsko podobo filmskega velikana.


text: Króženje je poseben primer krivega gibanja, pri katerem se telo giblje po krožnici. Pravimo tudi, da je tir telesa krožnica. Kroženje je vedno pospešeno, saj tudi pri enakomernem kroženju na telo ves čas deluje pospešek v radialni smeri. Kroženje je zgled centralnega gibanja. Gibanje opisuje veja mehanike, imenovana kinematika. V nebesni mehaniki se kroženje imenuje tudi revolucija. Matematični opis kroženja Kroženje lahko v polarnem koordinatnem sistemu matematično opišemo s funkcijo: Pri tem je r polmer krožnice, po kateri kroži telo, φ kot zasuka in t čas. V kartezičnem koordinatnem sistemu pa kroženje opišemo s funkcijama: Pri tem sta x(t) in y(t) odseka na abscisni in ordinatni osi. Poznamo pozitivno in negativno smer kroženja (vrtenja). Pozitivna smer je določena z vrtenjem v nasprotni smeri urinega kazalca, negativna smer pa v smeri vrtenja urinega kazalca. Hitrost pri kroženju Obodna hitrost v pri kroženju ima smer tangente na krožnico in je enaka odvodu poti s po času: Kotna hitrost je določena z odvodom kota zasuka po času: Pot s je povezana s kotom zasuka s konstantnim faktorjem r — polmerom kroženja. Zato tudi obodno in kotno hitrost povezuje zveza: Pospešek pri kroženju Pospešek pri kroženju ima v splošnem radialno in tangencialno komponento, pri enakomernem kroženju pa je tangencialna komponenta enaka nič. Radialni pospešek pri kroženju je enak Tangencialni pospešek je zmnožek kotnega pospeška in polmera kroženja: Kotni pospešek je določen kot odvod kotne hitrosti po času: Centripetalna sila Radialni pospešek pri kroženju je posledica delovanja centripetalne sile , ki leži na zveznici osišča in trenutne lege točke na krožnici in je usmerjena proti osišču. Skladno z drugim Newtonovim zakonom povezuje centripetalno silo in radialni pospešek. Zveza:. En obhod v eni sekundi pomeni ferkvenco enega Herca Formule kjer je obodni čas, pa frekvenca vrtenja z enoto Hz oziroma s. Glej tudi premo gibanje Vrtenje Klasična mehanika Gibanje


text: Fotografije povedo vse (zbor, žur, večerja, obhod Vrhnike, žur, "spanje", zajtrk ...). Čevapčičov (večerje) na fografijah ni, da se ne bi kdo zadušil zaradi navala sline (ZDAJ PA DELA!). [prikaži diaprojekcijo] 1 2... Zakaj Rok Skvarča? Že na področnem prvenstvu (16.5. v Postojni) je tekel izjemen čas na 300 m in z zmago, ter naslovom področnega prvaka, potrdil kandidaturo za naslov državnega prvaka (Žalec, 7. 6.), v tej izjemno konkurenčni atletski disciplini. Rok atletiko trenira... ...ob enem kislo in žalostno. Šola, tako učitelji/ce kot učenci/ke, se ne zavedate pomena dogodka. Obstaja boljša priložnost, kjer se lahko dobro spoznamo in zbližamo????? Kje in kdaj se lahko zaletavamo drug v drugega, dotikamo, tudi objamemo... Če bo šlo... Učenci naše šole so postali šolski državni prvaki v nogometu (Kranj, sreda, 31. maja). Z naslovom področnih prvakov, so se najprej uvrstili v 1/2 finale državnega prvenstva (zahod), kjer je za uvrstitev v finale zadostovalo tudi drugo mesto. V finalu so premagali... Učenci naše šole so področni prvaki v malem nogometu. Suvereno so premagali vse ekipe in se tako uvrstili v 1/2 finale državnega prvenstva, ki bo 16. maja v Ljubljani. Pod "Preberi več" je galerija slik. [prikaži seznam...


text: Hotel Tunjungan se nahaja v središče Surabaye v okolici Surabaya in je idealen za zabavo in počitek. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Urejena okolica in bližina Tunjungan Plaza Mall, Plaza Tunjungan, Muzej Perjuangan Surabaya, dajejo temu hotelu poseben čar. V Hotel Tunjungan naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Poslovni center, bar, trgovine, parkirišče, sef so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Hotel Tunjungan ločijo od drugih hotelov v mestu. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Če ste navdušeni nad fitnesom ali pa samo iščete nekaj za sprostitev, potem boste uživali v dodatnih ponudbah hotela, kot so zunanji bazen, masaža, fitness center, savna, masažna kad. Ne glede na namen obiska Surabaya, je Hotel Tunjungan odlična izbira.


- spojna cev med sekundarnim oziroma primarnim omrežjem in vodomerom, vključno s priključnim ventilom, odvzemnim jaškom ter vsemi vgrajenimi elementi;


DR MARTENS - Obutev, Torbe, Oblacila, Dodatki, Tekstilni dodatki pisana velikost 36 - Brezplačna dostava | Spartoo.si


Financiranje EU še naprej koristi Malti Dodatna orodja775 V programskem obdobju 2007–2013 je bilo v ključne segmente malteškega gospodarstva investiranih 850 milijonov EUR sredstev EU (iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada) z namenom, da se občutno izboljša kakovost življenja Maltežanov. Na osnovi preteklih uspehov je Malta za programsko obdobje 2014–2020 prejela nadaljnjih 700 milijonov EUR, s katerimi trenutno podpira ustvarjanje delovnih mest, poslovno konkurenčnost, gospodarsko rast in trajnostni razvoj ter še naprej izboljšuje kakovost življenja svojih državljanov. Malta je skladno s strategijo Evropa 2020, ki postavlja raziskave in inovacije v ospredje prizadevanj Evrope, da postane pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo z visoko stopnjo zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije, sredstva namenila infrastrukturi za raziskave in razvoj ter ukrepom za krepitev povezav med akademskim svetom in industrijo. V aktualnem programskem obdobju se ta trend ohranja, pa tudi prihodnje naložbe bodo še vedno osredotočene na objekte in opremo za raziskave in inovacije ter dostop podjetij do finančnih sredstev.5E3 V preteklosti so bile naložbe v izobraževalno infrastrukturo usmerjene predvsem v zagotavljanje trdne podlage za povečanje udeležbe v izobraževanju na posrednješolski in visokošolski ravni. Iz ESRR je bilo pridobljenih 112,5 milijona EUR za infrastrukturo ter širitve, nadgraditve in druge kapitalske naložbe v glavne posrednješolske in visokošolske ustanove. Ukrepi v programskem obdobju 2014–2020 si bodo še naprej prizadevali doseči malteške nacionalne cilje zmanjšanja osipa v šolah in povečanja števila oseb med 30. in 34. letom starosti z zaključeno visokošolsko izobrazbo. Naložbe v izobraževanje vedno dopolnjuje Evropski socialni sklad, ki daje več poudarka kakovosti izobraževanja ter znanju in spretnostim študentov. Spodbujanje gospodarskega vozlišča Zaradi pomanjkanja naravnih virov ter njene velikosti in geografskega položaja je za Malto izjemno pomembno, da razvije nišne trge, na katerih blesti in ustvarja gospodarsko premoženje. S tem v mislih so bile in bodo ob podpori sredstev EU izvedene številne naložbe za večjo konkurenčnost Malte in njeno preobrazbo v vozlišče odličnosti v različnih gospodarskih panogah. Sredstva EU se bodo v obliki nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov še naprej uporabljala tudi za prestrukturiranje in modernizacijo v zasebnem sektorju.5D0 Tudi zdravstveni sektor je ena od prednostih nalog na otoku, še posebej zato, ker zagotavlja socialno vključujočo družbo. Vodilni projekti iz prejšnjega programskega obdobja, na primer onkološki center, bodo dopolnjeni z dodatnimi naložbami za izboljšanje zdravstvenih storitev na Malti in zagotavljanje izvajanja skupnostnih storitev. Razvoj izboljšane infrastrukture za malteško turistično industrijo je glede na njen pomen za lokalno gospodarstvo in številna delovna mesta, ki jih ustvarja, izjemno pomemben. Zaradi naložb v programskem obdobju 2007–2013 so se izboljšale lokalne turistične storitve, razvili novih nišni trgi in obnovile številne zgodovinske znamenitosti z visoko turistično vrednostjo. Dodatni ukrepi za ohranjanje naravnega, zgodovinskega in kulturnega premoženja se bodo nadaljevali tudi v tem obdobju. Specifike Malte, vključno z njeno majhnostjo in relativno gosto poseljenostjo mest, so izziv za prometni sektor v državi. Sredstva EU bodo zato še naprej namenjena predvsem izboljšanju notranje in mednarodne povezljivosti malteških otokov. To se bo doseglo z raznimi naložbami v cestno infrastrukturo TEN-T, pomorsko infrastrukturo in prehod na druge oblike prevoza. Tovrstne naložbe med drugim pomagajo odpraviti ozka grla in skrajšati čas potovanja, s čimer bodo zagotovo prispevale k večji konkurenčnosti.6A8 V smeri uresničevanja malteških energetskih ciljev iz strategije Evropa 2020 je bilo ob podpori sredstev EU sproženih več pobud za spodbujanje proizvajanja čiste energije in uvajanje energetsko učinkovitih praks ter posledično zmanjševanje vpliva elektrike in porabe na okolje. Doseženi pozitivni rezultati bodo še naprej cveteli z ukrepi in pobudami za spodbujanje varčevanja z energijo in sistemov energetske učinkovitosti v gospodinjstvih, podjetjih in javnem sektorju. Ravnanje z odpadki in upravljanje vode Ravnanje z odpadki in upravljanje vode sta tudi pomembna stebra. Za spopadanje z izzivom ravnanja z odpadki, s katerim se sooča Malta, in njegovim negativnim vplivom na okolje je bilo v prejšnjem obdobju za večje naložbe dodeljenih 125 milijonov EUR, na primer za sanacijo in obnovo zaprtih odlagališč. Nova posredovanja bodo usmerjena v zmanjšanje količine odpadkov in preusmeritev ostankov v reciklažo. Velika izziva v državi sta tudi varnost oskrbe z vodo in upravljanje odpadnih voda. V preteklosti je bilo v odpravljanje obeh težav vloženega veliko denarja. Ta sektorja bosta še naprej deležna naložb investicijske politike, katerih namen bo razviti potrebno infrastrukturo, ki bo Malti zagotavljala dovolj vodnih virov, ne da bi s tem osiromašila naravni vodonosnik. Da bi zmanjšali hude pritiske na vodne vire in izboljšali kakovost vode na otoku, obenem pa se prilagajali na podnebne spremembe, bodo ukrepi stremeli tudi k ozaveščanju o varstvu in učinkoviti rabi vode ter k optimizaciji porabe in kakovosti podtalnice.5AE Panorama 63 - The Outermost Regions: joining forces across the EU


💄💋👄 IZGUBA TEŽE: Lakme 9 do 5 Crease-less krema za ustnice - pregled moči Lakme 9 do 5 Crease-less krema za ustnice - pregled moči Barva kože: Pošteno do srednje. Na vprašanje, kakšna je vaša najljubša blagovna znamka šminke, veliko žensk odgovori na "Lakme"! In njihova 9 do 5 območju je eden od najboljših obsegov, še posebej, ko gre za vsakdanje kolidž ali obleko. Pred kratkim sem dvignil 2 odtenki s kremasto končno obdelavo in tukaj je super svetlo odtenek, imenovano "ogenjska moč". Pomaknite se in preberite celoten pregled, če želite izvedeti več. Cena: Rs 450 Opis izdelka: Ta kremna šminka je na voljo v 20 pripravljenih odtenkih za delo, ki niso le dolgotrajna, ampak tudi popolnoma brez gub. Njegova ultra-kremasta tekstura gladko drsi in skriva linije v eni kapi. SPF 15, vitamin E, oljčno olje in jojoba olje ohranjajo vaše ustnice hranjene in zdrave cel dan. Moje izkušnje z Lakme 9 do 5 Crease-less krema za ustnice - Požarna moč: Pakiranje: Lakme 9-5 kremna šminka prihaja v svoji podpisni slogu zlate zlate embalaže, ki izgleda super privlačna in ženstvena. Vsi vemo, kakšna je ženska ljubezen do roza zlata, da bi lahko povsem pritegnili pozornost. Šminka je zelo priročna in prepletena. Ampak, mehanizem ni deloval dobro s tem, je bilo malo neprijetno. In jaz sem se soočil s problemom le s tem, kar sem izbral že zdaj ali prej, zato je bilo v redu. Raznolikost sence je zelo široka in vsaka ženska lahko najde nekaj odtenkov poželenja. Tudi cena je v skladu z njihovo ponudbo. Senca: Senca "Požarna sila" je čudovita svetlo oranžna senca. Popolnoma oranžna je kot tiste oranžne bonbone, ki jih imamo radi poleti. Ni niti preveč topla niti preveč kul. Ampak, to je definitivno "vroče za ravnanje" senco. To je vsestranski senci, ki se lahko popolnoma nosi tudi med dnevnim in večernim časom. Lepo dopolnjuje pošteno do srednje tanke tone, vendar je morda nekoliko prevroče za temne tone kože. Lepo oranžno odtenek, ki ga je treba oditi. Tekstura in pigmentacija: Tekstura šminke je mat, ko jo enkrat povlečete, toda ko ste začeli graditi barvo, dobite kremasto površino. Po nekaj urah se poravna v pol matte. Pigmentacija je res dobra in celotna barva se prikaže v prvem potezu. Ampak, sem uporabil dve swipes, da bo barva videti bolj intenzivno. Bivanje moči: Preostala moč tega šminke je zelo dobra. Ostaja približno 4-5 ur, kar je zares odlično. Prenese se v jedilni pribor, ker ima zelo kremasto končno obdelavo. Ne ureja se v fine črte, ampak lahko poudari suhe obliže na ustnicah. Ampak, piling z ustnicami ali uporabo balzam za ustnice pred uporabo tega šminka bo popoln videz. To preživi obroke in malo barve dobi ripped off vsakič, ko jem ali požirek. Ampak, zelo sem zadovoljen s svojo močjo. In tudi preprosto se izogne. Prednosti Lakme 9 do 5 Crease-less krema za ustnice - Požarna moč: Privlačna in ženstvena zlata embalaža iz zlata. Velika izbira odtenkov. Zelo priročen in cenovno dostopen. Super svetlo oranžna senca. Odlično za vsak dan in večerno obleko. Izgleda super seksi. Globoko drsi s popolnostjo. Trajna moč se giblje od 4 do 5 ur. Ne krvavi ali se naseli v fine črte. Škrobi Lakme 9 do 5 Crease-less kremna barva ustnic - Požarna moč: Ne bodo primerni s temnimi kožnimi toni. Senca lahko poudari suhe obliže na ustnicah. Boš prenašal v skodelice in tkiva. IMBB Ocena: 4/5 Ali bom priporočil / odkupil lakme 9 do 5 brez barve za ustnice - ognja? Da popolnoma priporočamo! Bodite kremaste ali matirane, všeč mi je celotno območje od 9 do 5! To je nekaj, kar je narejeno za vse, zato poskusite. Lakme 9 do 5 Crease-less krema za ustnice - Roseline Lakme 9 do 5 Brez mehurja šminko - polje Fuschia Lakme 9 do 5 brez vonja za ustnice - roza vtis Tarte Maracuja Brezosežni korektor Izkoristite neprestano senčilo za oči Sippin n Dipping Coloressence Intense Long Obrabljena tekočina za ustnice v rožnati lati Lotus Herbals Colorstylo črnasto rdečilo za ustnice - Nude Blush Nike On Fire toaletna voda NARS Fire Down spodnji pol matte šminka Lakme 9 do 5 Lip Color - Rožna moč Kako Layer oblačila eleganca za indijske poletje Srečanje Gul Panag in njen način lepote in fitnesa Elle 18 Barvna popka šminka - lepa breskva 7 Wonderful Makeup Nasveti, ki jih Lisa Eldridge za Lepote z očali Kako preprečiti, da bi fundacija nehala Dial Vanilla Honey Yogurt Hranjenje kreme za pranje telesa Elle 18 Eye Sparklers pregled, fotografije, Swatchi Elle 18 Kajal, pregled, fotografije, Swatchi Elle 18 Dewlipz Lippers pregled Pregled očal Elle 18 Herbal Essences Beautiful Ends šampon


text: Sinus je lahko sinus (anatomija) - votlina, vdolbina ali razširitev v organu, npr. paranazalni sinus, aortni sinus ... trigonometrična funkcija; matematična funkcija


Jurij Rici, 2007, diplomsko delo Ključne besede: podpora uporabnikom, računalniška rešitev, ER - diagram Objavljeno: 31.03.2008; Ogledov: 1709; Prenosov: 117 Objavljeno: 09.07.2009; Ogledov: 1949; Prenosov: 86 Objavljeno: 11.05.2020; Ogledov: 176; Prenosov: 12 Vladimir Kozar, 2010, magistrsko delo Opis: V uvodnem delu te magistrske naloge obravnavamo problematiko vzdrževalnega procesa v podjetju ARCONT, ki zaradi sprejete vizije podjetja želi ohraniti vodilni položaj na evropskem kontejnerskem trgu. To lahko zagotovi le s stalnimi neprekinjenimi izboljšavami tehnoloških procesov. Naložbe v sodobna tehnična sredstva tako postajajo neprekinjeni procesi. Sodobna tehnična sredstva pa so zgrajena iz vedno bolj zahtevnih gradnikov in sklopov, ki sestavljajo kompleksne naprave, kar zahteva nove pristope k upravljanju in vzdrževanju, če želimo doseči in ohraniti visoko razpoložljivost in zanesljivost sistema za realizacijo naročil vse bolj zahtevnih kupcev. V poglavju o teoretičnih osnovah so obravnavani in definirani osnovni pojmi glede vzdrževalne tematike, kot so metode za obvladovanje učinkovitosti vzdrževanja, ter izrazi, kot so učinkovitost, razpoložljivost, zanesljivost, vzdrževalnost, odpoved sistema, skupna učinkovitost opreme in sorodno izrazoslovje. V sodobni svetovni praksi je na področju obvladovanja zanesljivosti procesov in zagotavljanja visoke kakovosti izdelkov ter storitev uveljavljenih več metod, uporabnih tudi za področje vzdrževanja. Te metode v primeru uvedbe in izvajanja zagotavljajo, da je proces vzdrževanja ustrezen ostalim procesom znotraj podjetja in tudi primerljiv s konkurenco. Uvajanje modela za izboljšanje vzdrževanja v ključnem procesu podjetja ARCONT je opisano v praktičnem delu naloge. Uvajanje izboljšav ni možno na hitro in brez posebnih priprav, zato so navedeni koraki, ki jih je potrebno postopno izvesti, da zagotovimo uspeh. Izvajanje zahtevnih delovnih procesov si danes težko predstavljamo brez računalniške podpore. V zvezi s tem je ravnanje s programsko opremo za procesorske gradnike tehničnih sredstev obravnavano v posebnem poglavju, v katerem se omejujemo na shranjevanje podatkov in spreminjanje osnovnih parametrov izhodnih fizikalnih veličin. Učinki uvedbe izboljšanega modela in možnosti za nadaljnji razvoj vzdrževanja v ARCONT—u so predstavljeni v zaključnem delu naloge, v katerem ugotavljamo, kako izboljšan model vzdrževanja vpliva na produktivnost procesa površinske zaščite, kakovost barvanja izdelkov, stroške vzdrževanja, učinkovito rabo energije, odzivnost na zaloge, varnost pri delu in kulturo zaposlenih, tam so nanizani predlogi za nadaljnji razvoj vzdrževanja v podjetju ARCONT. Ključne besede: diagnostika, krmiljenje, računalniška podpora, razpoložljivost, vzdrževanje Objavljeno: 11.01.2011; Ogledov: 2052; Prenosov: 268 Celotno besedilo (10,42 MB) Objavljeno: 30.08.2011; Ogledov: 2008; Prenosov: 211 Bogdan Plazovnik, 2011, diplomsko delo Opis: Diplomsko delo obravnava uporabo računalniško podprtega načrtovanja in vodenja proizvodnje v podjetju Metal Ravne. Ker je danes obstoj podjetja na trgu v veliki meri odvisen od učinkovitega načrtovanja in vodenja proizvodnje, je vlaganje v stalen razvoj in posodabljanje informacijskih sistemov v podjetju edina pravilna filozofija podjetja. Učinkovit sistem za načrtovanje in vodenje proizvodnje ne pomeni več zgolj konkurenčne prednosti na trgu, ampak je nujen že za samo preživetje. V diplomskem delu se bom osredotočil na težave, ki so pestile podjetje Metal Ravne pred vpeljavo novega informacijskega sistema, s pomočjo ekranskih slik pa bom naredil tudi pregled osnovnih področij, ki jih sistem za načrtovanje in vodenje proizvodnje v podjetju zajema. Na podlagi tega bom predstavil vzroke za odločitev podjetja, da vpelje nov sistem, ter prikazal njegovo uporabnost. Ključne besede: računalniška podpora, načrtovanje proizvodnje, vodenje proizvodnje, informacijski sistem Objavljeno: 06.10.2011; Ogledov: 2267; Prenosov: 175 Objavljeno: 14.11.2012; Ogledov: 1424; Prenosov: 113 Objavljeno: 21.10.2013; Ogledov: 1079; Prenosov: 132


Izobraževanje Zavoda mladi podjetnik: mreženje — Mladipodjetnik.si Izobraževanje Zavoda mladi podjetnik: mreženje Vabimo vas na novo brezplačno izobraževanje Zavoda mladi podjetnik: tokratna tema bo morda eden najpomembnejših elementov, ki izoblikujejo uspešnega podjetnika - mreženje! Lepo vabljeni po novo znanje in poznanstva. 11.03.2009 od 19:00 do 20:30 Ekonomska fakulteta v Ljubljani, predavalnica 217 Izkušena podjetnica Gordana Tekavčič, bivša direktorica podjetja INTERINA d.o.o. in ena izmed najvplivnejših podjetnic, nam bo iz lastnih izkušenj predstavila pomen naslednjih tem: 1. Razvijanje osebnega socialnega kapitala 2. Pomen socialnega kapitala 3. Razvoj medosebnih odnosov 4. Načrt za razvoj osebnega socialnega kapitala 5. Poslovno srečanje (poslovne vizitke, pravočasen prihod, predstavitev drugim, ohranjanje in vzdrževanje stikov...) Mreženje je eden najstarejših načinov interakcije med ljudmi in še vedno najučinkovitejši. Kljub silnemu napredku informacijske tehnologije in možnostim elektronskega povezovanja, ljudje še vedno delajo drug z drugim in drug za drugega. Ljudje so ter bodo še vedno največji vir novega znanja in poslovna srečanja so namenjena ravno temu, da se učimo drug od drugega. S takšnim pogledom na soljudi bomo resnično pripravljeni razvijati svoj socialni kapital, katerega bogastvo je neizmerno. Gordana Tekavčič je magistra ekonomskih in poslovnih ved in ima 21 let delovne dobe. Kariero je razvila v podjetju INTERINA d.o.o., ki je hčerinsko podjetje INA Industrija nafte d.d. Zagreb. Od leta 2003 do 2006 je zasedala mesto direktorice družbe. Revija Kapital jo je v letih 2005 in 2006 uvrstila med 50 najvplivnejših poslovnih žensk v Sloveniji. Kot osnova za izbor je bil upoštevan: skupen prihodek, čisti dobiček, število zaposlenih v podjetju, ki ga direktorica vodi, v koliko nadzornih svetih sedi, v koliko združenjih in društvih si dejaven, pa tudi subjektivni kriterij kot je karizma, ambicioznost, mednarodna uveljavljenost in pojavnost v medijih. Izobraževanje je brezplačno, saj je vstopnico za vse udeležence dogodka kupilo podjetje Lisac & Lisac! Naše aktivnosti lahko podprete z nakupom promocijske majice “Sam svoj šef!”, ki bo zaenkrat na voljo izključno na naših dogodkih. Nakup majice ni pogoj za udeležbo na izobraževanju!


text: Kitty sneezes: razlogi za to, kaj za zdravljenje? - Ženska revija Ekobutik.si HIša in življenje › Kitty sneezes: razlogi za to, kaj za zdravljenje? Kitty sneezes: razlogi za to, kaj za zdravljenje? 1Kiti kiti: vzroki problema 2Kitty kihanje, vzrok - tujec 3Kitty kihanje: kaj storiti, kako zdraviti? 4Kiti kiti: kaj storiti, preventivni ukrepi Tako ljubko bitje kot mucek lahko lastnikom prinese veliko pozitivnih čustev in nasmehov. In nenadoma vidijo kite, ki ga kiti, razlogi za to še niso znani. Seveda je videti precej smešno, v resnici pa to lahko pomeni, da je mucek bolan in potrebuje pomoč. Ugotovimo, kako biti, če mucek kihne, kaj storiti v takih primerih? Kitty kihanje: vzroki problema Za kihanje mucka je lahko veliko razlogov. Poglejmo najpogosteje uporabljene možnosti. 1. Prah. Najlažji vzrok kihanja je lahko prah. Torej, ko je prišel v nos mucka, lahko prašni delci povzročijo draženje. Učenec bo kihal, da ga bo sprostil iz dražljaja. Takšna reakcija je naravna in v njej ni nič strašnega. 2. Alergija. Če mucek ne začne kihati ne občasno, ampak ves čas, vzrok za to je lahko alergija. Dejstvo, da so mladiči zelo nagnjeni k alergijskim reakcijam, medtem ko so lahko alergeni povsem drugačni. Torej, v njihovi vlogi so lahko izdelki, detergenti, sobne rastline, izdelki za higieno živali in še veliko več. 3. Astma. Ob zanemarjanju alergije v majhnih hišnih ljubljenčkih, lastniki tvegajo, da bo dolgotrajna bolezenlahko postanejo zapletena kronična bolezen. Torej, če ste soočeni z dejstvom, da so mladiči našli astmo, morate najprej odstraniti vse možne alergene iz hiše. Prav tako poskusite čim bolj zaščititi živali od parfumov, vseh vrst sveč ali okusnih sveč. Torej, v primeru hudih napadov astme, veterinarji priporočajo naslednje korake: pripravite parno kopel in stojite mucka čez nekaj minut. Ta postopek bo pomagal izboljšati njegovo stanje in nekoliko obnoviti dihalne poti. 4. Cepljenje. Vsak vzreditelj, ki skrbi za zdravje svojih majhnih učencev, pozna pomen cepljenja. Vendar pa se pogosto zgodi, da je samo cepivo, oziroma reakcija imunosti mucka, vzrok za njegovo stalno kihanje. Torej, če se ne držite časovne premice med prvim in drugim cepivom s cepivom, se ta reakcija zgodi zelo pogosto in ni presenetljivo, da se pojavi. 5. Okužbe. Vsak hišni ljubljenček lahko kadar koli dobi bakterijsko, glivično ali virusno okužbo. Za te bolezni, poleg kihanja, je značilna tudi kašelj, prehlad in visoka vročina. 6. Bolezni zob. Vsako vnetje, ki se pojavi v ustni votlini, se v nekaj urah premika po nosnih kanalih. To stanje lahko postane glavni vzrok za nenehno kihanje mucka. 7. Žlezne invazije. Nekatere vrste črvov so precej nevarne in lahko vplivajo na srce in pljuča živali. Sposobni so blokirati arterijo, s katero povzročajo težavedihanje, zaradi česar mucek začne kašljati in kihati. Če pravočasno ne določi videz črvov, lahko obljublja smrtonosni izid priljubljenega hišnega ljubljenčka. Kitty kihanje, vzrok - objekt tujca Včasih so taki primeri, ko mucek pogoltne nekaj neužitnega, se zatakne nekje na sredini nazofarinksa in začne povzročati krče, ki spominjajo na kihanje, kašljanje, mehurje. V tem primeru morate takoj poskušati dobiti predmet iz tujca iz ust hišnih ljubljenčkov. Vendar pa je treba to storiti previdno. Če razumete, da tega sami ne boste mogli storiti, se za pomoč obrnite na svojega veterinarja. Kitty kihanje: kaj storiti, kako zdraviti? Preden začnete mucka, je priporočljivo skrbno očistiti hišo. Poskusite odstraniti ves prah v prostoru, zastarele stvari z odrgninami, zlasti glede prtov in odrgnin, oblačila se priporočajo za razgradnjo in obešanje okoli omar. Ko se vaš novi učenec pojavi v hiši, najprej opazite njegovo vedenje. Najpogosteje se začenjajo mimo in vohanje okolice. Torej, če ste videli zver, ki gre na naslednjo stvar, nenadoma začne kihati in lomiti, jo je treba odstraniti čim bolj. Ko ugotovite pravi vzrok kihanja, morate najprej začeti s simptomatskim zdravljenjem. Vendar pa to ne priporočamo sami, saj so lahko zelo resne bolezni, kot so toksoplazmoza, mikroplazmoza ali levkemija. Kako bolje delati v temprimer, bolje je vprašati veterinarja. Med otrokovo boleznijo mu je treba zagotoviti vse potrebno: hrano, toplino, umirjenost. Če je vzrok njegovega trpljenja dihalni trakt, poskusite živali zagotoviti vso potrebno pomoč: pomagajte pri čiščenju nosu, praznjenju očesa, redno pregledujte usta, grlo. Priporočljivo je tudi, da v svojo prehrano dodate čim več razpoložljivih sestavin in vitaminov. Če opazujete nenehno kihanje mladičev, medtem ko njegova alergija ne izgine in povzroči poslabšanje njegovega stanja, jo je treba čim prej pokazati njegovemu specialistu. Ni potrebno odlašati s tem, hitreje bo dostavljena veterinarski ambulanti, prej bo zaceljena, hvala, ker lahko danes veliko število kakovostnih in cenovno dostopnih zdravil to stori brez napora. Kitty kihanje: kaj storiti, preventivni ukrepi Preprečevanje bolezni je preprosto: pazite na svojega hišnega ljubljenčka in pazite na njegovo zdravje. Ne pozabite, da mladiči nimajo tako močne imunitete, da se mnogi od njih lahko boleče odzovejo tudi pri pogojih, ki so blizu odraslim mačkam. Zato poskrbite, da je v stanovanju manj prepiha, omejite stik brezvestnih otrok z ostalimi obolelimi živalmi na minimum in, seveda, ne pozabite, da boste pravočasno vnesli svoje hišne ljubljenčke. HIša in življenje Kitty težko diha: razlogi za to, prva pomoč medicinski sestri HIša in življenje Kitty nenehno spi: zakaj, kaj storiti, ali naj se zbudi, ali naj se pripelje do veterinarja HIša in življenje Kitty zastrupljena: simptomi in prvi znaki zastrupitve, kaj storiti HIša in življenje Kitty zastrupljena: simptomi in prvi znaki zastrupitve, kaj storiti HIša in življenje Kitty trpi: kaj je razlog, kako normalizirati blato v hišnem ljubljencu, ko gre za obisk zdravnika HIša in življenje Sadike rumenega paradižnika: razlogi za to, tehnologija hranjenja Lepota Ultrazvočni piling in čiščenje obraza na domu Kuhanje Apricot Pie - recepti za kuhanje iz svežega, zamrznjenega ali konzerviranega sadja HIša in življenje Kultivar sorte kumar - značilnosti, opis in skrb za rastline Zdravje Klostilbegit tablete - kako vzeti in odmerjanje, mehanizem delovanja in kontraindikacije Dugi namigi Popustne kartice - pogledi, kako delujejo in kako se osvoboditi Kuhanje Kikiriki krompir - Kako kuhati domačo jed za najboljše recepte v pečici ali ponvi Kuhanje Kako sušiti koper v vašem domu Zdravje Filter-STI: sestava in indikacije za uporabo, primerki tablet, pregledi Kuhanje Magic Cake - Kako kuhati doma pod receptom po korakih s fotografijo


text: Dohodnina - Košarkarski klub Orli Postojna Med tistimi, ki imajo pravico, da mu posamezniki namenijo del dohodnine, je odslej tudi Košarkarski klub Orli Postojna, kot društvo v javnem interesu. To pomeni, da mu lahko namenite brezplačno pomoč. 142.člen Zakona o dohodnini omogoča davčnemu zavezancu, da se do 0,5 odstotka odmerjene dohodnine, od dohodkov, ki se vštevajo v letno davčno osnovo, posreduje v različne namene. Pri tem ne gre za dodaten izdatek, ampak za znesek, ki bi ga sicer porabila država. Dovolj je izpolniti predpisan obrazec (Zahteva za namenitev dela dohodnine za donacije) in ga poslati na naslov . Davčna številka KK Orli Postojna pa je 33220069. Izpolnite obrazec za namenitev dela dohodnine klubu Zahteva_za_donacije ali obrazec na spletni strani eDavki.


7. misijonski nagovor - četrtek, 26. 11. 2020 - apostol.si Home » 7. misijonski nagovor – četrtek, 26. 11. 2020 Prijatelji, prav v teh časih je prav posebej potrebno spregovoriti o strahu, ki je tako prisoten v naših časih krize ob bolezni COVID-19. Strah je neko grozeče pričakovanje, da se bo zgodilo nekaj hudega, neka katastrofa. Pričakovanje groze, trpljenja, bolečine. Če je cilj našega pričakovanja nekaj hudega, grozečega, potem v našem življenju prevladuje strah. Strah nas je lahko marsičesa in marsikoga. Je huda negotovost glede prihodnosti. A česarkoli ali kogarkoli nas je strah, povzroča vedno isto posledico: umaknemo se, pobegnemo, se stisnemo sami vase in ne sodelujemo aktivno v svojem življenju in življenju tega sveta. Zdi se nam nenavadno, ko drugega opazujemo, kako ga je strah nečesa, kar se nam samim zdi nenevarno in neresnično. Otroke opazujemo, kako jih je strah npr. pošasti, teme, človeka, ki ga prvič vidijo, pa jih tolažimo, ker vemo, da ne bo nič hudega in je njihov strah prazen. Ob tem pa ne zmoremo iste logike prenesti nase, ko je strah nas same in dinamizem strahu deluje enako. Ni nas strah realnih stvari, ampak nečesa neresničnega, izmišljenega, kar ne razumemo in zato v grozi pričakujemo nekaj strašnega. Učinek strahu je, da se umaknemo iz sveta in življenja. Nehamo participirati v dogajanju, biti del družbe. Zato je strah glavno orožje hudega duha. Hudi duh povzročanja, da nas je strah in s tem uspe, da se končno tako zapremo vase, da Bogu in bližnjemu ne dovolimo do sebe. Zaradi strahu zapremo vse niše, line, okna in vrata svoje duše. Bližnjemu ne pustimo k sebi. Vseh in vsega nas je strah. Nikomur ne dovolimo v svojo v bližino, ker nas je strah, kaj bo, če komu dovolimo, da se nam preveč približa. Hudi duh tako zmaguje, ker njegov cilj je, da obrnemo hrbet ljubezni, odnosu z Bogom in sočlovekom. Ko se zapremo pred vsemi, ostanemo sami s hudim duhom in hudi duh zmaga, ker nimamo ne Boga ne sočloveka ob sebi, ki bi nam pomagala v boju zoper hudiča. Paradoks strahu je v tem, da nas ničesar ni treba biti strah razen tega, da nas je strah, kajti ko nas je strah, se zgodijo stvari, ki se jih bojimo in se sicer, če nas ne bi bilo strah, sploh ne bi zgodile. Sami povzročimo to, česar nas je strah, kar se sicer ne bi zgodilo, če nas ne bi bilo strah. Če bi bili pogumni, zlo ne bi imelo vstopa v naše življenje. Cepivo in zdravilo (preventiva in kurativa) za strah je vera, zaupanje v Boga. Sveto pismo govori, da se nam ni ničesar bati, kajti “če je Gospod z menoj, koga bi se bal, pred kom bi trepetal?“ Če je Bog z nami, potem se nam bodo zgodile lepe stvari. Bo trpljenje in bolečine, a na koncu se bo dobro izteklo. Strah nima prostora v našem življenju, razen posebna oblika strahu, ki ni strah, o katerem govorimo: to je strah božji ali strahospoštovanje. Strah, da bi se zaprli pred Bogom, Ga zavrnili. Strah nas mora biti samo tega, da Bogu rečemo NE. Sicer pa je srčnost oz. pogum ena od štirih kardinalnih ali glavnih kreposti, ki jih moramo narediti za življensko držo. Pogum pomeni, da ne dovolimo strahu, da prevlada nad zdravim razumom, ljubeznijo, upanjem, pozitivnim pogledom. Da negativizem ne zmaga. Da bi raje kot na slabe stvari gledali na lepe in pozitivne stvari, ki se dogajajo nenehno okoli nas. Če zaupamo v Boga, se nam ni ničesar bati. Glejmo z lepe plati na svet, poglejmo dobro v ljudeh, dejanja ljubezni, solidarnosti, upanje, ki je v svetu. Naj strah ne zmaga.


text: Einhorn kondomi | Veganski Vodič Einhorn kondomi Kategorije: Kondomi, KOZMETIKA, MULLER, TRGOVINE Oznake: einhorn, kondomi, muller Einhorn kondomi količina Ena vrečka vsebuje: * 14 gramov kondomov (7 kosov) * Ločeno pakirano * 1 navodilo za uporabo * Mazalni gelni premaz (silicijeva osnova) * Nominalna širina 54 mm (standardna velikost) * 100% elektronsko preizkušen * Naravne barve * Zvonasta (nekoliko prostornejša okoli glavice), z rezervoarjem * 100% lateks iz naravnega kavčuka iz Malezije * izdelano v Maleziji * 100% vrečka iz papirnatega ostružka in jo je mogoče reciklirati * vse informacije tudi na zadnji strani embalaže


text: 1030. je četrto desetletje v 11. stoletju med letoma 1030 in 1039. D-01030.