Ob svetovnem dnevu boja proti odvisnosti na Uradu RS za mladino izpostavljamo predvsem pojav novih oblik odvisnosti mladih, ki se pridružujejo klasičnim, vendar so bistveno bolj specifične po svojem izvoru. Pri slednjih gre namreč za to, da so mladi še bolj izpostavljeni kot plen okolja in različnih družbenih situacij, ki so do mladih vedno bolj krute in agresivne (medijski pritiski, med vrstniško nasilje, pritiski preko družabni omrežij in interneta itd). Le-ti lahko dosegajo v kombinaciji z naivnostjo in neizkušenostjo (ne-opolnomočenostjo) mladih strahovite posledice, ki mlade pogosto zvabljajo v past. »In prav zato moramo vsi skupaj storiti več, da mlade obvarujemo pred novo generacijo pasti,« ob svetovnem dnevu boja proti odvisnosti opozarja direktor Urada RS za mladino dr. Peter Debeljak. V reševanje težavne situacije mladih so se poleg staršev in šol že aktivirale tudi številne druge ustanove, ki želijo mladim pomagati, vendar je težava ne glede na znane diagnoze še vedno prisotna in pogosto z videzom nerešljivosti. Obstajajo tudi drugi dobri primeri, če omenimo samo pravkar zaključen obširen projekt Za zdravje mladih, v katerem so združeni predstavniki javnega sektorja in nevladnih organizacij ter mladih. Konkretni programi so prinesli konkretne rezultate, ti pa so postavili temelje nadaljnje promocije zdravega življenjskega sloga po principu mladih za mlade, ki jih bodo širili mladi promotorji zdravja po vsej Sloveniji. Ti novodobni mladinski delavci bodo izvajali programe zdravja in ustvarjali zdrava okolja znotraj mladinskih organizacij, kar bo zagotovo imelo pozitivne učinke tudi na širši del mlade populacije. Seveda pa pri tem ni nepomembno, da glavna gonilna sila projekta Za zdravje mladih izvira prav iz mladinskega sektorja, to je mladinska zveza Brez izgovora, pogodbena organizacija Urada RS za mladino. V današnjem interaktivnem svetu velikokrat pozabljamo, da odvisnosti niso samo kemične, ampak vse bolj tudi ne kemične, saj mlade nove tehnologije izjemno privlačijo in se jim tako rekoč ne morejo več upreti, kar pogosto vodi v prekomerno rabo, ta pa v zasvojenost. Slednje so lahko povezane celo s kriminalnimi dejanji, raznimi vrstami nadlegovanj in ustrahovanj, večinoma so mladi kot šibkejši člen družbe v vlogi žrtev. Tudi tu je diagnoza že definirana in v vrstah mladinskega sektorja Slovenije delujejo številne organizacije, ki so ta problem že prepoznale kot ključen in ga uvrstile med svoje programe in aktivnosti, predvsem v smislu raznih delavnic, kampanj in drugih programskih aktivnosti. Med »zdrave izbire« pa lahko uvrstimo tudi vse večje zanimanje mladih za delo v prostovoljnih dejavnostih in mladinskih organizacijah, ki mlade prav tako odvračajo od slabih navad in vseh oblik zasvojenosti. Prihodnost celotne slovenske družbe namreč temelji na vzorcih obnašanja, ki jih bodo sedanje generacije usvojile in bodo krojile pot svoji, mlajši in starejši generaciji.


source: wikipedia

text: 1883 (MDCCCLXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 6. januar - Khalil Gibran, libanonsko ameriški pisatelj, pesnik, filozof († 1931) 23. februar - Karl Jaspers, nemški filozof, psihiater († 1969) 9. marec - Gregorij Rožman, slovenski škof († 1959) 25. marec - Earl Charles Slipher, ameriški astronom († 1964) 3. april - Kita Iki, japonski filozof in ultranacionalist († 1937) 12. april - Clarence Irving Lewis, ameriški filozof († 1964) 9. maj - José Ortega y Gasset, španski filozof, pisatelj († 1955) 18. maj - Walter Gropius, nemško-ameriški arhitekt († 1969) 23. maj - Franc Talanji, slovenski pisatelj, pesnik, novinar, madžarizator, kasneje komunistični partizan in član NOBja († 1959) 5. junij - John Maynard Keynes, angleški ekonomist († 1946) 3. julij - Franz Kafka, češko-avstrijski pisatelj judovskega rodu († 1924) 18. julij - Lev Borisovič Kamenjev, ruski boljševik, politik († 1936) 23. julij - Alan Francis Brooke, lord Alanbrooke, britanski maršal († 1963) 25. julij - Louis Massignon, francoski rimokatoliški duhovnik , orientalist in raziskovalec islama († 1962) 22. september - Franc Ošlai slovenski zgodovinar, pisatelj in iredentist na Madžarskem († 1932) 7. december - Sergej Ivanovič Beljavski, ruski astronom († 1953) 23. december - Adolf Reinach, nemški filozof († 1917) Smrti 13. februar - Wilhelm Richard Wagner, nemški skladatelj (* 1813) 14. marec - Karl Marx, nemški politični filozof in ekonomist (* 1818) 17. marec - Andrej Gollmayer, slovenski nadškof (* 1797) 18. april - Édouard Albert Roche, francoski matematik, astronom (* 1820) 30. april - Edouard Manet, francoski slikar (* 1832) 17. maj - Jernej Vidmar, slovenski škof (* 1802) 26. maj - Edward Sabine, irski astronom, fizik, ornitolog, raziskovalec (* 1788) 31. oktober - Svami Dajananda Sarasvati, indijski hindujski reformator]] (* 1824)


source: CulturaX

text: Gora zelenega možička | Gore-ljudje Gora zelenega možička nedelja, 8. april 2018, ob 05:29, Bruno Fras, ogledov: 609 Večer v nedeljo, Potepanja: Vrh Mrzlice je lepa ravan s pašnikom, kjer se ovce pa tudi srne zelo rade pasejo. Sredi pašnika je globoka jama, ki je podobna vodnjaku. Nekoč so pastirji blizu jame na Mrzlici pasli svoje ovce. Kratkočasili so se s tem, da so vanjo metali kamenje in poslušali, kako dolgo bo trajalo, da pride do dna. Kar se naenkrat prikaže iz jame majhen zelenkast možiček, pravijo, da je bil to gorski podzemeljski duh, in jezno vpraša pastirje: "Kateri izmed vas je metal kamenje v jamo, da je padalo na mojega otroka in mu razbilo skledico v roki? Pastirji so bili vsi prestrašeni in niso upali povedati resnice ter izdati pravega storilca. Začeli so se izgovarjati in valiti krivdo drug na drugega. In ko pride vrsta na zadnjega, mu pade rešilna misel na pamet, pokaže na bližnjo ovco in reče: "Jaz nisem, tale ovca je sprožila kamenje, ki je padlo v jamo in je utegnilo vašemu otroku ubiti skledico." Nato zeleni mož ves srdit zgrabi nedolžno ovco in jo odnese v jamo. Navihani pastirji so si oddahnili, saj so se izognili kazni. Gorski duh, zmaj, kača in copmice Na Mrzlici, gori med Zasavjem in Savinjsko dolino, ne prebiva samo divji zeleni mož. Po ljudskem izročilu je gora votla in napolnjena z vodo,v njenih nedrjih pa živi zmaj. Obdana je s tremi obroči, ki varujejo vodo v notranjosti, da ne steče. Otroke z osamljenih mrzliških kmetij so nekoč strašili s skrivnostno coprnico, ki naj bi letala po gori; po njenih pobočjih naj bi švigala tudi orjaška bela kača. Danes je Mrzlica zelo obiskana gora Mrzliškega pogorja. Dostopna je tako z zasavske kot s savinjske strani, zato jo ljudje imenujejo savinjski in knapovski Triglav. Kljub temu laskavemu imenu ima v bistvu le dva vrhova, vmes je travnato sedlo. Vzhodni vrh je poraščen z bukovim gozdom, zahodni je neporaščen in zelo razgleden. Žal so ga nekoliko iznakazili z antenami, ki so jih namestili pred leti. Med vrhovoma stoji planinska koča. Že mnogo pred sedanjo, leta 1899, so planinci iz Žalca postavili svojo prvo planinsko kočo in jo poimenovali po takratnem "velmožu" Janezu Hausenbichlerju. Tržaški svišč in opojna zlatica Mrzlica ni zanimiva samo za planince, ampak tudi za botanike. Območje je znano po bogatem in raznolikem rastlinstvu. Na prisojnih in toplih legah raste južnoevropsko in ilirsko rastlinstvo; zlasti zanimive so redke rastline: zlati koren (Asphodelus albus), tržaški svišč (Gentianatergestina) in opojna zlatica (Ranunculus thoraf. pseudoscutatus). Če boste slednjo na svojem potepanju našli, jo le opazujte in se je ne dotikajte! Ne samo, da sodi med zaščitene rastline, ampak je tudi strupena, in če pride v stik s kožo, nastanejo veliki mehurji. Zaradi svoje botanične pomembnosti je območje, ki ga bomo obiskali, zaščiteno kot Krajinski park Mrzlica. Na planinsko-rudarski dom na Kalu se pripeljemo iz Hrastnika ali Dola pri Hrastniku. V Hrastniku zavijemo za gasilskim domom desno na cesto proti Kalu in sledimo oznakam. Če izberemo drugo različico, v Dolu zavijemo takoj za cerkvijo levo in se vzpnemo po asfaltirani cesti do doma. Pot na Mrzlico se začne za domom na Kalu, pri orjaški bukvi. Markacije nas sprva vodijo po lagodni gozdni poti, ki se celo nekoliko spusti vse do tako imenovanega Turškega kamna na sedlu. Tuje križišče poti, mimo tega kamna vodi tudi pot z zasavske strani v Savinjsko dolino. Kamen že od nekdaj buri človeško domišljijo, saj nihče ne ve, kdo ga je postavil in s kakšnim namenom. Večina meni, da je iz turških časov. Po ljudskem izročilu naj bi bilo v kamnu skrito zlato, zato so fantje bližnje kmetije nekoč vanj že izklesali luknjo, a niso ničesar našli. Od kamna se po travnatem pobočju mimo belih brez povzpnemo do Planinskega doma na Mrzlici. V njem so žigi številnih planinskih veznih poti (Slovenske, Zasavske, Savinjske, Kurirjev in vezistov NOV Slovenije). Otroci se bodo razveselili številnih igral pred domom. Do vrha Mrzlice je od doma samo nekaj minut, ob jasnem vremenu pa bomo nagrajeni s širokim razgledom na domala vso Slovenijo. Na vzhodni strani vidimo Gozdnik, Malič, Tolsti vrh, Konjiško goro, Boč, Donačko goro. Od vzhoda proti jugu so nanizani Kopitnik, Lisca, Bohor, Gorjanci in Kum. Od juga proti zahodu si sledijo Snežnik, Javorniki, Nanos in Julijske Alpe s Triglavom, od zahoda proti severu pa Gora Oljka, Kamniško-Savinjske Alpe, Raduha, Peca, Uršlja gora oziroma Plešivec in Pohorje. Na jugu pod nami ležijo hrastniška, trboveljska in zagorska dolina, na severu pa Savinjska dolina. Pri določanju vrhov nam bo v pomoč tudi vetrovnica - orientacijska plošča s pomembnejšimi vrhovi. Do doma na Mrzlici se lahko pripeljemo tudi z avtom z zasavske ali savinjske strani. Z regionalne ceste Trbovlje-Prebold se po številnih ovinkih pripeljemo na Preval, kjer se odcepi cesta za Mrzlico (4,3 km). Od doma se lahko sprehodimo samo na razgledni vrh (10 minut), uberemo krožno pot okoli vrha (20 minut) ali pa se po svoje sprehodimo po mrzliških travnikih. (Pravljične poti Slovenije - Sidarta)


text: Združenje občin Slovenije: 78. REDNA SEJA VLADE RS 11.03.2016 Starost: 6 let Ljubljana, 10. 3. 2016 – Vlada RS je na svoji 78. redni seji med drugim sprejela načrt izvedbe premestitve 567 oseb iz Italije in Grčije in trajne preselitve 20 oseb iz tretjih držav, Strategijo razvoja informacijske družbe do leta 2020 – DIGITALNA SLOVENIJA 2020, Načrt razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020, Predlog resolucije o nacionalnem programu ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom za obdobje 2016-2025. Vlada RS se je tudi seznanila z informacijo o pripravi pilotnih projektov po Akcijskem načrtu Resolucije o Nacionalnem stanovanjskem programu 2015 - 2025 ter sprejela odgovor v zvezi s problematiko financiranja občin in ga bo posredovala Komisiji DZ za nadzor javnih financ. Načrt izvedbe premestitve 567 oseb iz Italije in Grčije in trajne preselitve 20 oseb iz tretjih držav Na podlagi sklepa Sveta EU 2015/1523 in sklepa Sveta EU 2015/1601 bo Slovenija: premestila 567 oseb iz Italije in Grčije (ali druge države članice, ki bi bila izpostavljena hudemu pritisku na nacionalni migracijski in azilni sistem) (relokacija) in preselila 20 oseb iz tretjih držav (resettlement). Končno število oseb bo verjetno višje, odvisno od trenutnih migracijskih razmer in končnega dogovora o številu premeščenih oseb. V okviru premestitve bo Slovenija sprejela osebe iz držav, za katere po podatkih na ravni EU delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med vsemi odločitvami znaša vsaj 75 %. Takšen delež imajo Sirija, Eritreja, Irak, Centralnoafriška republika, Svazi, Jemen in Bahrajn, zato bodo v Slovenijo sprejeti prosilci iz teh držav. V okviru trajne preselitve so prednostne regije, določene na ravni EU: Severna Afrika, Srednji vzhod in države Afriškega roga oziroma regije, kjer so vzpostavljeni evropski Regionalni programi zaščite. Glede na navedeno bo Slovenija v okviru trajne preselitve sprejela osebe iz Sirije. Slovenija bo s premestitvami oseb začela aprila letos. V rednih časovnih presledkih (vsaj vsake tri mesece) bo Italiji oziroma Grčiji sporočila število oseb, ki jih je mogoče hitro premestiti. Predvidena časovnica prihoda premeščenih oseb: Vseh 20 oseb, ki bodo trajno preseljene, bodo k nam prišle v letošnjem letu. Premestitev iz Italije in Grčije (relokacija) V Italiji oziroma Grčiji se opravi postopek registracije, odvzema prstnih odtisov in vnosa podatkov v Dublinet in Eurodac. Od tam tudi sporočijo, da so kandidati na voljo. Zavrnitev je možna zgolj v primeru obstoja utemeljenih razlogov, da se osebo šteje kot grožnjo za nacionalno varnost ali za javni red ali da obstajajo izključitveni razlogi. Slovenija na podlagi prejetih in proučenih podatkov Italiji oziroma Grčiji pošlje sporočilo o sprejetju/zavrnitvi za vsakega prosilca posebej. Po prihodu v Slovenijo bodo osebe nameščene v azilni dom, kjer bodo imele zagotovljeno nastanitev in oskrbo, hkrati bo izveden postopek mednarodne zaščite. Prosilcem je zagotovljena osnovna oskrba, spremljanje postopka v jeziku, ki ga razumejo, brezplačna pravna pomoč v postopku pred Upravnim in Vrhovnim sodiščem, in sicer s pomočjo enega svetovalca za begunce, nujno zdravljenje, izobraževanje, žepnina in pravica do dela in zaposlovanja. Prosilcem je v fazi odločanja ob izpolnjevanju pogojev omogočeno tudi bivanje na zasebnem naslovu. Po pridobitvi statusa mednarodne zaščite bodo osebe nameščene v integracijsko hišo (trenutno imamo dve, eno v Ljubljani in eno v Mariboru) za največ 15 mesecev, po poteku tega obdobja se osebe nastanijo na zasebnem naslovu, pri čemer so za dve leti po izselitvi iz integracijske hiše upravičene še do izplačila denarnega nadomestila za zasebno nastanitev (trenutno 288,81 evrov za eno osebo). Prve tri mesece (uvajalno obdobje) bodo vključene v orientacijski program (seznanjanje z načinom življenja, institucijami v RS, osnove slovenskega jezika, praktična raba jezika, uvajanje v samostojno življenje), ki ga bo izvajala z javnim razpisom izbrana organizacija – postopek javnega razpisa za izvajalca programa je v zaključni fazi. Po poteku uvajalnega obdobja jim bo nudena pomoč pri iskanju zasebne nastanitve, učenje slovenskega jezika, učna pomoč in pomoč svetovalca za integracijo. Trajna preselitev (resettlement) Slovenija status begunca prizna osebam, ki prebivajo v tretji državi in izpolnjujejo pogoje za priznanje statusa. V postopku odločanja se upošteva poročilo, ki ga za vsako osebo pripravi uradna oseba pristojnega organa oziroma Visoki komisariat v tretji državi, iz katere bodo osebe trajno preseljene. Po prihodu v Slovenijo bodo osebe z že priznanim statusom v tretji državi nastanjene v ustrezno obliko nastanitve. Glede na relativno majhno število sprejetih oseb v okviru projekta trajne preselitve, s katerimi še nimamo izkušenj, smo pripravili poseben projekt vključevanja. Namen projekta je zagotoviti nastanitev, orientacijski program in pomoč pri vključevanju, ki ga bo izvajal na javnem razpisu izbran izvajalec. Za namen izvedbe načrta bodo porabljena tako proračunska sredstva kot sredstva Sklada za azil, migracije in vključevanje. Za izvedbo projektov bodo porabljena sredstva Sklada za azil, migracije in vključevanje v višini 75 % in sredstva državnega proračuna v višini 25 %. Slovenija bo za vsako premeščeno osebo od Evropske komisije prejela dodatnih 6.000 evrov in za vsako trajno preseljeno osebo 10.000 evrov (zanje zaprosimo ob dejanski premestitvi/trajni preselitvi). Vlada RS je sprejela Načrt razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020 in naložila Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, da pri operaterjih elektronskih komunikacij testira tržni interes za zagotavljanje širokopasovnega dostopa do interneta na način, kot je predviden v Načrtu razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020. Vlada je tudi naložila Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, da glede na izraženi tržni interes operaterjev elektronskih komunikacij pripravi spisek območij, ki so bele lise, s tem spiskom dopolni Načrt razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020 ter o tem seznani Vlado Republike Slovenije. V interesu razvoja digitalne družbe in izkoriščanja priložnosti, ki jih omogočajo informacijsko komunikacijske tehnologije in internet za doseganje trajnih gospodarskih in družbenih koristi, kot so med drugim razvoj gospodarstva, večja konkurenčnost, nova kakovostna delovna mesta ter enakomeren razvoj podeželja in urbanih področij, je strateški cilj do leta 2020 96 % gospodinjstvom zagotoviti širokopasovni dostop do interneta hitrosti vsaj 100 Mb/s in vsaj 30 Mb/s za 4 % gospodinjstev.


text: 1819 (MDCCCXIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 1. januar - v Ljubljani izide prva številka časopisa Illyrisches Blatt. pojav bicikla Rojstva 8. februar - John Ruskin, angleški socialni filozof,slikar, umetnostni kritik in zgodovinar umetnosti († 1900) 9. april - Annibale de Gasparis, italijanski astronom († 1892) 24. maj - Viktorija Britanska, kraljica Združenega kraljestva († 1901) 5. junij - John Couch Adams, angleški astronom, matematik († 1892) 6. julij - Ignacij Knoblehar, slovenski duhovnik, misijonar in raziskovalec († 1858) 19. julij - Gottfried Keller, švicarski pesnik in pisatelj († 1890) 18. september - Jean Bernard Léon Foucault, francoski fizik, astronom († 1868) 23. september - Armand-Hippolyte-Louis Fizeau, francoski fizik († 1896) 22. november - George Eliot, angleška pisateljica († 1880) Smrti 8. januar - Valentin Vodnik, pesnik, narodni preroditelj, učitelj, prevajalec, slovničar in urednik (* 1758) 10. marec - Friedrich Heinrich Jacobi, nemški filozof (* 1743) 25. avgust - James Watt, škotski matematik, inženir, izumitelj (* 1736) 12. september - Gebhard Leberecht von Blücher, pruski generalfeldmaršal (* 1742) 10. november - Žiga Zois, slovenski podjetnik, mecen in kulturnik (* 1819)


TOP nasveti za CENEJŠO in bolj VARNO hrano - Moja diagnoza - MOJA DIAGNOZA Moja diagnoza, 7. 6. 2019 Po letni oceni je kar 600 milijonov primerov bolezni, povzročenih s hrano. Te ogrožajo zdravje ljudi, negativno vplivajo na gospodarstvo in v velikem deležu prizadenejo predvsem ranljive skupine ljudi. Svetovni dan varne hrane je priložnost za spodbujanje ukrepov za varnejšo hrano, ki bodo okrepili ozaveščenost nas vseh pri obravnavi lokalnih in globalnih vprašanj, povezanih s hrano – z varnostjo hrane, prehransko varnostjo, lakoto, odpadno hrano, podnebnimi spremembami itd. Boljše, a še ne dovolj dobro Raziskava Z zdravjem povezan vedenjski slog prebivalcev Slovenije, ki so jo v letu 2016 izvedli na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje in je del mednarodne pobude, ima najdaljšo tradicijo na področju javnozdravstvenega anketnega raziskovanja v Sloveniji. Podatki so pokazali nekatere ugodne trende na področju prehranjevanja. Povečuje se namreč delež ljudi, ki vsakodnevno uživajo zelenjavo in redno zajtrkujejo, zmanjšuje pa se delež prebivalcev, ki uživajo sladkane pijače. Uspeh lahko pripišemo številnim uvedenim programom in ukrepom, ki se sistematično izvajajo že več let in so tudi del aktualnega Nacionalnega programa o prehrani in telesni dejavnosti za zdravje Dober tek Slovenija za obdobje 2015–2025. Kljub temu pa se v povprečju še vedno vsak drugi odrasli prehranjuje nezdravo, kar dve tretjini odraslih pa se spopadata z dejavniki tveganja nezdravega življenjskega sloga, ki so vzrok prezgodnje obolevnosti in umrljivosti. Kaže se, da se posebej nezdravo prehranjujejo moški, mlajši odrasli, manj izobraženi in socialno-ekonomsko ranljivejši, ki jim bo treba nameniti še več pozornosti. Ti izbirajo predvsem manj kakovostna živila. Priporočilom o zdravi prehrani težje sledijo zaradi ekonomskih razlogov ali slabše ozaveščenosti. Zdrava hrana, blagodejna za denarnico Prehranski izdelki, ki jih uvrščamo med zdrava živila, niso najbolj poceni, sploh kadar celoten jedilnik v večini vsebuje izdelke z oznako bio ali organsko. Z nekaj preprostimi nasveti boste v svoj prehranjevalni načrt lahko vključili več zdravih živil in pri tem ne boste zapravili celotne mesečne plače: Prvi korak k cenejšemu, a vseeno bolj zdravemu prehranjevanju, je dober tedenski načrt. Sestavite tedenski jedilnik, v katerega vključite vse glavne obroke (zajtrk, kosilo, večerja), in zapišite jedi, ki jih boste pripravljali. Tako boste dobili pregled nad živili, ki jih potrebujete, in v trgovini ne boste kupovali nepotrebnih izdelkov. Živil ne zavrzite Na letni ravni ljudje zavržemo kar tretjino pridelane hrane. Če se želimo temu izogniti, je pomembno, da imamo pregled nad živili, ki jih imamo v hladilniku in shrambi. Tedenski jedilnik načrtujte na podlagi izdelkov, ki jim bo kmalu potekel rok (še posebno previdni bodite pri sveži zelenjavi, sadju, mlečnih izdelkih, saj se ti hitreje kvarijo). Če določenih izdelkov ne boste mogli porabiti pred rokom, poskusite kakšno jed pripraviti vnaprej in jo nato zamrzniti. Ustvarjajte preproste jedi Zdravo prehranjevanje ni nujno tudi dražje ali bolj kompleksno. Čeprav kupujete organsko hrano in super živila, to še ne pomeni, da morate ustvarjati jedi iz 20 različnih komponent. Sledite načelu 'manj je več' in pripravljajte jedi, ki so narejene hitro, čim bolj preprosto, na način, s katerim živila čim manj obdelate, in tako ohranjate njihova hranila, vitamine in minerale, ki jih vaše telo potrebuje. Spremljajte akcije in izkoristite popuste moja diagnoza prehrana varna hrana zdrava prehrana zdravje


Igre Najbolj obiskane od dekleta brez - Stran 3 Igre Najbolj obiskane od dekleta First "kabinet ličila." V tej garderobi boste našli vse, kar potrebujete, da bi to lepo dekle, super: ličila, šminka, blush, uhani, lase ... Drugi obrok v tej zabavni igri, kjer si lahko izberete kabineta to dekle vse, kar potrebujete, da ga tako lepi kot je mogoče. To princesa tako lepa! Moraš ji pomaga obleko, kot je ona lepša, išče vse njegove obleke. Si lahko predstavljate, omaro Lopez Beyonce in torej predstavljate ni več, tu je samo za vas. Uživajte v oblačila, ki združujejo vse, kot ti je všeč. Izberite sliko dečka. Potem boste morali glavnik in mu obleko tudi moda. Dekle vam bo dala rezultat, pridobljen na koncu svojega dela. Sue fant prijatelj Manikura sebe kot pravi delavec. Lahko spremenite barvo in jih okrasite po vaših željah, s srčki, zvezdicami ali bleščicami. Jih združiti, kot ti je všeč. Pobarvajte svoje unyas Imate 30 sekund za pripravo hrane, ki jo vprašati kuharja. Uporabite lahko vse, kar je v kuhinji, hladilnik, skodelicah ali pečici. Če boste to storili svoje delo, boste tudi vi biti odpuščen. Ustvarite smešno obraz s hrano. Lahko omalovaževati ali zavrteti spodnji meni. Karneval je prispel. Dress to lepo Brazilian voziti na Rua. Brazilija karnevalski kostumi Zgradite vasi palčkih gozda. Izberite material njihove hiše, vodnjaki, klopi, vrtovi, itd Izberite, za katere vas je polna življenja in prijazno in zabavno znakov iti. Izberite model in da mu frizuro, kot je na primer fotografijo. Da bi to morate zmanjšati svoj las, teñirle storiti, narediti kodre in vse, kar potrebujete, da bo kot model. Ličila in obleko Harry Potter, da je jarek. Izberite barvo oči, senčilo, kostum, dani stenj in lahko celo spremeniti scenarij. Delate kot deliveryman v Parcel prevoznika. Vaš cilj na koncu dneva je zbrati in dostaviti toliko paketov, kot si lahko, preden zmanjka časa. Ste postali Kupid, kralj ljubezni. Fire puščice na ljudi v parku in bi jim sodijo v ljubezni, ampak želi raje popraviti ali partner vam točk. Vi ste ribič regentas medved in restavracija. Lovljenje košaro rib in jo pripraviti za vaše lačne stranke. Ko je košara prazna jo morate ujeti več rib v jezeru. Če ne vidite ribe v vodi preverite vabo.


Evropska komisija je Googlu zaradi kršenja pravil konkurence naložila plačilo kazni v višini 2,42 milijarde evrov


Tiste rdeče blazinice, vem katere :) Za zdaj sem si BHA Blackehead serum vzela, pa da vidim kako mi bo :)


Five shades of gray ali pet odtenkov sive je posebna skupina vhodnih vrat znotraj linije Trend. Vsi modeli so na voljo v petih različnih odtenkih sive barve. Siva ni zgolj "siva", ampak je zadnja leta izjemno atraktiva in priljubljena v arhitekturi in dazajnu, najbrž tudi zato ker se prilega vsakršnemu dizajnu in jo je enostavno kombinirati z drugimi barvami. Vhodna vrata Trend Five shades of gray so zaradi svojega industrijskega pridiha vedno zanimiva in zato v trendu. Njihova značilnost so različne linije in oblike utorov po horizontalni in po vertikalni osi, ki se zlivajo v celoto skupaj s pripadajočimi ročaji. Hkrati so to vhodna vrata z vsemi potrebnimi dodatki, ki tvorijo varna vhodna vrata. Vhodna vrata Trend Five shades of gray 05 imajo na zunanji strani po celotni površini vratnega krila razporejene tanke horizontalne linije, katerih obliko dopoljnjuje izbran ročaj, nameščen prav tako po celotni horizontalni liniji, ter tako dopolnjuje videz vrat. Videz teh vrat je izjemno minimalističen in se bo še posebej dobro podal k sodobnim arhitekturnim rešitvam. Vrata Trend Five shades of gray 05, so, tako kot vsa vhodna vrata iz serije Five shades of gray, izdelana iz aluminija. Na voljo je več različnih oblik in dolžin ročajev ter več različnih načinov odklepanja (klasično, tipkovnica, prstni odtis,...). Izbirate lahko med petimi različnimi odtenki sive barve: srebrna, železo/lesket, karbon, atrancit, metalic. Katalog vhodnih vrata Trend


text: Košarkarski klub Rogaška – Rogaška do vodstva v četrtfinalni seriji Rogaška do vodstva v četrtfinalni seriji Rogaška je na prvi četrtfinalni tekmi Lige Nova KBM v Šenčurju prišla do presenečenja in zmage z 92:96. Slatinčani v četrtfinalni seriji tako vodijo z 1:0, druga tekma bo v soboto v Rogaški Slatini! Šenčurjani, ki so v dvoboj po 2. mestu v Ligi za prvaka vstopili kot izraziti favoriti, so vodili večji del tekme, a so bili v sami končnici bolj zbrani košarkarji pod vodstvom Damjana Novakovića, ki zaradi poškodbe tudi tokrat ni mogel računati na Terrya Armstronga. Gorenjci so si že v uvodni četrtini priigrali dvomestno prednost (22:12), a se je Rogaška do polčasa na krilih razpoloženega Jacksona (20 točk, 12 skokov) približala na tri točke zaostanka (47:44). Šenčurjani so ob koncu 3/4 prišli do najvišjega vodstva na tekmi (71:60), a je Mladen Primorac (14) z neverjetno trojko ob izteku četrtine znižal na 71:65. Domen Bratož (21+5+5, prosti meti: 14/18), ki je izsilil kar 13 osebnih napak, je sredi zadnje četrtine dokončal serijo 9:0 za sploh prvo vodsvo Rogaške na tekmi (77:79). Na drugi strani je s trojko Šenčur v novo vodstvo vrnil Ramo Rizvić (20). V izjemno napeti končnici so Slatinčani ohranili mirno kri na črti prostih metov in zmaga za vodstvo 1:0 je odšla na Štajersko. O izenačenosti tekme priča podatek, da sta obe ekipi tekmo končali s povsem identičnim indexom učinkovitosti (102). Ob že omenjenih Jacksonu, Bratožu in Primorcu sta bila pri Rogaški dvoštevilčna še Smith (20) in Vujačić (15). Pri domačih je Martinčič dosegel 18 točk, po 12 sta jih dodala Murić (10 skokov) in Rebec. Na preostalih četrtfinalnih obračunih je Šentjur v Domžalah presenetil Helios Suns (83:87), Ilirija pa je prišla do vodstva proti Podčetrtku (91:87). Rogaška bo imela tako v soboto, 7. 5., priložnost za uvrstitev v polfinale državnega prvenstva. Ob 19. uri tako vabljeni na tribune Športne dvorane Rogaška Slatina!


Flashpoint: Fire Rescue | Blog - Družabne igre Igra ima več verzij pravil, ki vplivajo na težavnost spopadanja z ognjem. Lažja verzija je mišljena kot lahkotna družinska igra, ki je primerna tudi za mlajše, medtem ko je na višji težavnosti igra izziv tudi za izkušene ljubitelje družabnih iger. Flash point spada med sodelovalne družabne igre, kjer se igralci skupaj borijo proti dogodkom v igri in zmagajo ali izgubijo kot ekipa. Za to je potrebno veliko komunikacije med igralci pred vsako potezo, saj je uspeh pogosto odvisen od tega, kako učinkovito delujejo kot ekipa. Dvostranska igralna plošča, ki je razdeljena na 6×8 polj. Vsaka stran predstavlja hišo z različnimi postavitvami sob in vrat. Ena stran ima bolj enostavno postavitev, druga pa bolj zahtevno. 6 figuric gasilcev Črne kocke, ki predstavljajo škodo na stavbi Kartonaste žetončke z oznakami dima, ognja, žrtev... 6 kartic z različnimi vlogami gasilcev Naloga gasilcev je, da uspejo rešiti 7 od 10 žrtev v hiši, preden ogenj uniči hišo oziroma preden ogenj ubije 4 žrtve. Igra se prične z začetno postavitvijo ognja in treh interesnih točk, na katerih so ali žrtve ali pa lažni alarm. Vsak krog igre je razdeljen na tri zaporedne faze: 1. faza: igralec, ki jel na vrsti ahko upravlja s svojim gasilcem, a je omejen s določenim številom akcijskih točk (v preprosti verziji ima vsak 4 akcijske točke), ki jih lahko porabi za premikanje, gašnje ognja, podiranje zidov, odpiranje in zapiranje vrat, prenašanje žrtev... 2. faza: po gasilcih je na vrsti ogenj. Z metom dveh kock se določi polje, v katerega se razširi dim. Če je dim pade na polje, kjer je že dim ali pa na polje, ki meji na ogenj, se dim spremeni v ogenj. Če pa dim pade na polje, kjer je ogenj, pa pride do eksplozije, ki še dodatno razširi ogenj oziroma poškoduje zidove. Kadar se ogenj razširi na točko interesa, se le to obrne in če je na njem žrtev, le ta umre. Če pa se razširi na polje gasilca pa ga onesposobi. 3. faza: V tej fazi se pogleda, če so na tabli manj kot tri interesne točke in se jih po potrebi dopolni z metom kock, ki določi naključno lokacijo. Po vseh treh fazah je na vrsti naslednji igralec. Igra se konča uspešno, če ekipa gasilcev uspe rešiti 7 žrtev. Igra se konča neuspešno, če ogenj ubije štiri žrtve ali pa če se hiša zruši. V igri je namreč omejeno število kock, ki označujejo poškodbe zidov. Vsakič, ko ogenj poškoduje zid ali pa ko gasilec ruši zid, se to označi s črno kocko. Ko jih zmanjka, se hiša zruši. Različne težavnosti igre Zgoraj smo opisali potek “družinske” verzije igre, ki je po naših izkušnjah relativno preprosta in jo je v večini primerov mogoče zaključiti uspešno. Ravno zato je primerna za sproščeno igranje tudi z mlajšimi otroci. Za bolj resno igralno izkušnjo pa so na voljo še napredna navodila, ki dodajo kopico novosti in nevarnosti. Vsak gasilec prevzame eno izmed šestih vlog, ki jim prinaša prednosti na nekaterih področih in slabosti na drugih. En profil tako na primer potrebuje manj točk za nošenje žrtev iz hiše, a potrebuje več točk za gašenje požarov. Večje število začetnih eksplozij in posebne točke z vnetljivimi snovmi, ki lahko sprožijo še dodatne eksplozije, če jih zajame ogenj. Bolj zahtevno postavitev sob (na drugi strani table). Zahtevnejša igra terja predvsem več tehtanja in izbire med gašenjem in reševanjem žrtev. Ves požar je le redko mogoče pogasiti, zato se je potrebno osredotočiti na ključna mesta, ki omejujejo nadaljno širjenje in eksplozije. Hkrati pa s prevelikim ukvarjanjem s požarom tratimo dragocen čas za reševanje žrtev. Vsaka eksplozija nepopravljivo načne hišo in četudi imamo ogenj pod kontrolo, se nam lahko zgodi, da se hiša poruši, preden uspemo rešiti vseh 7 žrtev. Ko smo po nekaj uvodnih igrah osvojili mehaniko igre, smo v njej resnično uživali. Cel čas ostaja napeta, saj je ogenj nepredvidljiv in četudi imajo igralci občutek, da ga imajo pod kontrolo, se po nekaj krogih lahko vse skupaj obrne na glavo in začne se panično spreminjanje strategije. Velika prednosti igre je njen širok razpon težavnosti, ki jo je mogoče postopoma višati. Tako se ne boste nikoli dolgočasi in tudi ne boste imeli občutka, da je prezahtevna. Igra Flash point: Fire rescue je na voljo v naši spletni trgovini. Ta članek je bil objavljen v Nekategorizirano in označen družabne igre, opis izdelkov. Crossboccia – Urbano balinčkanje


text: 1020. je tretje desetletje v 11. stoletju med letoma 1020 in 1029. D-01020.


Za brezplačne poletne počitnice otrok skupaj zbrali 40.038 evrov - RTVSLO.si Za brezplačne poletne počitnice otrok skupaj zbrali 40.038 evrov ZPMS bo z zbranimi sredstvi omogočil 7-dnevno letovanje 191 otrokom Služba za komuniciranje RTV Slovenija | 15. april 2019 ob 21:00 15. april 2019 ob 21:00 V oddaji Tednik so podrobneje predstavili akcijo Pomežik soncu in sporočili končni znesek, ki ste ga gledalke in gledalci prispevali v dobrodelnem tednu. Foto: Žiga Culiberg V dobrodelnem tednu je Televizija Slovenija z oddajami Tednik, Vem! in Vikend paket podprla dobrodelno akcijo Pomežik soncu®. Številke za darovanje pa so bile odprte cel teden in v tem tednu smo z vašo pomočjo in pomočjo donatorjev zbrali sredstva za 7-dnevne poletne počitnice na morju za kar 191 otrok. »Iskrena hvala RTV Sloveniji, da je ponovno izkazala dobro voljo in nas podprla. Hvala tudi vsem gledalkam in gledalcem, ki ste prispevali za boljši jutri otrok in družin. Na ZPMS verjamemo, da bomo skupaj spisali še kakšno lepo zgodbo – za srečno otroštvo vseh otrok,« je ob zaključku dobrodelnega tedna povedala Darja Groznik, predsednica ZPMS. V dobrodelnem kviz Vem! so Darja Groznik, Emir Jušič in Saša Kranjc zbrali 500 evrov za projekt Pomežik soncu. Foto: Adrijan Pregelj Poleg vaših dobrodelnih prispevkov so v dobrodelni izdaji kviza Vem! dodatnih 500 evrov priigrali še Darja Groznik, predsednica ZPMS, Emir Jušič, ravnatelj OŠ Nove Jarše in zborovodja otroškega pevskega zbora OŠ Nove Jarše, znanega tudi pod imenom Rock mulčki, in Saša Krajnc, voditelj Dnevnika in eden od zaščitnih obrazov informativnih oddaj na TV Slovenija. Velikodušno donacijo ob 20-letnici projekta Pomežik soncu® je v višini 20 tisoč evrov prispevalo podjetje Lek, ki je podpornik projekta od samega začetka. Z donacijami sta se dobrodelni akciji pridružila tudi Bauhaus in Vzajemna. »Letošnje leto je za humanitarni program Zveze prijateljev mladine Slovenije (ZPMS) - Pomežik soncu® posebno leto, saj obeležuje 20 let programa, ki omogoča otrokom počitnice na morju. V obdobju od leta 1999 smo skozi program zbrali več kot 2 milijona evrov, na brezplačno letovanje pa je odšlo več kot 11.000 otrok. Tudi letos bi radi počitnice zagotovili čim več otrokom, zato je sleherna pomoč pri zbiranju sredstev izjemno dragocena, še posebej, ko donacija doseže tako visoko številko. Hvaležni smo Leku, ki nam stoji ob strani že od vsega začetka programa. Zato upamo, da bomo še naprej tako uspešno sodelovali in skupaj uresničevali plemenito poslanstvo,« so zapisali na Zvezi prijateljev mladine Slovenije. Tudi Vikend paket se je pridružil dobrodelni akciji. Darja Groznik, predsednica ZPMS (skrajno levo na fotografiji), se je zahvalila vsem, ki ste po svojim močeh prispevali za dobrodelno akcijo. Foto: Žiga Culiberg RTV Slovenija se vsem, ki ste odprli srce in po svojih zmožnosti prispevali, da bodo letošnje poletne počitnice za številne otroke družin v stiski lepše in prijetnejše, iskreno zahvaljuje. Avtor fotografije je Adrijan Pregelj in Žiga Culiberg. Fotografije so na voljo tukaj. Pomežik soncu®: Omogočimo počitnice vsem otrokom! dobrodelni teden pomežik soncu tednik vem vikend paket Dobrodelni teden na Televiziji Slovenija Brez oglasov! Prihaja nova sezona Kaj dogaja? Sporočila za javnost V dokumentarni seriji Kdo se boji slovenščine na melodičen sprehod po Sloveniji Narečja v popularni glasbi v sredo, 27. januarja, ob 17.25 na TV SLO 1 in Urbana slovenščina natanko teden dni pozneje Sporočila za javnost Zimski cikel Sobotnih glasbenih večerov na 1. programu Radia Slovenija Zimski cikel Sobotnih glasbenih večerov z Big Bandom RTV Slovenija in gosti na Prvem programu Radia Slovenija Sporočila za javnost Kako zveni svet?


text: DOM BLOG: MMC KIBLA - ŠE NEKAJ ČUDOVITIH DOGODKOV DO KONCA LETA MMC KIBLA - ŠE NEKAJ ČUDOVITIH DOGODKOV DO KONCA LETA Robert Klančnik in GVR babaLAN: LIPSS, nočna razstava za obiskovalce MMC KIBLA in za mimoidoče na pločnikih, v avtobusih in avtomobilih. Otvoritvena čajanka in kramljanje z usti polnimi piškotov bo v torek 28.12.2010 ob 17:00. "Ustnice predstavljajo enega najizrazitejših atributov človekove neracionalne čutnosti. V tem idejno paradoksalnem kontrapostu se v svoji pragmatičnosti neskončnega bogastva različnih oblik, barv in ritmov kažejo kot izrazni topos in univerzalni poligon. Naj govori tisoč ustnic. Lipss light district. Naj cvetovi in plevel govorijo skupaj – kajti med njimi ne obstaja linija demarkacije. Sleherni sistem prepričanj lahko svobodno raste in vpliva na kogarkoli, vendar noben ne more zahtevati epistemološke superiornosti. Odprta koda." (Vlado Repnik) 2000 ustnic bo na oknih MMC KIBLA na ogled do 5. 1. 2011. Femina, dolgo pričakovani glasbeni cikel se bo zgodil v sredo, 29. 12. ob 18.00. Gostje popoldneva in vecera bodo predstavile zvocne situacije, besedila, performanse in koncerte. Projekt »Ženske_vol.10« se osredotoča na domače in delno tudi tuje tokove ženskega ustvarjanja z zvokom in glasbo. Skozi raznovrstne nastope in izdajo zgoščenke bomo izluščili pozicijo ženske 21. stoletja, ustvarjalke z zvokom in glasbo. Morda pa tudi ne. Oblikovana zvočna zgoščenka »ženske _ vol.10« nadaljuje son:DA edicijo KIBLINE založbe TOX, kamor spadajo »ulica_2012« in »avantgard_08_09«. »ulica_2012« je preizpraševala koncepte in kontekste ulične kulture in glasbe skozi govorjeno besedo različnih slovenskih dialektov v perspektivi EPK-ja 2012. »avantgarda_08_09« se je osredotočila na eksperimentalne, elektro-akustične vode zvoka in njegovega oblikovanja, moduliranja, procesiranja in projiciranja v prostor. Koncept, selekcija in soorganizacija: son:DA. V četrtek, 30. 12. ob 20. uri vas vabimo na zadnje odprtje v tem letu, razstave vizualnih namestitev iz lesa avtorja Marka Črtanca z naslovom Muze. "Črtančeva pozicija do lesa je enigmatična, saj les kot material izgublja svojo materialno danost, oblikovana mehkoba zanikuje pregovorno trdoto lesa in s tem tezo srednjeveških lesorezcev, ki so z oblikovalskim pristopom poudarjali trdoto in ustvarjali črtasto strukturo, kakor da je ne bi mogli ukriviti, zaobliti in zmehčati. Črtančev yin-yang se kot idejni perpetuum mobile zrcali v odnosih med materialom in formo, ki niso nikoli enoznačni. Takoj, ko hočeš nekaj označiti, določiti in zamrzniti, že zaniha drugam in s tem opozori na površnost in počasnost artikulacije zaznavanja. Virtuozni igralec medija – lesa, v njegovih tisočerih različicah in poetikah, ob postopkih struženja in tesanja sanja drugačne, paralelne svetove, polne prevratnih in igrivih domislic večnamenske funkcionalnosti, asociativnosti in univerzalnosti preproste, toda povsem avtorske inventivne forme: kuhalnica, golf palica ali kaj drugega? Valovita miza? Čokoladni bonboni ali japonske kroglice? Multiplicirana svastika ali DNK formula?" (Aleksandra Kostic)


008000 Europa.eu je uradno spletišče Evropske unije. To je pravi vstopni portal za vse, ki iščejo informacije o institucijah Evropske unije in njihovih storitvah, pa ne vedo, kako do ustreznih spletišč. Spletišče ponuja: V imenu institucij EU ga upravlja služba Evropske komisije za komuniciranje. Informacije lahko iščete po glavnih področjih, npr. Informacije o EU, Življenje in poslovanje v EU, Dejavnosti EU, ali z uporabo iskalnika. Evropska unija je med največjimi ponudniki spletnih informacij na svetu, zato je iskanje želenih podatkov lahko precej zapleteno. Na spletu vsak dan objavi ogromno količino najrazličnejših informacij, denimo zakonodajo, statistične podatke, sporočila za medije, poročila in še marsikaj drugega. Vsaka institucija in agencija EU ima svoje spletišče. Svoje spletišče z informacijami imajo tudi pisarne EU v državah članicah in svetu. Tu so še različne druge spletne storitve, ki denimo omogočajo iskanje številke DDV nekega podjetja, naročanje publikacij EU ali iskanje zaposlitve v tujini. Ta portal zato uporabnikom ponuja kažipote do želenih podatkov: informacije smo poskusili razvrstiti v logične kategorije in dodali opise, kam vodijo posamezne povezave. Spletišče Europa.eu je namenjeno uporabnikom. S pomočjo uporabnikov si prizadevamo pripraviti karseda jasno in logično strukturo in jezik, vendar so izboljšave vedno možne. Svoje pripombe, predloge in mnenja pošljite spletni ekipi Europa. Mnenja, ki nam jih pošljejo naši uporabniki, tedensko prevajamo, beremo in analiziramo. Na podlagi dobljenih informacij spletišče stalno prilagajamo. Uporabniki portala Evropske unije nam lahko svoje mnenje sporočijo na štiri načine: Vaša mnenja in predloge prevedemo (strojni prevodi) v jezike, ki jih razumemo, nato pa jih analiziramo. Pozorni smo na težave, ki se ponavljajo, in spletišče sproti spreminjamo, tako da dodajamo nove povezave, spremenimo opis povezave ali kako drugače olajšamo iskanje želenih informacij. Vse pripombe so anonimne, o uporabnikih spletišča in pošiljateljih pripomb ne hranimo podatkov. Mnenja uporabnikov in naša analitična orodja nam povedo, kdo uporablja naše spletišče in kaj išče. Leta 2014 je spletišče EUROPA obiskalo povprečno 1,7 milijona uporabnikov na mesec, od tega jih je bilo 25 % iz držav zunaj EU. Iz spletnih anket smo izvedeli, da večina uporabnikov spletišče uporablja poklicno in da so z njim zelo zadovoljni. Opisno besedilo k infografiki o obiskovalcih našega spletišča


Radio Štajerski val - Dvorec Lanovž odslej sodoben medicinski center Dvorec Lanovž odslej sodoben medicinski center Dvorec Lanovž so rešili pred propadom in v njem uredili moderen zdravstveni center. (Foto: Štajerski val) Pomemben del celjske kulturne dediščine iz 15. stoletja, dvorec Lanovž, je tudi uradno zaživel kot specialistična zdravstvena klinika. Nov radiološki center združuje celovite zdravstvene dejavnosti na enem mestu. Od razvaline do novega sijaja Pot od propadajočega objekta do dvorca, ki odslej sije v sveži podobi s pomembnimi elementi zgodovine, je bila dolga. Prenova je sicer trajala od sredine leta 2016 do konca lanskega leta. Je plod sodelovanja lastnikov dvorca in celjske območne enote Zavoda za varstvo kulturne dediščine. Po besedah konservatorke Nataše Podkrižnik je obnova temeljila na Konservatorskem programu prenove, ki ga je zavod izdelal leta 1993. V dvorcu je ohranjen del renesančno-baročne arhitekture, s ključnimi likovno-arhitekturnimi sestavinami in elementi. Kljub temu, da so se morali prilagoditi tehničnim zahtevam za opravljanje medicinske dejavnosti, so v notranjosti objekta med drugim ohranili in restavrirali osrednje avle z ostanki baročnega stopnišča, baročno kapelo s štukaturnim okrasjem in poslikavo, kamnite okvirje kurišč v avlah, posamezne vratne podboje in okenske okvirje. Zunanjost dvorca je v celoti obnovljena v originalni obliki, vključno s sivo in belo fasado. Nov je sicer prizidek, s katerim so zagotovili javno namembnost objekta. V njem sta stopnišče in dvigalo ter sanitarije. Obnova je po oceni prokurista klinike Urbana Majcna stala okoli 1,5 milijona evrov. Za medicinsko opremo dvorca pa so odšteli še dva milijona evrov. Zdravstvene storive na enem mestu Kot je ob odprtju Specialistične klinike Lanovž povedal strokovni vodja klinike Luka Turk, gre za tehnološko dovršen, pacientom dostopen radiološki diagnostični center z vsemi glavnimi podpornimi ambulantnimi dejavnostmi, in sicer kardiologijo, ortopedijo, ginekologijo, medicino dela, prometa in športa, ortodontijo in zobozdravstvo ter laboratorij. Kmalu bodo tem dejavnostim dodali še dermatologijo, nevrologijo, psihologijo in fizioterapijo. V Lanovžu je zaposlenih 15 zdravnikov specialistov, pri zagotavljanju celovitih zdravstvenih storitev pa sodeluje še vsaj 50 subspecialistov. Specialistična klinika Lanovž namreč sodeluje s specialisti iz celotne Slovenije. Je tudi referenčni center za Philips, opremljen z njihovimi najsodobnejšimi in najzmogljivejšimi aparati za magnetno resonanco, CT in ultrazvok. V Lanovžu izvajajo diagnostične preiskave magnetne resonance, računalniške tomografije, ultrazvoka in rentgena. Tudi bolj zahtevne preiskave, kot je magnetna resonanca prostate, srca, dojk in tankega črevesa. Vse so storitve so za zdaj samoplačniške, v prihodnje pa želijo pridobiti tudi koncesijo. (NS)


DELUXE DONACIJA ZA ŠE UČINKOVITEJŠO REHABILITACIJO OTROK NA URI – SOČA | Lidl - Ustvarjaj boljši svet Naprava Nirvana z uporabo navidezne resničnosti omogoča nov, zabaven in kreativen način rehabilitacije, s čimer se približa otrokom in jih dodatno motivira. Otroci vseh starosti, ki so se poškodovali, hudo zboleli ali imajo težave na področju gibanja, govora ter drugih funkcij, se lahko od danes naprej na URI – Soča veselijo novega inovativnega pristopa k rehabilitaciji.Z novo napravo bodo lahko otroci izvajali različne gibalne aktivnosti glede na svoje potrebe in sposobnosti. Ena ključnih prednosti naprave je spodbujanje motivacije, ki otroku omogoča daljšo in boljšo koncentracijo za učenje, terapevtu pa daje analizo uspešnosti izvedbe posamezne naloge ter spremljanje napredka. »Pristopi k rehabilitaciji se razvijajo hkrati s sodobnimi tehnologijami. Lidl Slovenija z donacijami pripomore, da smo tudi mi v koraku s časom. Zato nas veseli partnerstvo, ki smo ga sklenili, saj sodelovanje družbeno odgovornih podjetij pomembno prispeva k izpolnjevanju ciljev in skrbi za naše paciente. V preteklih letih smo od Lidla Slovenija prejeli napravo za nadomestno komunikacijo ter sodobne naprave za rehabilitacijo gibalno oviranih otrok. Letošnje donacije smo še posebej veseli, saj prinaša uporabo navidezne resničnosti, ki bo pripomogla k motivaciji in koncentraciji otrok pri rehabilitaciji ter nam pomagala še uspešneje uresničevati naše poslanstvo,« je ob predaji donacije povedal mag. Robert Cugelj, direktor URI – Soča. V Lidlu Slovenija v letošnjem letu obeležujemo peto obletnico naše trajnostne pobude Ustvarimo boljši svet in tretje leto sodelovanja z URI – Soča. »Prav takšna odgovorna dejanja, kot je današnje, so potrditev, da smo na pravi poti in da z našimi sodelavci in kupci uresničujemo skrb za boljšo družbo, za življenje ljudi in otrok. Verjamem, da bo naprava, ki smo jo danes predali v roke URI – Soča, poleg sodobnega pristopa k rehabilitaciji otroke motivirala in spodbudila h gibanju. In to je, kot vemo, prvi korak,« je izpostavila Tina Cipot, vodja službe za korporativno komuniciranje v našem podjetju. Ta donacija tako predstavlja še en pomemben korak k ustvarjanju boljšega sveta za otroke na otroškem oddelku URI – Soča. Plesno-športna popestritev programa Poleg dveh plesnih točk – ob zvokih valčka sta plesno predstavo na vozičkih pokazala Patrik Jagodic in Ela Novotny, na sambo in rumbo pa sta Nastija Fijolič in Sara Štirn zaplesali skupaj z varovanci URI Soča – so otroke razveselili še športniki invalidi iz Zveze za šport invalidov – paraolimpijski komite, ki ga podpiramo v Lidlu Slovenija. Nataša in Matjaž Bartol ter Aleksej Dolinšek in Matej Arh so otrokom predstavili dva paraolimpijska športa – boccio in parakolesarstvo. Za piko na i pa je otroke obiskal tudi Zdravo Lidl, naša maskota zdravega in odgovornega načina življenja, ki se jim je pridružil na zabavnih ustvarjalnih delavnicah.


text: Počitnice na Šrilanki | TUR TUR Turizem, turistična agencija 9 dni/7noči, od 1.290,00 € 1. DAN: BENETKE−EVROPA let, obrok in nočitev na letalu Prihod na letališče v Benetkah in prijava na let. Polet preko enega izmed evropskih letališč proti šrilanški prestolnici. 2. DAN: COLOMBO- KANDALAMA/SIGIRIYA večerja, nočitev Po pristanku na šrilanškem letališču Colombo sledi prevoz do hotela, nastanitev, večerja in nočitev. 3.DAN: KADALAMA- SIGIRIYA- KADALAMA zajtrk, večerja, nočitev Po zajtrku vožnja do Sigiriye. Povzpeli se boste na mogočno monolitsko skalo, ki velja za eno največjih znamenitosti otoka. Med 200 metrskim vzponom boste lahko opazovali znamenite freske "Lepotic iz Sigiriye" , ki so se ohranile kot edine posvetne freske v državi. Na vrhu skale se bohoti skalna trdnjava iz 12. stoletja ter prečudovit pogled na okolico in vodne vrtove iz 5. stoletja. Vrnitev v hotel in prosti čas (ali izleti ob doplačilu). 1. Možnost jezdenja slonov (1 ura). CENA NA OSEBO: 30 EUR 2. Popoldne se boste zapeljali na jeep safari v Nacionalni park Minneriya. Park se razprostira na skoraj 9000 Ha, in je poln raznolikega živalskega in rastlinskega sveta. Opazovali boste lahko divje slone, raznolike ptice, metulje, ribe ter ostala živa bitja v parku. CENA NA OSEBO: 60 EUR 3. Popoldne bo sledil izlet v mesto Polonnaruwa, ki je bila v času med 11. in 13. stoletjem druga prestolnica Šrilanke, ki je bilo kasneje pozabljeno v divjini džungle. Ogledali si boste to zanimivo srednjeveško mestece s številnimi parki in mogočnimi templji. CENA NA OSEBO: 45 EUR 4.DAN: KANDALAMA- DAMBULA- MATALE- KANDY zajtrk, večerja, nočitev Po zajtrku se boste popeljali v Dambullo in si ogledali v skalo vklesanega svetišča, ki slovi kot eno najveličastnejših svetišč na Šrilanki. V njem je shranjenih več kot 130 kipov Bude, najzanimivejši kip je 14 metrov dolg in iz skale izklesan ležeči Buda, zidovi in stropi pa so poslikani s freskami, starimi več kot 2000 let. Pot boste nadaljevali proti Kandiyu, stari gorski prestolnici otoka, vmes pa si ogledali v mestecu Matale tovarno za izdelavo batikov, poslikanih s tipičnimi pisanimi vzorci ter vrtove najrazličnejših vrst začimb, kjer boste le-te lahko tudi kupili. Pozno popoldne boste prispeli v Kandy, po mnenju mnogih eno najlepših mest na otoku. Sledil bo ogled najpomembnejše znamenitosti mesta, z zlato streho pokrito svetišče Dalada Maligawa, v katerem hranijo Budin zob. Zvečer boste doživeli pravo Šrilanško noč- kulturno tradicionalni plesni spektakel. 5.DAN: KANDY- PARADENIYA- PINNAWALA- POČITNIŠKI RESORT zajtrk, večerja, nočitev Po zajtrku se boste lahko naužili lepot kraljevih botaničnih vrtov v Paradeniyi, kjer uspeva več kot 5000 vrst dreves in rastlin, vključno z vrtovi začimb in orhidej. Pot boste nadaljevali do Pinnawelle in si ogledali slavno zavetišče slonov, kjer boste le-te lahko opazovali pri kopanju ali hranjenju ter imeli priložnost narediti veliko zanimivih fotografij. Popoldne bo sledil prevoz do izbranega počitniškega letovišča in nadaljevanje individualnih počitnice. Večerja in nočitev. 6.-8. DAN: POČITNICE zajtrk, večerja, nočitev Prosti dnevi za počitek ali samostojno raziskovanje juga Šrilanke. Večerja in nočitev v hotelu. 9. DAN: POČITNIŠKI HOTEL – COLOMBO – EVROPA – BENETKE zajtrk, let, obroki na letalu Zjutraj sledi prevoz do letališča in polet preko vmesnega letališča v Benetke CENA POTOVANJA PO OSEBI: od 1.290 EUR PAKET POTOVANJA VKLJUČUJE: letalski prevoz iz Benetk, letališke pristojbine na dan izdelave programa, 7x polpenzion v hotelih 3*, bivanje v dvoposteljnih sobah, vsi ogledi z vstopninami po programu, angleško govoreči lokalni vodnik/voznik med izleti, strošek organizacije potovanja. 35 EUR – vizum s posredovanjem 40 EUR – za odhode med 15.7. in 31.8.2013 Končna cena potovanja je odvisna od želenega termina potovanja in od dobljene cene letalske vozovnice! Po želji vam lahko organiziramo letalski prevoz tudi iz drugih bližnjih letališč (Ljubljana, Zagreb, Dunaj, Munchen, ...). OPOMBE: Cena ponudbe velja na dan izdelave programa (10.4.2013). Pridržujemo si pravico do spremembe cene, če pride do sprememb v menjalnih valutnih tečajih ali do sprememb v cenikih letalskih prevoznikov. Vse rezervacije so na vprašanje. V ceni aranžmaja je upoštevana trenutno najnižja cena letalskega prevoza na trgu. V kolikor te cene ne uspemo dobiti, so potrebna doplačila. Višina le teh je znana po prejeti potrjeni rezervaciji letalskega prevoza. Končno ceno vam torej oblikujemo po potrjeni letalski rezervaciji.


source: fineweb

text: Živjo, Brane! Punco sem spoznal pred letom dni in pol. Izredno sva se zaštekala, razumela vse. Na začetku zveze je bilo vse popolno. Ljubezni, seksa, potovanja, uživanja skratka vsega. Potem pa se je začelo. Iz dneva v dan je bilo slabše. Jaz sem imel službo, punca ne in postajala je vedno bolj obupana zaradi tega. Po naravi in tudi po horoskopu sva oba zelo trmasta, odločna, nepopustljiva (rak, kozorog). Kar naenkrat sva se izgubila. Pri njej doma imajo tudi živali, jaz pa sem alergičen na dlako. Počutil sem se vedno slabše. Prepiri so bili vsak dan, seksa več ni bilo. Po pol leta zveze sva odšla vsak svojo pot. A nisva zdržala dolgo. Globoko v sebi sem čutil - še vedno - da jo močno ljubim, ker je krasna oseba. Nato sva se odločila, da poizkusiva ponovno skupaj. Spet je bilo na začetku super, potem pa spet isto. Kreganje, manj seksa itd. Sedaj sva se odkrito pogovorila. Izboljšala sva odnos, tudi seks je sedaj reden. Kljub temu, da sem sedaj jaz ostal brez službe, punca pa jo je dobila. Problem je, ker ne živiva skupaj. Pri njej sem 3-, 4-krat na teden, ker imam alergije na dlako. Kljub temu - ker jo ljubim - pridem k njej - pač z zdravili. Skregava se samo kadar rečem, da ne morem priti k njej (zaradi alergij) oz. kadar želim na nogomet (sem strasten igralec nogometa, igram pa ga 3-krat na teden po 1 uro), punci gre to zelo na živce, ampak jaz ne vidim problema, ker se po nogometu dobro počutim in se sprostim. Po drugi strani pa ima punca zelo rada seks, jaz pa ne toliko. Ne me narobe razumeti, ampak meni je 2-, 3-krat na teden dovolj, punca bi vsak dan. Zato je tudi užaljena. Poskušam ji dopovedati, da če bova imela lep odnos, bo tudi moja želja po seksu večja. Kaj nama svetuješ v prihodnje, da spet ne zapadeva v kakšno krizo. Ker se imava resnično rada, vendar se včasih ne znava brzdati?! Hvala, Brane, in uživaj!! Zdravo, Brane. Povej, kaj naj naredim glede moje punce: skupaj sva že 7 mesecev, ona je stara 20, jaz pa 17 let. Imava se zelo rada ter sva močno zaljubljena, ampak se je trenutno stanje poslabšalo: začela je biti kar zelo ljubosumna, ampak ona govori, da ni. Sploh nimam več nekega miru oz. svobode. Ne smem hoditi na fešto sam ali pa če grem na kako pijačo s kolegi, ima proti. Večinoma sem tako pri njej, ampak ko rečem, da grem domov, ne mine dan, pa me spet sprašuje, kdaj pridem dol. Jaz pa tudi želim biti doma, ne pa skoz pri njej. Prosim, Brane, pomagaj mi! Hvala že vnaprej, Gregor Ana velja za eno najlepših tenisačic na svetu. Na Instagramu je objavila fotografijo, zaradi katere so oboževalci ponoreli, Po njenem porazu na Wimbledonu se slavna tenisačica Maria Sharapova te dni sprošča v vroči Mehiki, kjer ji družbo dela tudi njen fant in tenisač Grigor Dimitrov. Romunska tenisačica Simona Halep je nekoč slovela kot igralka z največjim oprsjem na igrišču, danes pa temu ni več tako. Z razliko od številnih pripadnic ženskega spola, ki se odločajo za povečanje svojih 'prijateljic', se je Simona odločila za zmanjšanje. Tudi letošnje teniško prvenstvo na Wimbledonu mineva v znamenju slavnih teniških igralk, ki so na igrišču pokazale več kot so želele. Potem ko je ena od njih dvoboj morala odigrati brez modrčka, se je tokrat v središču pozornosti znašla Maria Sharapova. Britanska teniška igralka Naomi Broady se je na teniškem turnirju v Wimbledonu znašla v prekršku. Pod svojo športno opravo je namreč nosila modrček, ki ni bil bele barve, zaradi česar ga je morala sleči kar sredi igrišča. Slavna teniška igralka Venus Williams je zelo ponosna na svoje obline, kar je tudi dokazala s popolnoma golim poziranjem za posebno izdajo revije ESPN, ki so jo posvetili telesu. Ruska tenisačica Marija Šarapova se je z našo košarkaško legendo Sašo Vujačićem razšla že pred kar nekaj časa. NBA-jevca pa je zamenjal Grigor Dimitrov, Marijin dolgoletni oboževalec. Čeprav so po številnih sončnih dnevih nebo nad nami prekrili dežni oblaki, ta vikend resnično niste imeli razloga, da bi se kujali nad slabim vremenom. Pričela se je namreč sezona Moto GP! Pri vsem skupaj pa je bilo prav gotovo najboljše to, da vam zaradi slabega vremena boljša polovica ni prav nič težila, kam vse bi lahko šla in kako dolgočasni ste, ker ste cele dneve buljili v ekran, vi pa ste lahko - končno in po dolgem času - z mirno vestjo navijali za vašega priljubljenega dirkača.


text: Stečaj romunske zavarovalnice City Insurance S.A. Zaradi stalnih finančnih težav je romunski nadzorni organ za zavarovalnice s sklepom z dne 17. 09. 2021 zavarovalnici City Insurance S.A. odvzel licenco. Posledice stečaja so naslednje: POZOR +++ ŠTEVILO PRIMEROV KRAJE OZIROMA ODTUJITVE BLAGA SE PONOVNO POVEČUJE +++ POTREBNA JE POSEBNA POZORNOST Število primerov kraje oziroma odtujitve tovora od jeseni 2020 ponovno narašča. Preiskovalci oziroma pooblaščene osebe trenutno opažajo skoraj 300-odstotno rast v primerjavi z enakim obdobjem lani. Nova pravila za tuje voznike v Avstriji ponedeljek, 23 januar 2017 Odslej veljata v Avstriji za čezmejni promet avstrijska minimalna plača in direktiva EU o napotitvi delavcev. S tem morajo biti podjetniki in vozniki seznanjeni. Avstrijska vlada je 1. januarja 2017 v cestnem tovornem prometu uporabo avstrijske minimalne plače in direktive EU o napotitvi delavcev razširila na vse čezmejne prevoze iz Avstrije in v Avstrijo. Izvzet iz tega je samo tranzitni promet.


Šibka potresna sunka v okolici Bovca Bovec | potres Tla so se stresla malo pred tretjo uro ponoči in ob 12.39. Preliminarno ocenjena magnituda potresov je bila 1,2. 08. september 2013 16.09 Bovec - Seizmografi državne mreže potresnih opazovalnic so danes zabeležili še dva šibka potresna sunka 80 kilometrov severozahodno od Ljubljane, v bližini Bovca. Prvič danes so se tla stresla malo pred tretjo uro ponoči, drugič pa ob 12.39. Preliminarno ocenjena magnituda potresov je bila 1,2. Že v soboto popoldne so v Bovcu zabeležili tri potresne sunke. Po ocenah urada za seizmologijo in geologijo pri Agenciji RS za okolje, intenziteta današnjih potresov v širšem nadžariščnem območju ni presegla tretje stopnje po evropski potresni lestvici. Potresa so čutili prebivalci Bovca in okolice. V soboto pa so prvi potresni sunek v Bovcu zabeležili ob 17.19. Preliminarno ocenjena magnituda potresa je bila 2,9, intenziteta pa ni presegla četrte stopnje po evropski potresni lestvici. Nato je ob 18.06 sledil šibkejši popotres z magnitudo 2,2, ob 19.01 pa še en potres z magnitudo 3,1, so še sporočili iz urada za seizmologijo in geologijo.


Reforma skupne kmetijske politike EU Izdatki za skupno kmetijsko politiko Evropske unije pomenijo okoli 40 odstotkov vseh izdatkov proračuna Evropske unije. Kmetijstvo je bilo sicer od začetka evropskega združevanja v njegovem središču, tako da ni presenetljivo, da sta reforma kmetijske politike in njeno financiranje v obdobju 2014-2020 med najbolj zapletenimi vprašanji, s katerimi se morajo ukvarjati poslanci. Parlament in države EU so o reformi kmetijstva sicer načelni dogovor dosegli 26. junija. Politični dogovor prihaja po treh mesecih intenzivnih pogajanj, a je še vedno odvisen od tega, ali bo Parlament potrdil dolgoročni finančni okvir EU za obdobje 2014-2020. Ta namreč določa obseg sredstev, namenjen za kmetijstvo, ki je v EU v celoti financirano iz evropskega proračuna. Na tem mestu vas bomo obveščali o tem, kako poteka sprejemanje reforme v Parlamentu. Sommaire du dossier : - Po letu 2014 v okviru skupne kmetijske politike večji poudarek na varstvu okolja - Reforma kmetijstva EU: gre tako za okoljska kot čisto gospodarska vprašanja - Odbor za kmetijstvo o 8000 dopolnilih na predloge reforme kmetijske politike EU - V Parlamentu 7400 dopolnil k predlogom o reformi kmetijske politike EU - De Castro: Potrebujemo bolj prožno in produktivno SKP - Skupna kmetijska politika: bolj zelena, pravična in konkurenčna Po letu 2014 v okviru skupne kmetijske politike večji poudarek na varstvu okolja Kmetovanje ima velik vpliv na okolje, zaradi česar bo po letu 2014 v okviru skupne kmetijske politike Evropske unije varovanju okolja namenjeno več sredstev kot doslej. To je eden izmed rezultatov v sredo, 26. junija, končanih pogajanj o evropskem kmetijstvu med Parlamentom, Evropsko komisijo in državami EU. Več denarja se lahko veselijo tudi mladi kmetje, okrepil se bo položaj kmetijskih organizacij. Politični dogovor prihaja po treh mesecih intenzivnih pogajanj, a je še vedno odvisen od tega, ali bo Parlament potrdil dolgoročni finančni okvir EU za obdobje 2014-2020. Ta namreč določa obseg sredstev, namenjen za kmetijstvo, ki je v EU v celoti financirano iz evropskega proračuna. Takrat bo tudi jasno, ali bodo plačila velikim kmetijskim proizvajalcem omejena, medtem ko se bo presežek prerazporedil med manjše kmetije. V četrtek, 27. junija, je bil sicer dosežen politični dogovor o dolgoročnem finančnem okviru EU, ki so ga potrdili predsednik Parlamenta Martin Schulz, predsednik Komisije Jose Manuel Barroso in irski premier Enda Kenny, katerega država predseduje Svetu EU. Parlament se mora o dogovoru o financah EU za obdobje 2014-2020 izreči še na plenarnem zasedanju. »Dogovor je zmaga tako za kmete v EU kot potrošnike. Prvič je bil Parlament vključen v pogajanja o kmetijstvu kot enakopraven zakonodajalec in dokazali smo, da lahko delo opravimo,« je zaključek pogajanj o skupni kmetijski politiki EU po letu 2014 komentiral vodja pogajalcev Parlamenta, predsednik odbora za kmetijstvo Paolo De Castro (S&D, Italija). Sledi glasovanje o političnem dogovoru v odboru za kmetijstvo, nato pa se bodo o njem na plenarnem zasedanju izrekli še vsi poslanci. Preden zakonodajni paket o kmetijstvu stopi v veljavo, ga morajo potrditi še države članice v Svetu EU. Več si lahko preberete na povezavah na desni strani tega prispevka. Prispevek je bil objavljen 27. junija. Reforma kmetijstva EU: gre tako za okoljska kot čisto gospodarska vprašanja In the photo: (L-R) Rapporteurs Giovanni La Via and Luis Manuel Capoulas Santos, AGRI Committee chair Paolo De Castro and rapporteur Michel Dantin. "Pri reformi skupne kmetijske politike EU je treba v obzir vzeti tako naravne vire kot tudi gospodarske in socialne vidike," je prepričan predsednik odbora za kmetijsko politiko, italijanski poslanec Paolo de Castro (S&D). Z njim smo govorili le potem, ko so člani odbora 24. januarja glasovali o več kot 8000 dopolnilih k predlogom za reformo evropskega kmetijstva. Pomembno vlogo bo igral tudi obseg sredstev, ki bodo za kmetijstvo na voljo v dolgoročnem finančnem okviru EU za obdobje 2014-2020. Kako bo reforma kmetijske politike pomagala evropskemu kmetijstvu, ki se sooča z vse večjim povpraševanjem, visokimi cenami energije in nihanjem cen hrane? Trgi so nestabilni zato, ker je povpraševanje po hrani večje od ponudbe. Prehrambeni varnosti se moramo zato posvetiti bolj, kot smo se ji v preteklosti. Vprašanje je seveda, kako proizvesti več hrane in onesnaževati manj, kako proizvesti več z manjšo porabo naravnih virov. Odgovor so inovacije, torej tehnologija in raziskave. Spremembe, ki smo jih podali na reformne predloge komisije, gredo v smeri pozelenitve kmetijske politike, a z manj birokracije. Za kaj gre pri pozelenitvi? Imeli bomo skupno kmetijsko politiko, ki bo imela večjo podporo v javnem mnenju. Bolj moramo skrbeti za naravne vire, hkrati pa moramo upoštevati tudi gospodarske in socialne vidike. Zato smo predlagali instrumente za upravljanje s tveganji in krepitev skupnosti proizvajalcev. Za kmetijstvo gre 40 odstotkov evropskega proračuna. Kaj je vaše sporočilo pred pogajanji o dolgoročni finančni perspektivi EU za obdobje 2014-2020, ki bodo med voditelji EU potekala 7. in 8. februarja? Državam EU sporočam: kmetijstvo povečuje svoj proizvod, izvaža več, ustvarja delovna mesta. Sektor moramo ohraniti, saj pomeni priložnost za EU. Upam, da voditelji EU sredstev ne bodo preveč zmanjšali, saj bi to lahko pomenilo, da doseženi kompromisi na končnem glasovanju v Parlamentu ne bodo dobili podpore. Odbor za kmetijstvo o 8000 dopolnilih na predloge reforme kmetijske politike EU Kar 8000 dopolnil so poslanci vložili na predloge reforme skupne kmetijske politike Evropske unije. Reforma je tesno povezana z dolgoročnim finančnim okvirom EU za obdobje 2014-2020, ki bo določil obseg evropskega proračuna za kmetijstvo. Glasovanje lahko spremljate v živo na povezavah na desni strani tega članka, več o reformi evropskega kmetijstva pa bo povedanega na tiskovni konferenci v četrtek. Kmetijstvo je ena izmed tistih politik EU, o kateri Parlament odloča enakopravno z državami članicami. Voditelji unije se bodo februarja sestali v okviru Evropskega sveta in skušali doseči dogovor o finančnem okviru EU za obdobje 2014-2020, ki bo v marsičem določil smernice reforme kmetijske politike. Danes in v četrtek sprejeta dopolnila bodo predstavljala podlago za končno glasovanje o stališču Parlamenta do reforme kmetijske politike na marčevskem plenarnem zasedanju v Strasbourgu. Nato se bodo začela pogajanja s Svetom EU, kjer so zbrani ministri držav članic. V Parlamentu 7400 dopolnil k predlogom o reformi kmetijske politike EU Odbor za kmetijstvo je poleti leta 2012 prejel 7400 dopolnil k predlogom reforme skupne kmetijske politike Evropske unije, ki jih je pripravila Evropska komisija. Politične skupine Parlamenta so že začele pogajanja, katerih cilj je priti do kompromisnih dopolnil. Parlament bo o reformi kmetijske politike glasoval sicer šele potem, ko bo znano, koliko denarja bo zanjo na voljo v dolgoročnem finančnem okviru EU za obdobje 2014-2020. Poslanci so svoja dopolnila vložili junija in julija 2012 in sicer po širokih posvetovanjih s kmetijskimi organizacijami, strokovnjaki in predstavniki Komisije ter držav EU. Komisija je svoj predlog reforme predstavila oktobra 2011. Vseh dopolnil je 7400, največ doslej za katerikoli zakonodajni predlog. Ker je o reformi težko reči kaj določenega, preden bo znan obseg sredstev za kmetijstvo v obdobju 2014-2020, bo končno glasovanje potekalo po dogovoru o dolgoročnem finančnem okviru EU, poudarja Parlament. Ta naj bi bil sprejet do konca leta 2012, o obsegu sredstev za financiranje EU v obdobju 2014-2020 bodo 22. in 23. novembra govorili tudi voditelji EU na Evropskem svetu. Da nov finančni okvir, ki predstavlja osnovo za letne proračune EU,stopi v veljavo, ga mora potrditi tudi Parlament. Da bi pospešili postopek sprejemanja kmetijske reforme, pa bodo poslanci o kompromisnih dopolnilih vseeno glasovali še pred potrditvijo dolgoročnega finančnega okvira, tako da bodo lahko stopili v pogajanja s Svetom EU, kjer so združene države članice. Začetek pogajanj je predviden za november. Reformo kmetijske politike EU morajo potrditi tako države članice v Svetu EU kot tudi Parlament. To bi se moralo zgoditi do poletja 2013, saj naj bi nova kmetijska politika v veljavo stopila z letom 2014. Poročevalci Parlamenta o reformi SKP Uredba za sheme neposredne pomoči kmetom: Luis Manuel Capoulas Santos (S&D, PT) Uredba o skupnih tržnih ureditvah: Michel Dantin (EPP, FR) Uredba o podpori razvoju podeželja: Luis Manuel Capoulas Santos (S&D, PT) Uredba o financiranju in spremljanju: Giovanni La Via (EPP, IT) De Castro: Potrebujemo bolj prožno in produktivno SKP Skupna kmetijska politika (SKP) Evropske unije je tako zgodovinsko kot denarno ena izmed najpomembnejših evropskih politik. Njeno delovanje v prihodnjih letih pa ni pomembno le za kmete, ampak za vse državljane EU, saj SKP v bistvenem posega na področje prehrambene varnosti, opozarja predsednik odbora Parlamenta za kmetijstvo EU, italijanski poslanec Paolo De Castro (S&D). Z njim smo se pogovarjali pred začetkom pogajanj o SKP v obdobju 2014-2020. "Pridelati več in onesnaževati manj," to bo po besedah De Castra največji izziv za evropske kmete v prihodnjih desetletjih. Poslanec tudi poudarja, da mora proračun EU kmetijstvu na voljo dati dovolj denarja, da bo to lahko zagotavljalo varno preskrbo s hrano. Proračun EU za kmetijstvo je po njegovem mnenju v primerjavi z drugimi razvitimi državami dokaj skromen: "V ZDA je dva milijona kmetov, njihov proračun za kmetijstvo pa je dvakrat večji. Mi imamo 10 milijonov kmetov. Šli smo s 15 na 27 držav članic z enako obsežnim proračunom." Zeleno kmetijstvo: več birokracije, manj pridelka? Ali je predlog Evropske komisije, da bi kmetje morali sedem odstotkov svojih površin rezervirati za ekološke namene, smiseln? De Castro meni, da bi to pomenilo več birokratskega bremena za kmete, pa tudi produktivnost bi se zmanjšala. "V prihodnosti bo treba pridelati več hrane in to na vzdržen način. Kako naj razložim pridelovalcem oliv, naj posekajo drevesa, da bodo lahko dobili teh sedem odstotkov?" se sprašuje poslanec, ki se s predlogom Komisije ne strinja. Italijan tudi meni, da bi uveljavitev tega predloga zmanjšala prožnost evropskega kmetijstva. "Imamo 27 držav s 27 različnimi tipi kmetijstva, zaradi česar pravil ni mogoče uveljavljati na enak način," pravi De Castro in opozarja, da vse države nimajo enakih izhodiščnih položajev. Predlagali smo tudi uvedbo nekaterih novih ukrepov v SKP, vendar v predlogu Komisije teh ni, je kritičen poslanec. Pravičnejša porazdelitev med Zahodom in Vzhodom De Castro priznava, da med vzhodnimi in zahodnimi državami EU obstajajo razlike v zvezi z reformo SKP. Prve namreč zahtevajo, naj bo proces zbliževanja obsega neposrednih plačil kmetom novih in starih članic del pogajanj o reformi. Kmetje iz novih držav članic namreč dobivajo manj denarja kot njihovi kolegi iz starih. "Vse države bi rade hitrejše zbliževanje, želeli bi, da se ta proces konča v naslednjih 20 ali 25 letih," pojasnjuje De Castro in opozarja, da je predpogoj za to ustrezen proračun za SKP. Močnejša vloga Parlamennta v pogajanjih Parlament dolgo ni imel enakopravne vloge v oblikovanju SKP, a z Lizbonsko pogodbo se je to spremenilo. "Pred njo smo imeli samo pravico do mnenja, zdaj pa imamo enake pristojnosti kot Svet EU, zaradi česar moramo sodelovati. Brez odobritve Parlamenta reforma SKP ne bo stopila v veljavo," opozarja De Castro. Kmetijski ministri članic EU so se sicer 7. novembra prvič v zgodovini srečali s člani odbora za kmetijstvo, da bi skupaj začeli pogajanja o reformi CAP. De Castro je srečanje označil za zelo pomembno. "Videl sem, da delimo mnoga stališča, zato upam, da nam bosta Komisija in Svet pomagala najti dobro rešitev za evropsko kmetijstvo," je še dejal poslanec. Skupna kmetijska politika: bolj zelena, pravična in konkurenčna . MEPs want to keep the EU agriculture budget unchanged until 2020 so that farmers have incentives to provide secure food supplies, environmental protection, create new jobs and provide for a competitive EU farming sector. Ahead of Commission proposals on the future of the Common Agricultural Policy the Parliament is staking out its position for the next long-term budgetary period, running from 2014 to 2020. In response to rumours of cuts in aid for rural development, MEPs stressed their support for adequate funding for this area. "The vote sends a clear, strong signal to the commissioner [Dacian Cioloş] and I hope the Commission will bear in mind what we have put into the report and incorporate it in the final legislative proposal", said Albert Dess (EPP, DE), who drafted the resolution. Making the CAP greener If the EU's agriculture policy is to provide both secure supplies of high quality food and contribute to environmental protection and renewable energy, it must be adequately funded, say MEPs, to give farmers an incentive to use modern, environmentally friendly techniques. Direct payments to farmers should be more directly linked to "greening measures" (low carbon emissions, low energy consumption). An EU wide incentive system, 100% financed by the EU, should be set up to support farmers who go in for sustainable production methods. Fairer distribution of EU funding Agricultural funding should be distributed more fairly among Member States and among different categories of farmers. Parliament proposes that each EU country should in the future receive a minimum percentage of the EU average payment. MEPs agree with a ceiling on direct payments per farmer but emphasise that new rules must take the size, employment record and environmental performance of each farm into account. To avoid misuse of public money, direct payments should be reserved for "active farmers", i.e. those who actually use their land for production. Stability: speculation, crisis management and farmers' bargaining power Fighting speculation in agricultural commodities and extreme price volatility requires a global-level solution, say MEPs, in order to guarantee greater stability for farmers and secure food supplies for wide public. Parliament proposes a worldwide notification system of current states of stocks to counter speculation in agricultural commodities.


text: Zbirka brezplačnih online pobarvank mle morske deklice - Ariela. Pobarvanke Ariela boste našli spodaj. Na vaš računanik si jih lahko presnamete brezplačno. |Pobarvanka prikupne morske deklice Ariel in ribice||Pobarvanka Ariel v školjki||Ariel se igra s prijateljem ribico| |Ariel in njena ljubezen||Pobarvanka Ariel nosi venec||Pobarvanka Ptiček zabava ribico in Ariel| |Ariel in skrinja zaklada|


Tinina zgodba: Bil mi je kot oče - siol.net petek, 14. 10. 2011; 16.33 Osveženo: 4 leta, 8 mesecev Tinina zgodba: Bil mi je kot oče "Bila sem stara kakšnih pet let, ko me je zlorabil varuškin partner, ki mi je bil kot oče, ker svojega nisem imela, dve leti pozneje pa še sosed," pravi danes 30-letna Tina iz Ljubljane. Varuškin partner je imel okoli 60 let, zaupali pa so mu jo v varstvo. "Pri njih doma sem bila od osmega meseca, zato se niti ne spominjam natančno, kdaj se je zgodilo prvič. Vem, da je imel on na skrbi opoldansko spanje, torej me je spravljal spat, in takrat se je vse skupaj dogajalo," pripoveduje mlada mamica. Šlo naj bi za igro, ko sta se žgečkala, ona pa ga je medtem božala po spolovilu – do orgazma. Bila je najina mala skrivnost "Nisem vedela, za kaj gre, je pa rekel, da ne smem nikomur povedati, da je to najina skrivnost in da to ni nič kaj takšnega," se spominja. "V bistvu je moj spomin določene zadeve izbrisal, spomnim pa se prizora, ko je v sobo vstopila varuška, videla, kaj počne, in vsemu naredila konec. Nikoli več mu ni dovolila, da bi me dal spat," pripoveduje Tina, ki o zlorabi takrat ni povedala nikomur. Zvabljal me z igračami, nato pa silil v oralni odnos "Naslednji je bil moj sosed, ki je bil star kakšnih 14, 15 let, jaz pa enkrat manj oziroma ta leta mi niso čisto jasna. Privabljal me je z igračami, spomnim pa se, da mi je bilo grozno, saj je bil nasilen. Vedno me je prijel za glavo in mi jo potisnil k penisu, da sem ga morala dati v usta. Enkrat smo bili velika družba otrok pred hišo in me je spet zvabil k sebi. Odločila sem se, da grem, otrokom pa sem naročila, da naj gredo po mojo mamo in ji naročijo, naj me pride iskat. Sicer ni prišla v sobo, ker me je klicala od spodaj, kljub temu se je sosed ustrašil, sama pa spet nisem zbrala moči, da bi povedala, kaj se tam dogaja," se spominja. Takrat se je nehalo, pove, potem pa se spomni še trenutka, ko je potrkal na njena vrata, ko je bila v sedmem razredu. "Po teh dogodkih sem se striktno zaklepala, kadar je bila mama v službi. Takrat je prišel, jaz pa sem znorela in začela kričati in se je ustrašil," pripoveduje. Storilec: Bili smo mladi in neumni Te dogodke je zatrla globoko v sebi, tako da je nekaj časa s sosedom celo "žurala": "Ko sem bila enkrat čisto pijana, sem mu omenila, kaj je počel z menoj, pa je rekel, da smo bili takrat mladi in neumni," pripomni. Mama je krivila sebe Zakaj o zlorabi ni spregovorila? "Veš, da nekaj ni v redu, a ne veš, kaj se pravzaprav dogaja in predvsem zakaj. Bilo me je grozljivo strah, da se bo zgodilo kaj groznega, da me bodo kam odpeljali." Ko se je pri 22. letih zaupala mami, je bila čisto šokirana, krivila je sebe, odšla je k sosedom in jim v obraz povedala, kaj jim gre, a sosed je zanikal. "'Ravno tega sem se najbolj bala in pazila, da se ti kaj takega ne bo zgodilo,' mi je rekla takrat, pa se je. Ni mogla razumeti, zakaj ji nisem povedala, a bilo me je strah. Takrat mi je tudi povedala, da se je vse skupaj odražalo v mojem vedenju, a tega ni zaznal nihče," pove. Posteljo je močila do tretjega razreda osnovne šole, imela je obdobje, ko ni nič jedla, najhujše pa je prišlo s puberteto. Od anoreksije, "stradožerstva", alkohola, seksa z neznanci do zdravljenja "Najprej sem bila anoreksična, potem sem imela obdobje 'stradožerstva', ko sem se najprej izstradala, nato pa spraznila hladilnik, skratka, prehrambne motnje. Med počitnicami v prvem letniku srednje šole sem se zredila za 30 kilogramov, iskala pomoč pri osebni zdravnici, a me je odpravila s stavkom, da naj pazim pri hrani. Ko je šla pozneje z menoj mama in ji povedala, kaj se mi je zgodilo, pa je rekla, da to ni njeno področje. Gre za to, da jaz sem iskala pomoč, a je nihče ni prepoznal," pravi Tina, ki je prepričana, da je danes, ko je na voljo veliko literature in se o zlorabah tudi odkrito govori, veliko lažje spregovoriti. Po prehrambnih motnjah je prišlo obdobje, ko je pretirano uživala alkohol, doma in pri miru ni mogla biti, "sploh pa ne sama s seboj", spolnost je bila katastrofalna: "Lahko sem šla z vsakim, vseeno mi je bilo, ker med seksom mene sploh ni bilo tam oziroma zraven, bilo je samo moje telo," pripoveduje. Prvič spregovorila pri 20., takrat poiskala tudi pomoč Ker je imela obdobje, ko je bežala pred seboj, je za nekaj časa odšla na prostovoljsko delo v Italijo, kjer je delala z otroci v župnišču. "Tam sem spoznala prijatelja geja, ki je imel za seboj prav tako hudo štorijo in začela sva se pogovarjati. To je bilo prvič, da sem spregovorila, tam sem tudi dobila pomoč. Počutila sem se bolje, težave s hrano so izginile. Dokler se nisem vrnila v domače okolje, med iste ljudi," pove Tina. Potem se je vse skupaj začelo znova, a takrat se je že zaupala mami in poiskala strokovno pomoč predvsem zaradi motenj hranjenja, a "ker sem tam predelala tudi najzgodnejše otroštvo, smo odkrili vzrok vseh mojih težav". Razumevajoč partner Med zdravljenjem je spoznala partnerja, s katerim imata tudi otroka. Partnerju popolnoma zaupa, saj je na začetku sam posumil, da nekaj ni v redu: "En dan je dobrih šest ur 'bruhalo' iz mene, odlomki mojih zlorab so prihajali na plano. Mislim, da je bil to trenutek, ko sem dala vse iz sebe, ko sem se sprejela," pravi danes uspešna samostojna podjetnica. Nima volje in moči za tožbo Nikoli se ni odločila za tožbo: "Varuškin mož je pri mojih desetih letih umrl, sosedu, ki je poročen in oče dveh otrok, pa je mama, ko je izvedela, naredila celo 'štalo'. Sicer je zanikal, a dejstvo je, da ko pridem domov, sosedov nikoli ni niti na dvorišču. Več kot deset let ga nisem videla oziroma se z njim soočila. Dejstvo je, da nimam ne moči ne volje, da bi koga preganjala. Vem pa tudi, da je to, da vaščani vedo, kaj je storil, hujše od kakršnekoli kazni," je prepričana Tina. Vas zanima več iz te teme? spolne zlorabe otroci Kolumne Žiga Turk: Demokracija v Ameriki


text: V programu Windows Mail lahko načrtujete samodejno redno pregledovanje e‐pošte ali pa se odločite, da jo boste pregledovali ročno. Ročno preverjanje pošte je uporabno, če ne želite čakati, da Windows Mail naslednjič samodejno preveri nova sporočila, ali če uporabljate klicno internetno povezavo in ne želite, da Windows Mail samodejno vzpostavi povezavo z internetom. Odprite program Windows Mail tako, da kliknete Start, kliknite Vsi programi in nato Windows Mail. Kliknite meni Orodja in nato Možnosti. Kliknite meni Splošno in izberite potrditveno polje Preveri nova sporočila vsakih X minut. Vnesite v polje Preveri nova sporočila vsakih X minut številko med 1 in 480, da določite, kako pogosto naj Windows Mail preverja nova sporočila. Kliknite meni Orodja, pokažite na Pošlji in prejmi in kliknite Pošlji in prejmi vse. Windows Mail pošlje vso e‐pošto v mapi Odpošlji in prenese vsa nova e‐poštna sporočila. Če želite preveriti nova e‐poštna sporočila, a ne želite poslati sporočil v mapi Odpošlji, kliknite meni Orodja, pokažite na Pošlji in prejmi in kliknite Prejmi vse. Če želite onemogočiti samodejni prenos nove e‐pošte, kliknite meni Orodja, Možnosti in nato na jezičku Splošnoodstranite potrditveno oznako iz polja Preveri nova sporočila vsakih X minut.


O Chiracu sem pisal večkrat kot o katerem drugem francoskem predsedniku, saj je naša delegacija v Evropskem svetu sedela poleg francoske in smo se skupaj dolgočasili med odmori, ko so se odvijala kakšna zakulisna pogajanja, ali ko smo čakali na kakšne dokumente. Chirac se je pogosto dolgočasil skupaj z italijanskim premierjem Berlusconijem, nekoč pa sem se takšnega dolgočasja udeležil tudi pisec teh vrstic. Chiracu je ugajalo, da je v čebelnjaku vsesplošne angleščine lahko govoril francosko, Berlusconi pa, če se dobro spominjam, razen francoščine ni govoril nobenega drugega tujega jezika. Italijan in Francoz sta si pripovedovala anekdote o Rusiji in o ženskah, jaz pa sem v glavnem vlekel na ušesa. Ključne besede: Jacques Chirac Francija smrt Evropa Silvio Berlusconi Vladimir Putin Janez Drnovšek George Bush Irak Tony Blair V svojem življenju sem (doslej?) srečal štiri francoske predsednike: Françoisa Mitterranda, Jacquesa Chiraca, Giscarda d’Estainga in Nicolasa Sarkozyja. Pri Mitterrandu sem bil leta 1991 skupaj s predsednikom Kučanom, pri Chiracu leta 2001 z Drnovškom; d’Estainga sem srečal leta 2003, ko je bil predsednik Konvencije o prihodnosti EU, jaz pa v njej predstavnik Slovenije; leta 2007 pa sem bil v delegaciji Janeza Janše pri Sarkozyju, ki nas je celo povabil na kosilo. O Chiracu sem pisal večkrat kot o katerem drugem francoskem predsedniku, saj je naša delegacija v Evropskem svetu sedela poleg francoske in smo se skupaj dolgočasili med odmori, ko so se odvijala kakšna zakulisna pogajanja ali ko smo čakali na kakšne dokumente. Chirac se je pogosto dolgočasil skupaj z italijanskim predsednikom Berlusconijem, nekoč pa sem se takšnega dolgočasja udeležil tudi pisec teh vrstic. Chiracu je ugajalo, da je v čebelnjaku vsesplošne angleščine lahko govoril francosko, Berlusconi pa, če se dobro spominjam, razen francoščine ni govoril nobenega drugega tujega jezika. Italijan in Francoz sta si pripovedovala anekdote o Rusiji in o ženskah, jaz pa sem v glavnem vlekel na ušesa. O tem, kaj je Chirac - v moji navzočnosti - pripovedoval Drnovšku, sem že pisal. O muslimanih, o članstvu Turčije v EU, o prijateljstvu z Nemci oz. s Schröderjem. O njem je rekel, da ga posluša, ker je zelo pameten. To so bili časi zglednega francosko-nemškega sodelovanja. Francoz je bil živahen in zanimiv pripovedovalec. Prostori, v katerih nas je sprejel, so bili že spet klasično francoski: veliko pozlate, veliko rdeče barve, ogledal, preprog, tapiserij... drugače kot pri Mitterrandu, ki si je bil predsedniško pisarno opremil z modernističnim in minimalističnim pohištvom. Maja 2003 je Putin praznoval 300. obletnico St. Peterburga. Udeležila sta se je tudi slovenski predsednik Drnovšek in pisec teh vrstic. Nekega majskega večera so nam priredili glasbeni večer s petjem in baletom, dirigiral je Valerij Gergijev, pela pa takrat malo znana - danes slavna - Ana Netrebko. Tik pred začetkom sta vstopila Chirac in njegova soproga, ki so jima določili sedeža v vrsti pred mano in nekaj vrst za vrsto, v kateri so sedeli najpomembnejši predsedniki, med drugimi George Bush in Vladimir Putin. Tam blizu je sedel tudi slovenski predsednik. Gospa Chirac je bila zelo nezadovoljna z razporedom, ki je bil nemara tudi rezultat pomote, Jacques pa je samo nekaj mrmral in primerjal številke sedežev s številkami na njunih vstopnicah. Razburjenje Chiracove soproge je bilo glasno, da sem dobro slišal: "Mitterrand bi takoj odstavil takšnega veleposlanika." Morda je bil Chirac najbolj znan po tem, da je nasprotoval Američanom in, kadar je bilo mogoče, odganjal angleščino. Nekoč, ko je njegov minister Philippe Douste-Blazy v razpravi na Evropskem svetu nekemu kolegu odgovoril v angleščini, je protestno zapustil svoj sedež in dvorano. Pomenljivo in škandalozno - podobno kot Bushevo - je bilo Chiracovo nasprotovanje vojaškemu posegu v Iraku. Konec januarja 2003 je Busha podprla osmerica evropskih voditeljev (španski Jose Maria Aznar, portugalski Jose Manuel Durao Barroso, italijanski Silvio Berlusconi, britanski Tony Blair, češki Vaclav Havel, madžarski Peter Medgyessy, poljski Leszek Miller in danski Anders Fogh Rasmussen), nato še "vilenska skupina" (Albanija, Bolgarija, Estonija, Hrvaška, Latvija, Litva, Makedonija, Romunija, Slovaška in Slovenija); Chirac pa je podporo komentiral z besedami: "Zamudili so priložnost, da bi molčali." Chirac je posnemal tradicionalno francosko (golistično) stališče do ZDA, enako tudi nemški kancler, ki je tudi pozneje razkrival svoje simpatije do Rusije in do Vladimirja Putina. Leta 2008 je takšno francosko-nemško zavezništvo (brez Chiraca in Schröderja, s Sarkozyjem in Merklovo) preprečilo približevanje Gruzije in Ukrajine severnoatlantskemu zavezništvu. Jacques Chirac je bil eden bolj trdoživih francoskih predsednikov (1995-2007). Na položaju je bil dlje od De Gaulla (1959-1969) in le dve leti manj kot François Mitterrand (1981-1995). svatne / 27. 09. 2019 04:56:44 Ja, kaj bi bil znameniti pokojnik brez dima....... trisul / 27. 09. 2019 05:20:04 "in smo se skupaj dolgočasili med odmori, ko so se odvijala kakšna zakulisna pogajanja, ali ko smo čakali na kakšne dokumente" Po mojih izkušnjah se zgolj slovenska delegacijo dolgočasi, ostali imajo cel kup tem, projektov ipd. o katerih želijo razpravljati, otipati teren ali pridobiti informacije. Naši so, kako naj rečem "clueless" ker v nič niso vpeti ... tako kot Rupel, vlečejo na ušesa, in se dolgočasijo, razmišljajo o ženskah, vedno o nepremičninah in včasih o rumenih puloverjih.


text: Novo Celje, Savinjska - najdi.si Novo Celje je naselje ob Dobriši vasi med Celjem in Žalcem. Ustanovljeno je bilo leta 1989 iz dela ozemlja naselja Dobriša vas. Leta 2015 je imelo osem prebivalcev. Tu se nahaja graščina Novo Celje, v sedanji podobi nastala v 18. stoletju, najlepša stavba Spodnje Savinjske doline. Naselje ima 14 prebivalcev (moški: 3, ženske: 11), površino 0,2 km2 in povprečno nadmorsko višino 252 m. Vhod graščine Novo Celje tik ob levi strani železniške proge Celje -Velenje krasita kipa Herkula in Samsona. Nekatere kipe s posesti danes hrani Narodni muzej Slovenije v Ljubljani. Sredi 19. stoletja je bil nekaj časa lastnik J. L. Hausmann, oče pesnice Fany Hausmann. Na njenih posestih so v 60-tih 19. stoletja začeli gojiti hmelj po zgledu južnonemške dežele Baden-Württemberg, kar je bil začetek hmeljarstva pri nas. Graščina je v fazi prenove. Pred 2. svetovno vojno je imela v njej sedež bolnišnica za duševno bolne. Pripadniki nemških oboroženih sil so junija 1941 od tod deportirali 370 bolnikov v Nemčijo in jih tam usmrtili. Občina Žalec je ob vhodu na ta dogodek postavila spominsko ploščo. Banka Frizerska dejavnost Gostilne in restavracije Izobraževalni tečaji in inštrukcije Kmetijstvo, poljedelstvo in sadjarstvo Lekarne in specializirane trgovine Marketing in oglaševanje Ogrevalna tehnika Steklarstvo in stekleni izdelki Trgovina Zdravstvo


Da bi zagotovili uspeh naših strank, kot partnerji v Amropovi ekipi za sektor strokovnih storitev, črpamo iz dolgoletnih izkušenj, ki smo jih pridobili na trgu ter izčrpnega poznavanja industrije. Amropovi partnerji so služili kot višji partnerji v mednarodnih podjetjih za profesionalne storitve in razumejo potrebo po vrhunskem vodstvenem talentu. Naša velikost, obseg in znanje nam omogočajo, da te potrebe po vrhunskih talentih obravnavamo na edinstven in optimalen način.


text: 720. je tretje desetletje v 8. stoletju med letoma 720 in 729. D-0720.


Minervina sova vzleti, ko pade MRAK!!! Metelkova mesto: Channel Zero ob 21:00: krepko Dub Lab: PABLO RASTER (PL) Live Glasba izven: Knjižnica Moste ob 19:00: Leon Matek trio V Knjižnico Jožeta Mazovca prihaja Leon Matek Trio, ki ga ob kantavtorju Leonu Matku, sestavljata še basist Marjan Gradišar in violinistka Petra Onderufova. Trojica glasbenikov bo ob starih hitih Leona Matka predstavila tudi več pesmi z njegovega sveže izdanega albuma Srce imaš tako veliko, ki je požel izvrstne kritike in je že na pohodu po radijskih valovih. Srčno vabljeni! Brez vstopnine Tobačna, Činčin ob 20:00: Decembrrr - Jazz Ponedeljek: SPACE BALLS Blaž Trček (basovski saksofon) Adam Klemm (tenorski saksofon) Aleš Avbelj (kontrabas) Blaž Jurjevčič (klaviature) Ratko Divjak (bobni) - - - - - Vstopnine ni Kavarna Soteska ob 20:00: Matheus Andrade - Brazilian chorinho glasbenik Etno / glasbe sveta Brez vstopnine Katedrala Kina Šiška ob 20:00: THE TIGER LILLIES Razprodano!!! Teater, razstave, predavanja...: MGL: Veliki oder ob 18:00: Kresnice Hrvaške dramatičarke Tene Štivičić (1977) slovenskemu gledališkemu občinstvu ni treba posebej predstavljati, saj so bile pri nas doslej odmevno uprizorjene že tri njene drame, nazadnje 3 zime leta 2016 na velikem odru MGL. Gre za prodorno avtorico, ki živi in ustvarja v Londonu, s svojimi igrami pa dosega zavidljiv mednarodni uspeh. V svojih delih se pogosto ukvarja s tematiko migracij, tudi v Kresnicah. Stara elektrarna ob 19:00: Nataša Živković: Sine, performans Ženska je vreča, narejena da vzdrži. – Kanun, srednjeveški zakonik Lekëja Dukagjinija, področje severne Albanije in Kosova. #Nezaželjena. To je ime mnogih deklic v naši Črni gori. – napis na plakatu Centra za ženske pravice v kampanji proti praksi selektivnega splava, Črna gora, 2017 Umrla je poslednja črnogorska virdžina. Njena zadnja želja je bila, da je na družinskem grobu zapisana kot edini preživeli sin njenega očeta. – Blic, 2. 8. 2016 Sine! – mi ljubkovalno reče bližnja sorodnica, ko grem na obisk v Črno goro. Sine je poskus antropološke raziskave specifičnega fenomena v performativni obliki. Je osupla fascinacija nad podobami in zgodbami zapriseženih devic oz. virdžin z oddaljenih predelov Črne gore, Albanije, Kosova in Metohije. Je luknja v sistemu, ki taisti sistem vzdržuje. Je drag, ki se tiče vprašanja preživetja v moškem svetu in ki nam postavlja vprašanje, v kakšnem svetu živimo mi. Avtorica in izvajalka: Nataša Živković. Izvajalke_ci: Loup Abramovici, Daniel Petković, Slobodan Malić. Oblikovanje prostora, scenografije: Lenka Đorojević. Oblikovanje luči in tehnično vodstvo: Špela Škulj. Fotografija: Nada Žgank. Svetovanje: Teja Reba. Produkcija: Mesto žensk. Koprodukcija: Bunker – Stara mestna elektrarna. Zahvala: Maska in Slovensko mladinsko gledališče. V okviru projekta Uprizarjati spol – ples razlik. Vstopnice: 7/5€ Center za poezijo Tomaža Šalamuna ob 19:30: Človek naj bo sojen po sanjah (Tomaž Šalamun) Vabljeni na sprehod čez glasbene, intergalaktične in medjezikovne pokrajine Tomaža Šalamuna, Za zagotovitev sedeža so priporočene rezervacije na e-mail naslov: jasna.zitnik@gmail.com Avtorska glasba, sintetizatorji, kitara: Andrej Marinčič Vokal, flavta, zvočni efekti: Jasna Žitnik Interpretacija poezije: Maja Gal Štromar Dramaturgija: Maja Gal Štromar Idejna zasnova in režija: Maja Gal Štromar, Jasna Žitnik in Andrej Marinčič Produkcija: Amanart, Zavod za kulturne dejavnosti V sodelovanju s Centrom za poezijo Tomaža Šalamuna, JSKD in SNG Drama Ljubljana Predstava traja 45-50 minut. Brez vstopnine SNG Drama: Veliki oder ob 19:30: V imenu matere mala drama ob 20:00: Ljudje Nova pošta ob 20:00: Jerebika, štrudelj, ples pa še kaj Ambientalna filmska postavitev Besedilo Simone Semenič je izjemna komedija, ki se igra z žanrom komedije tako, da preizprašuje meje komičnega ... Na prvi pogled je jerebika, štrudelj, ples pa še kaj igra o nekem zgodovinskem času (šestdeseta leta prejšnjega stoletja) in o manifestacijah temeljne slovenske ideološke razklanosti (klerikalni in liberalni pol) v Vipavski dolini. A bolj se zadeva razpleta, bolj postaja igra portret sodobne slovenske družbe, v kateri ideološko prepričanje zlahka zamenja pragmatična korist. Besedilo je uprizorjeno kot (nemi) film s podnapisi. Vstopnina: 6 EUR Kreativno stanovanje Prmejduš ob 20:00 in 21:00: Meduzin svet ~ objem svetlobe ~ Rezervacije so že oddane! Ustvarjalki Urša Rupnik in Liza Šimenc pripravljata 8. edicijo pl 1000 esnega performansa Meduza. Soustvarjalci: Blaž Pavlica, Janko Oven, Tatiana Kocmur, Zala Zia Lenardič, Jonas Žabkar, Lara Mastnak, Lucija Trobec, Tea Vidmar, Marta Ramovš, Milan Ketiš, Črtomir Debeljak, Phillip Hasselwarter, Mojca Špik, Andrej Erjavec, Edo Vejselović Avtorici in plesalki: Urša Rupnik & Liza Šimenc Avtor in izvajalec glasbe: Blaž Pavlica Glas: Tea Vidmar Dramaturginja: Daša Lakner Scenska postavitev: Liza Šimenc, Tatiana Kocmur, Edo Vejselović,Urša Rupnik, Lucija Trobec Oblikovanje holograma: Zala Zia Lenardič Oblikovanje svetlobe in tehnične rešitve: Janko Oven, Liza Šimenc, Tatiana Kocmur, Edo Vejselović Produkcija: Studio za svobodni ples, društvo Ko-produkcija: Pocket Teater Studio, Studio XXV, Prmejduš Avtorici sta projekt MEDUZA zasnovali v letu 2016, od takrat se kontinuirano transformira skozi različne uprizoritvene formate in forme ter se umešča v mnogotere uprizoritvene pa tudi gledališko nekonvencionalne ambiente. Do sedaj je tandem MEDUZA na svoji poti kreacije in transformacije sodeloval z raznoterimi umetniki in se predstavil publiki v Beogradu, Ljubljani, Novi Gorici, Tübingenu, Berlinu. Vstopnina - prostovoljni prispevki - 5eur - - - Galerija Instituta "Jožef Stefan" ob 18:00: Marjana Pahor Likovna razstava Znameniti Galilejev izrek Eppur si muove – in vendar se vrti ne izraža le vere znanstvenika v znanost, temveč tudi njegovo neomajnost in vztrajnost, da navkljub neugodnim okoliščinam vztraja, da seme s trdnim prepričanjem v resnico čaka na primeren trenutek, ko lahko pade na plodna tla in vzklije v bolj rodovitnih razmerah. Projekt Marjane Pahor je hommage znanosti in umetnosti. Brez vstopnine KOŽ ob 18:00: Dr. Zarjan Fabjančič: Inflacija skozi čas, predavanje V okviru cikla predavanj o ekonomski zgodovini se bomo tokrat dotaknili inflacije. Poskušali bomo odgovoriti na vprašanja: kaj je inflacija, kateri so ukrepi za "krotenje" inflacije, kašne so posledice inflacije, ... . Ogledali si bomo tudi nekaj primerov inflacije v zgodovini. Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature ob 18:00: Most z zelenim čajem in njegove dimenzije (literarni dogodek in odprtje razstave) V skupnem projektu z naslovom »Most z zelenim čajem in njegove dimenzije«, se nam bosta predstavili pesnica in poznavalka haiku poezije Alenka Zorman ter umetnica in slikarka Polona Kitak. Na odprtju razstave bomo prisluhnili branju haikujev in so ogledali likovne podobe ter plastike, vezane na poezijo. Odprtje razstave bo 10. decembra ob 18.00. 18:45 Poj mi pesem (Poj mi pesem), Miran Zupanič / Slovenija / 2018 / 107' Dokumentarec sledi umetniškemu razvoju Vlada Kreslina ter prikazuje kulturni kontekst, v katerem deluje že več kot štirideset let. To je film o glasbi in tistih, ki jo imajo radi. Dodatna projekcija 21:00 Hiša, ki jo je zgradil Jack (The House That Jack Built), Lars von Trier / Danska / 2018 / 155' Zloglasni danski provokator in persona non grata Lars von Trier se po sedemletnem izgonu vrača v Cannes s svojim doslej najbolj šokantnim in kontroverznim filmom, ki je na festivalu sprožil tako množično zapuščanje dvorane kot stoječe ovacije. Zaradi eksplicitnih prizorov nasilja mlajšim od 15 let ogled filma prepovedan.


text: Lexmarkovi sistemi za tiskanje, optično branje in dostavo dokumentov izboljšujejo zajemanje in posredovanje informacij v programski opremi SAP®. S tem se poveča vrednost sistema SAP in zagotovi znatno povečanej stroškovne učinkovitosti. Naložba v SAP organizacijam zagotavlja okolje za uveljavljanje najboljših praks in izboljša vidnost informacij, sodelovanje in učinkovitost poslovnih postopkov. Poteki dela programske opreme SAP skrajšajo papirnate postopke obdelave internih dokumentov pri organizacijskih postopkih. Vseeno pa je za izvedbo kar 40 odstotkov poslovnih postopkov še vedno potreben papir iz zunanjih virov. Lexmarkovi tiskalni sistemi lahko tem organizacijam omogočijo izboljšanje učinkovitost ekosistema SAP, tako da vključijo sisteme za zajemanje dokumentov in zmanjšajo odvisnost od papirja. Lexmarkovi sistemi za večnamenske naprave, ki so osvojili tudi številne nagrade in ki jih omogočajo Lexmarkovi distributerji dokumentov, lahko prestrežejo podatke iz papirnih dokumentov, ki vstopajo v poslovni postopek, izmenjajo te podatke s sistemom SAP in sprožijo ustrezen potek dela v SAP-u. Lexmarkovi sistemi delujejo kot prilagojeni portal v sistemu SAP, ki uporabnikom omogočajo, da sprožijo delovno opravilo v SAP-u kot del postopka zajemanja podatkov. Poleg tega Lexmarkovi sistemi ponujajo rešitve za optimirano tiskanje iz SAP-a, saj imate možnost nadzora končne oblike podatkov in varnosti, povezane s pošiljanjem dokumentov. Te rešitve ne omogočajo samo boljšega nadzora in upravljanja končnih izdelkov, temveč ustvarijo tudi delovno okolje za preprečevanje nastajanja velike količine odpadnega papirja, kar pripomore k trajnosti okolja. Lexmark je že več kot desetletje globalni tehnološki partner in globalni partner za programsko opremo podjetja SAP. SAP in Lexmark sta skupaj razvila prvi tiskalnik Unicode ter poenostavila tiskanje obrazcev in črtnih kod. Z rešitvami podjetij Lexmark in SAP lahko podjetja po celem svetu izboljšajo način ustvarjanja, tiskanja in pošiljanja dokumentov iz sistema SAP.


text: Blizu kraja Gorica pri Slivnici, iz smeri Šentjur po stranski poti mimo Gorice pri Slivnici proti Podčetrtku leži umetno jezero, ki mu nekateri rečejo kar kozjansko morje - Slivniško jezero. Prostor je primeren za rekreacijske dejavnosti, ribolov in piknike. Slivniško jezero leži v neokrnjeni naravi, kamor zahajajo mnogi ljubitelji narave. Vzhodni del jezera predstavlja tudi ptičji rezervat, primeren za fotolov, kjer lahko v svoj objektiv ujamete preko 125 različnih vrst ptic. V toplih poletnih večerih lahko uživate ob prijetnem pogledu na jezeru z Ramne plaže, kjer vam je na voljo tudi gostinska ponudba in raznovrstne tematske prireditve. V neposredni bližini proti Dobrini se nahaja kmetija odprtih vrat Žurej, kjer se po prijetnem sprehodu ali ribolovu lahko podkrepite. Ribiška družina Voglajna Gorica pri Slivnici 6a 3263 GORICA PRI SLIVNICI Telefon : 03 577 02 74 E-pošta : Spletna stran : http://www.rdvoglajna.net/ vodeni individualni Brezplačno GPS Northing (N) : 46,1886 GPS Easting (E) : 15,4404


Novosti pri uveljavljanju socialnih transferjev s 1. 1. 2012 - Racunovodja.com Vpisano: 16.11.2011 13:46:29 S 1. 1. 2012 se začne uporabljati Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev - ZUPJS (Uradni list RS, št. 62/2010, 40/2011). Vloga za uveljavljanje pravic iz javnih sredstev - z navodili za izpolnjevanje (pdf-datoteka, za odpiranje potrebujete ustrezen program) Znižano plačilo vrtca od 1. 1. 2012


438 aktualnih oglasov Pomurska regija (Lendava, Murska Sobota) Mesar / prodajalec (m/ž) - PE v Pomurski regiji (Lendava, Murska Sobota) Največja italijanska diskontna veriga EUROSPIN, ki letos obeležuje 15 let delovanja v Sloveniji vabi k sodelovanju: MESARJA-PRODAJALCA (m/ž) za poslovno enoto v Pomurski regiji (Lendava, Murska Sobota).


Nauči se pisat, rdečkar zahojeni!