Petek, 11. avgusta Zjutraj se odpravim v Rog - tako kot vsak dan. Tam me že čaka Ahmad iz Sirije. Zadnje tedne, vse od odločitve sodišča EU glede njegovega primera, prihaja v Ambasado Rog prvi, že ob 8.30 zjutraj. Ne more biti sam, želi biti med ljudmi, zato pride, skuha kavo in čaka na ostale. Že več kot leto in pol je v Sloveniji, a ta ga želi deportirati na Hrvaško. Čeprav se je naučil jezika in stkal številna prijateljstva. V Rogu je zagnal svojo brivnico, kjer brezplačno striže ostale begunce, lokalce in turiste. V Siriji ga čaka družina, ki je Ahmad ni videl že več kot dve leti. A evropska birokracija ga potiska v brezup - namesto da bi mu po hitrem humanem postopku podelili status begunca, se države že leto in pol igrajo pingpong in se odločajo, katera bo zanj sploh prevzela odgovornost. Po Dublinski uredbi naj bi bila to Hrvaška. A Ahmad noče tja. Želi ostati tukaj, kjer je našel svoj drugi dom. Spijeva kavo in poklepetava. “Ko je dan, čakam, da ga bo čim prej konec. Ko je noč, ne morem spati in čakam, da je konec tudi noči,” v svoji iz dneva v dan boljši slovenščini izrazi svojo stisko. Potem gre v skladišče, prinese mizico, ogledalo in podaljšek za elektriko in - tako kot vsak dan - pred pisanim grafitom postavi svojo brivnico. Okoli poldneva pride Amjad, ki danes kuha. Vsak dan nekdo iz naše skupnosti pripravi kosilo, na katerega pride do 25 ljudi. Amjad nas tokrat razvaja z odlično krompirjevo fritato, tadzikijem in solato iz paradižnika in kumar. Sobota, 12. avgusta Naši sobotni izleti so postali že tradicija. Začeli so se spontano, enkrat spomladi, iz notranje potrebe cele ekipe, da se premaknemo iz Roga. Mislim, da smo prečesali že celo Slovenijo. Včasih gremo z enim avtom, ponavadi pa z dvema ali celo s tremi. Kdaj tudi prespimo. Tokrat smo se odpeljali v Škofjo Loko in Kranj. Kavice, pica, sprehajanje po starih ulicah in ob sveži reki. Iz aktivistov in beguncev se za nekaj ur spremenimo v prave turiste. Nedelja, 13. avgusta Zjutraj se dobimo v Tivoliju s kolegi iz našega begunskega centra Ambasada Rog. Debatiramo o problemih, ki jih imamo pri delu z begunci. Ugotovimo, da bo naše delo vse težje, če se ne zgodijo širše družbene spremembe, ki bi zajele celo Evropo in bi pozitivno vplivale na vse, tudi domače prebivalstvo. Sicer lahko samo gasimo požare, ki jih ustvarjajo varčevalne in mejne politike - pa še to iz dneva v dan manj uspešno. Nato se odpravim k mami v Šentjernej. Ponedeljek, 14. avgusta Zjutraj odpeljem fanta iz Afganistana na policijsko postajo. Tam se mora javiti vsak teden. Pred dvema letoma je v Sloveniji zaprosil za azil in ko je bila njegova prošnja dokončno zavrnjena, so ga iz azilnega doma v Ljubljani prepeljali v Center za tujce v Postojno. Center za tujce se je še pred kratkim imenoval Center za odstranjevanje tujcev - v bistvu je zapor za ljudi brez papirjev, katerih edini zločin je bil beg pred nasiljem in revščino. Tam je bil zaprt štiri mesece, ko pa je bil po uspešni tožbi končno izpuščen, se je znašel na cesti brez vsega. S prijatelji smo morali v hitro akcijo, da mu najdemo nastanitev. To je težka naloga celo za begunce s priznanim statusom, kaj šele za tiste z zavrnjenimi prošnjami, ki jih je čedalje več in so novi ‘izbrisani’ Evrope. Tukaj so, a brez pravice do dela, brez denarne pomoči, brez vsega. Največ je Afganistancev, za katere Evropa trdi, da prihajajo iz povsem varne in stabilne države. Prijatelju so na policijski postaji razložili, da se ne bo mogel nikoli legalizirati. Sprašujem se, kakšno življenje ga čaka, koliko mu lahko pomagajo solidarnostne strukture podpornikov in aktivistov in kje vse smo nemočni. Na lastne oči sem videla propasti mnogo briljantnih ljudi, ki so prišli v Slovenijo polni žara in zagona - četudi so bežali iz vojne, pa jih je birokratsko kolesje azilnega sistema v dveh letih zmlelo in izpljunilo na cesto, popolnoma ponižane in oropane dostojanstva. Preostanek dneva preživim v Rogu, popoldne vodim skupino joge, zvečer pa se odpravim na koncert v Kino Šiška. Zaradi vseh aktivnosti, ki jih imamo v Ambasadi, grem zadnje mesece le redko na kak koncert, a Death Grips, ene najpomembnejših eksperimentalnih hip hop zasedb zadnjih let, ne gre zamuditi. Koncert je vrhunski, srečam mnogo starih znancev in se spominjam časov, ko sem pod koncertnimi odri preživljala večino svojih dni. Torek, 15. avgusta Še en cel dan v Rogu. Odkar smo na Bolhi kupili rabljeno plinsko pečico, se je naš jedilnik močno razširil. Če smo bili prej navajeni riža z zelenjavnimi omakami in solatami po sirijsko, iraško, iransko, afganistansko, indijsko in nigerijsko, se zdaj na naših mizah pojavljajo predvsem dobrote iz pečice. Včeraj smo cel dan pekli pice, danes so na vrsti s feto in gobami polnjene bučke ob paradižnikovi solati in tadzikiju. Kljub zelo omejenemu proračunu, ki ga imamo na razpolago za naša kosila, z nekaj iznajdljivosti pripravljamo odlične jedi. Po lenobnem popoldnevu se zvečer dobimo na sestanku z ožjo ekipo Ambasade Rog, torej s tistimi, ki aktivno skrbimo za prostor, program in aktivnosti. Govorimo o težavah, s katerimi se srečujemo, in o načrtih za prihodnost. Nekateri izrazijo svoje strahove in skrbi - čeprav so že leto dni aktivno vključeni v upravljanje begunskega socialnega centra, niti sami zase ne vedo, če bodo sploh lahko ostali tukaj. Medtem ko so eni že pridobili status begunca, se drugi po negativnem odgovoru zdaj zanj borijo na sodišču. Čakanje je mučno in z malo upanja na uspeh, kar mnoge pahne v depresijo in obup. Težko je organizirati delavnice in žure, če veš, da ti lahko en sam papir s sodišča vzame vse, kar si zgradil - prijateljstva, skupnost, dejavno soustvarjanje utripa Ljubljane ... Sreda, 16. avgusta Po kosilu skuhamo kavo in čaj ter pripravimo prostor za Cafe International. To je redni tedenski dogodek, ki smo ga zagnali že pred več kot enim letom. Namenjen je druženju med begunci in lokalci, ki bi se radi spoznali s svojimi novimi someščani. Ob šahu in igri Človek ne jezi se so se v tem času stkala že številna prijateljstva. Tokrat med dogodkom Gregor snema film o Ahmadu iz Sirije, ki ga želi Slovenija deportirati na Hrvaško. Posname mnogo intervjujev z njegovimi prijatelji in sodelavci, ki želijo, da bi Ahmad lahko ostal. Po Cafe International se odpravim domov. Pripravljam se na prihajajoči nastop - v petek namreč nastopam na otvoritvi festivala Mladi Levi v Španskih borcih. Obiskovalcem bom pod umetniškim psevdonimom Shanti Priya vrtela glasbo iz bollywoodskih filmov in tudi sodobno bhangra produkcijo indijskih diaspor po svetu. Proti večeru začnem poučevati jogo - danes vodim dve skupini, večina učencev in učenk se je vrnila z morja, zato pred pričetkom sproščeno klepetamo in obujamo spomine. Pred spanjem najdem še nekaj časa za branje knjige - A Thousand splendid suns pisatelja Khaleda Hosseinija, roman, ki govori o življenju žensk v Afganistanu. Četrtek, 17. avgusta Zjutraj prijatelja iz Afganistana spremljam na osebni razgovor za podaljšanje statusa subsidiarne zaščite. Pred enim letom je bil še mladoleten, takrat so mu dovolili ostati do polnoletnosti. Zdaj mora ponovno utemeljevati, zakaj bi bil ogrožen, če bi ga deportirali v matično državo. Toda v Afganistanu ni bil še nikoli - rodil se je afganistanskim beguncem v Iranu, kjer so bili ves čas zatirani in brez pravic. V domovini pa nima nikogar, ne pozna jezika niti kulture. Če bi se moral vrniti tja, bi bil ponovno tujec, brez možnosti za preživetje, saj v Afganistanu vse temelji na družinskih vezeh. Lahko bi bil žrtev talibanov, nad njim bi visela stigma izdajalca in nekoga, ki se je ‘pokvaril’ na zahodu. Močno upam, da bodo njegov status mednarodne zaščite podaljšali, saj si je tukaj že ustvaril novo življenje - obiskuje šolo, trenira nogomet in ima mnogo prijateljev. Popoldne se ponovno dobimo na sestanku z ekipo iz Ambasade Rog, zvečer pa se odpravimo na Najijev koncert v Pritličju. Naji je mladi družbenokritični raper iz Irana, ki v Rogu vodi snemalni studio Go Home. Tudi on je na seznamu za deportacijo na Hrvaško. Res ne razumem, zakaj bi želela Slovenija izgubiti takšen talent. •


source: wikipedia

text: Osnóvne enòte mednarodnega sistema enot (SI - Système International) so: Definicije 20. maja 2019 je kot zadnji akt redefinicije osnovnih enot SI 2019 Mednarodni biro za uteži in mere uradno vpeljal sledeče nove definicije, ki so zamenjale prejšnje definicije osnovnih enot SI. Poleg tega poznamo še dve dopolnilni enoti SI, ki sta pravzaprav razmerji, torej brez dimenzije, zato ju ne prištevamo k osnovnim enotam: enota za merjenje ravninskih kotov je radian enota za merjenje prostorskih kotov je steradian Vse ostale fizikalne enote se lahko izpeljejo iz teh sedmih osnovnih enot (glej izpeljane enote SI). Za zapis zelo velikih ali zelo majhnih vrednosti se uporabljajo predpone SI. Sklici Enote SI


Na relaciji Mihovci – Ormož izgubljena črna denarnica (Kronologija pomembnejših dogodkov na območju Policijske postaje Ormož v minulih dneh) | KTV ORMOŽ 17.10.2019 | Novice Ob 9:15 uri smo na regionalni cesti v naselji Ivanjkovci kontrolirali voznika tovornega vozila, ugotovljeno je bilo, da je vozil pod vplivom alkohola (0,56 mg/L), zaradi česar mu je začasno bilo odvzeto vozniško dovoljenje in izdan plačilni nalog. TOREK 15. 10. 2019: 9.15 smo bili obveščeni o povoženju divjadi v Hranjigovcih. Vozniku je bilo izdano Obvestilo o odstopu od ogleda. 13.00 smo obravnavali poškodbo parkiranega vozila v Ormožu. 17.00 smo bili obveščeni o prometni nesreči s pobegom v Ormožu. Voznik osebnega avtomobila je zaradi nepravilnega premika z vozilom trčil v parkirano vozilo prijaviteljice in s kraja odpeljal. Izsleden je bil na domu, kjer mu je bil izdan plačilni nalog zaradi nepravilnega premika z vozilom ter zaradi kršitve, ko je odpeljal s kraja, ne da bi oškodovanki nudil svoje podatke in podatke od vozila. Ob 22.35 smo v Središču ob Dravi prijeli državljana Alžirije, kateri je na nedovoljen način prestopil državno mejo. Po končanem postopku bo predan hrvaškim varnostnim organom Ob 09:00 uri smo na mejnem prehodu Središče ob Dravi hrvaškim varnostnim organom predali tujca, kateri je nedovoljeno prestopil državno mejo. Ob 14.30 smo v okolici Središča ob Dravi prijeli štiri državljane Sirije, kateri so predhodno na nedovoljen način prestopili državno mejo. Po končanem postopku bodo tujci vrnjeni hrvaškim varnostnim organom. Ob 14.56 smo bili obveščeni s strani oškodovanke, da je na relaciji Mihovci – Ormož izgubila žensko črno denarnico z vsemi osebnimi dokumenti ter ostalimi karticami. Ob 15.00 smo bili s strani občana obveščeni o kaznivem dejanju vloma v objekt v okolici Svetega Tomaža. Na kraj je odšla patrulja, katera je opravila ogled kraja in po zbranih vseh obvestilih sledi poročilo na Okrožno državno tožilstvo. Ob 19.41 smo v Ormožu obravnavali poškodbo parkiranega osebnega avtomobila. Ob 02.15 smo v Središču ob Dravi prijeli 8 tujcev, 6 državljanov Sirije in 2 državljana Palestine, kateri so ilegalno vstopili v našo državo. Po končanih postopkih bodo tujci vrnjeni v R. Hrvaško. Napoved aktivnosti za četrtek dne 17. 10. 2019 •\tOpravljali bomo poostreni nadzor prometa s poudarkom na ugotavljanju kršitev pešcev, prekoračitve hitrosti, neuporabi varnostnega pasu in nedovoljeni uporabi mobilnih telefonov med vožnjo; •\tDo 20.10.2019 poteka poostren nadzor nad tovornimi vozili in avtobusi. •\tVsem občanom svetujemo, da svoja vozila redno zaklepajo in izvajajo druge samozaščitne ukrepe za zavarovanje osebnega premoženja. O vseh opaženih sumljivih osebah pa obveščajo policijo, na telefonski številki 113 ali 02 741 08 50. Previous504. oddaja “Med nami povedano”, 14. oktober 2019: Majda Keček – predsednica Društva SPOMINČICA (video) NextV Ormož prihaja PRVI Grossmannov festival fantastike in stripa


Tako smo prihranili v proizvodnji - posel2030.finance.si Tako smo prihranili v proizvodnji 20.11.2013 09:43 Dopolnjeno: 23.11.2013 11:06 V proizvodnji se prihranki skrivajo na več področjih. Pri energentih je včasih mogoče prihraniti zgolj z zamenjavo dobavitelja, pri surovinah in vhodnem materialu pa z optimizacijo nabavnih poti. Pogosteje pa se je treba lotiti naložb, denimo v varčnejše peči in sodobnejše stroje. Nekatera proizvodna podjetja vidijo prihranke v zniževanju stroškov dela, druga v naložbah, ki ustvarjajo prihranke v prihodnosti. Cilji, ki si jih postavijo, pa morajo biti merljivi, da se učinkovitost prijemov lahko pokaže. Mladi inženir je ob pregledu dokumentacije vodne inštalacije v steklarni našel pot, kako prihraniti šest tisoč evrov na mesec. Andrej Božič, direktor Steklarne Hrastnik Steklarna Hrastnik: boljša sestava izdelkov in rast produktivnosti Andrej Božič, direktor Steklarne Hrastnik, pravi, da iščejo prihranke tam, kjer ne škodijo poslovnemu procesu: »Torej tam, kjer lahko ti pozitivno vplivajo na učinkovitost poslovanja in kjer hkrati lahko omogočimo dolgoročni razvoj steklarne.« Letos je to pomenilo opustitev nedonosnih programov in energetske projekte, s katerimi so poskusili zmanjšati porabo energentov. »Z opustitvijo nedobičkonosnih poslov, z znižanjem stroškov na enoto proizvodnje po zagonu nove peči, boljšo sestavo prodanih izdelkov in večjo produktivnostjo smo dosegli 17 odstotkov boljši poslovni izid med januarjem in oktobrom v primerjavi z istim obdobjem lani,« pojasnjuje Božič. Pri energetskih projektih pa se pozna predvsem naložba v G-peč, kjer se namesto zraka uporablja čisti kisik. Tako so porabili 25 odstotkov manj električne energije in plina. »Dodatno pa iz G-peči izkoriščamo odpadni toplotni dimni plin za ogrevanje vode,« dodaja sogovornik. V Steklarni Hrastnik prihranke iščejo tudi sami zaposleni pri svojih dnevnih procesih. »Na primer na novo zaposleni mladi inženir je ob pregledu dokumentacije vodne inštalacije v steklarni našel pot, kako prihraniti šest tisoč evrov na mesec. Eden izmed projektov v steklarni je tudi 6585+, to pomeni 65 tisoč evrov vredno dnevno proizvodnjo in 85-odstotno uspešnost proizvodnje in več, ter je med drugim usmerjen v iskanje prihrankov v proizvodnem procesu,« pojasnjuje Božič. Acroni: s sistemom rednega obveščanja do znižanja nepotrebnih stroškov »Prihranke smo sistematično iskali pri vseh procesih v podjetju, pri optimalni sestavi jeklenega odpadka, ki ga potrebujemo pri izdelavi jekla, pri izboljševanju izkoristkov, pri porabi energije in pri priboru za proizvodnjo. Iskali smo jih tudi pri stroških vzdrževanja, tako da nabavljamo samo tisto, kar je nujno za nemoteno delovanje proizvodnje,« pravi Matija Kranjc, izvršni direktor za finance v Acroniju, skupini SIJ - Slovenska industrija jekla. Največje prihranke so dosegli pri zemeljskem plinu, pravi, a to predvsem zaradi nižjih cen plina in tudi manjše porabe. »Glede na prejšnje leto dosegamo večje prihranke tudi pri stroških nabave elektrod in stroških dela, vendar ne na račun nižjih plač, ampak predvsem z manjšim številom zaposlenih kot posledico naravnega odliva. Od junija imamo prihranke tudi pri prevozu žlindre,« še našteva Kranjc. Ustvarjanja prihrankov so se v Acroniju lotili sistematično: skupaj z odgovornimi so po vrstah stroškov analizirali razmere, pripravili predloge za znižanje stroškov, določili odgovorne osebe ter vzpostavili sistem rednega mesečnega spremljanja in poročanja o odstopanjih. »Na letni ravni smo s tem prihranili nekaj milijonov evrov.« Lotrič Meroslovje: vse več avtomatizacije V podjetju Lotrič Meroslovje ocenjujejo, da so se jim na letni ravni odhodki zmanjšali do deset odstotkov. »Prejšnja leta smo veliko energije vložili v avtomatizacijo naših meroslovnih postopkov. Leta 2010 smo namreč za obdelavo večjega števila podatkov začeli razvijati modularno zasnovan laboratorijski informacijski sistem QTree. Zajemal je tehnološki del procesa laboratorija in kot tak ni bil neposredno povezan z ekonomskim delom,« eno izmed večjih sprememb opisuje direktor podjetja Marko Lotrič. Za tako rešitev so se odločili zaradi vse večjih potreb po povezavi in nadgradnji sistema, ki je prišla zaradi širitve laboratorija. »Največja dodana vrednost programa QTree za laboratorij je način izvajanja postopkov. Omogočena je polna avtomatizacija postopkov s povezovanjem na merilne instrumente in prenosom podatkov. To pomeni zmanjšanje števila človeških napak in posvečanje izvajalca dejanski nalogi, ki jo opravlja, to je meritev,« pojasnjuje Lotrič. Prihranek je tudi časovni: kar so včasih delali »peš«, zdaj opravijo z le nekaj kliki. »Na letni ravni izvedemo več kot 25 tisoč meroslovnih postopkov. Velik prihranek pomeni elektronsko generiranje in shranjevanje certifikatov, ki se izdajo ob izvedbi meroslovnega pregleda, saj svoje poslovne procese usmerjamo na brezpapirno delovanje.« Največje možnosti za prihranke so v proizvodnji, gre za okoli pet odstotkov prihodkov. Matej Stempelj, Hella Saturnus Hella Saturnus: do prihrankov s programom stalnega izboljševanja Iskanja prihrankov se je mogoče lotiti tudi celostno in sistematično s programi stalnega izboljševanja. Tega so se lotili v Helli Saturnusu, kjer od poslovnega leta 2005/06 poteka program Lion. »Ta zajema proizvodnjo s tremi podskupinami: operativno poslovanje, stroški nekakovosti in logistika. Zajema tudi področja proizvodnih stroškov, kjer gre za prihranke pri materialu, trženje in prodajo, razvoj in administracijo,« pojasni Matej Stempelj, direktor kontrolinga in financ. Glavni cilj tega programa je zbiranje idej za izboljšanje procesov in s tem optimiziranje stroškov. Kot pojasnjuje Stempelj, morajo biti cilji merljivi, temeljiti pa morajo predvsem na učinkovitosti: »Recimo skrajšanje proizvodnih časov z manj proizvodnega kadra, zmanjšanje izmečka, skrajšanje časa razvoja izdelkov, uporaba cenejših, a enako kakovostnih materialov, optimiziranje stroškov administracije z uporabo različnih orodij in tako naprej.« Največje možnosti za prihranke so v proizvodnji, gre za okoli pet odstotkov glede na obseg prihodkov, pravi Stempelj in dodaja, da v fazi razvoja zneski prihrankov niso tako veliki, a se učinek pokaže pozneje v proizvodni fazi. Članek je bil objavljen 20. novembra na Finance.si.


Samsung kmalu s tablicami z razmerjem stranic 4 proti 3? Zaslon z razmerjem stranic 4 proti 3 naj bi bil med uporabniki tabličnih računalnikov izjemno priljubljen! Podjetje Google je v drugi polovici oktobra predstavilo novi tablični računalnik Nexus 9, ki so ga zanj pripravili nadobudni inženirji podjetja HTC. Novost je opremljena z 8,9-palčnim (22,6-centimetrskim) zaslonom ločljivosti 2.048 x 1.536 slikovnih točk in razmerjem stranic 4 pri 3 oziroma enakim razmerjem kot Applov iPad 2. Ker kupci tablic Google Nexus 9 ne morejo prehvaliti zaslona z razmerjem stranic 4 proti 3, naj bi se zanj odločilo tudi podjetje Samsung, katerega tablični računalniki v zadnjem času ne gredo ravno dobro v prodajo. Podjetje Samsung naj bi kmalu ponudilo v prodajo kar štiri tablične računalnike, in sicer tablici družine Galaxy Tab (razvojni oznaki SM-T35X in SM-T55x) ter tablici družine Galaxy Note (Pro) z razvojnima oznakama SM-P35x in P55x SM. Vse tablice bodo opremljene s 64-bitnim procesorjem Qualcomm Snapdragon 410, na pomnilniku pa bo prednameščen mobilni operacijski sistem Android 5.0 Lollipop. Tabična računalnika Galaxy Tab SM-T35X in SM-P35x bosta razpolagala z 8-palčnim (20,3-centimetrskim) zaslonom, medtem ko bosta tablici M-T55x in SM-P55x za prikazovanje slik imeli na voljo zaslon z 9,7-palčno (24,6-centimetrsko) diagonalo. Samsung naj bi nove tablične računalnike z razmerjem stranic 4 proti 3 predstavil v drugem ali tretjem četrtletju naslednjega leta. O dobavljivosti in maloprodajni ceni novosti pa je seveda še prezgodaj govoriti.


text: Arhimed (tudi Arhimedes) [arhiméd/arhimédes] (: Arhimḗdēs), starogrški matematik, fizik, mehanik, izumitelj, inženir in astronom, * 287 pr. n. št., Sirakuze, Sicilija, † 212 pr. n. št., Sirakuze. Čeprav je o njegovem življenju znanih samo nekaj podrobnosti, velja za največjega matematika antike in enega od največjih vseh časov. Arhimed je s konceptom neskončno majhne količine in metodo izčrpavanja izpeljal in strogo dokazal vrsto geometrijskih izrekov, vključno s ploščino kroga, površino in prostornino krogle ter ploščino pod parabolo, s čimer je že nakazal sodobni infinitezimalni račun in matematično analizo. Med druge matematične dosežke spadajo točen približek števila π, ki ga je določil z analizo Arhimedove spirale, in eksponentno izražanje zelo velikih števil. Bil je tudi eden prvih, ki je uporabil matematiko za razlago fizikalnih pojavov, postavil temelje hidrostatike in statike, vključno z razlago delovanja vzvoda. Izumil je tudi več naprav, med njimi vijačno črpalko, škripčevje in vojaške stroje za obrambo Sirakuz. Umrl je med obleganjem Sirakuz. Ubil ga je rimski vojak, čeprav je imel ukaz, da se mu ne sme nič zgoditi. Rimski govornik Cicero piše, da so mu na njegovo zahtevo na grob postavili kroglo in valj, ki sta simbolizirala njegova matematična odkritja. Za razliko od njegovih izumov so bili njegovi matematični spisi v antiki bolj malo znani. Prebirali in navajali so jih matematiki iz Aleksandrije, prvi obširen zbornik njegovih del pa je nastal šele okoli leta 530. V Konstantinoplu ga je objavil bizantinski matematik, astronom in arhitekt Izidor iz Mileta. Komentarje Arhimedovih del, primerne tudi za širše bralstvo, je prvi napisal in objavil Evtokij v 6. stoletju. Srednji vek je preživelo razmeroma malo kopij Arhimedovih spisov, ki so kasneje postali pomemben vir zamisli za renesančne učenjake. Leta 1906 so odkrili do tedaj neznan Arhimedov palimpsest, grški prepis Arhimedovih del iz 10. stoletja, ki je dal nove vpoglede v Arhimedove matematične metode. Življenje Arhimed je bil rojen okoli leta 287 pr. n. št. v sicilskem pristaniškem mestu Sirakuze, ki je bilo tedaj samoupravna kolonija Magnae Graeciae ob obali južne Italije. Datum njegovega rojstva temelji na trditvi bizantinskega grškega zgodovinarja Ivana Ceca, da je živel 75 let. Arhimed v Psamitu (O številu peščenih zrn) omenja, da je bil njegov oče astronom Fidij, o katerem ni nič znanega. Plutarh v svojih Vzporednih življenjih piše, da je bil Arhimed v sorodu s kraljem Hieronom II. Sirakuškim. Arhimedov življenjepis, ki ga je napisal njegov prijatelj Herakleid, se je izgubil, zato so podrobnosti iz njegovega življenja nejasne. Nič ni znanega na primer o tem, ali je bil poročen in imel otroke. V mladosti je morda študiral v Aleksandriji, kjer sta tedaj študirala tudi Konon s Samosa in Eratosten iz Kirene. Arhimed omenja, da je bil Konon njegov prijatelj, Eratostenu pa je posvetil uvoda v svoji Metodi mehanskih izrekov in Problemu goveda. Umrl je med 2. punsko vojno okoli leta 212 pr. n. št., ko je rimska vojska pod poveljstvom generala Marka Klavdija Marcela po dveh letih obleganja osvojila Sirakuze. Njegovo smrt ob zavzetju Sirakuz so opisali različno. Plutarh je o njej poročal takole: »Usoda je hotela, da je bil pogreznjen v delo na nekem problemu in je osredotočil ves svoj razum in svoje oči na diagram, ki ga je raziskoval, in ni opazil, da so vdrli Rimljani in je mesto padlo. Ko se mu je približal rimski vojak in ga pozval, naj mu sledi k Marcelu, je to odklonil, dokler ne reši matematičnega problema. Vojaka je odgovor tako razjezil, da je potegnil meč in ga zaklal.« Arhimedove zadnje besede naj bi bile »Ne dotikaj se mojih krogov!« (latinsko Noli turbare circulos meos!, grško μὴ μου τοὺς κύκλους τάραττε! [Mē mou tous kuklous taratte!]), se pravi matematičnega grafa, ki ga je ravno preučeval. Za to trditev ni nobenega trdnega dokaza, ker ni omenjena v nobenem Plutarhovem zapisu. Plutarh ponuja tudi drug, manj znan opis njegove smrti. V njem pravi, da so ga ubili med poskusom predaje. V tej zgodbi je Arhimed nosil matematični instrument, vojak pa je mislil, da nosi dragocenost in ga je ubil. General Marcel naj bi bil zaradi njegove smrti ogorčen, saj ga je imel za uglednega učenjaka in je ukazal, da mu ne smejo storiti nič žalega. V Nepozabnih dejanjih in izrekih Valerija Maksima iz 1. stoletja n. št. so Arhimedove zadnje besede malo drugačne: »... sed protecto manibus puluere 'noli' inquit, 'obsecro, istum disturbare'« »... z rokama je pokril prah in rekel 'prosim te, da jih pustiš pri miru'«. Arhimedov grob sta na njegovo željo krasila krogla in valj, ki sta simbolizirala njegovo najslavnejše matematično odkritje. Dokazal je namreč, da sta prostornina in površina krogle enaka dvema tretjinama prostornine in površine enakostraničnega valja z višino, enako premeru krogle. Leta 75 pr. n. št., se pravi 137 let po Arhimedovi smrti, je njegov grob iskal Cicero, ki je služil na Siciliji kot kvestor. Zgodbo o Arhimedovem grobu so domačini poznali, nihče pa ni vedel, kje je. Grob je odkril pri Agrigentskih vratih v Sirakuzah. Bil je povsem zanemarjen in zaraščen, zato ga je očistil in nato prebral nekaj napisov na nagrobniku. Potem je sled ponovno izginila, dokler niso leta 1965 o najdbi njegovega groba na dvorišču Hotela Panorama v Sirakuzah poročali italijanski arheologi. Za to, da je grob res njegov, ni nobenega trdnega dokaza. Odkritja in iznajdbe Arhimedov zakon Najbolj znana zgodba o Arhimedu pripoveduje, kako je odkril metodo za določane prostornine teles nepravilnih oblik. Arhimedu so prinesli krono, ki naj bi bila izdelana iz čistega zlata, in ga vprašali, ali so goljufivi zlatarji k zlatu primešali tudi nekaj srebra. Arhimed krone ni smel poškodovati, zato jo je potopil v vodo in iz dviga nivoja vode izračunal njeno prostornino. Meritev je mogoča zaradi dejstva, da je voda pri teh pogojih praktično nestisljiva. Ugotovil je, da je gostota krone manjša od gostote čistega zlata in s tem dokazal, da je k zlatu primešanega nekaj cenejšega srebra. Po tem odkritju je menda gol tekal po sirakuških ulicah in vpil »Eureka!« (grško εὕρηκα [heúrēka]), se pravi »Odkril sem!«. Zgodba o zlati kroni v Arhimedovih znanih delih ni omenjena, v praksi pa pomeni, da je izračun mogoč zaradi možnosti zelo točnega tehtanja mase izpodrinjene tekočine. Hidrostatični tlak in Arhimedovo načelo je opisal v razpravi O plavanju teles. Zakon pravi, da na plavajoče telo deluje sila vzgona F, ki je enaka teži izpodrinjene tekočine: kjer je: – masa izpodrinjene tekočine – težni pospešek – gostota tekočine – prostornina izpodrinjene tekočine Sila vzgona deluje proti sili teže. Njeno prijemališče je težišče telesa. Arhimedova metoda se še danes uporablja za določanje gostote snovi in preučevanje plovnosti teles. Arhimedov vijak Velik del Arhimedovega inženirskega dela je nastal med izpolnjevanjem potreb domačih Sirakuz. Grški pisatelj Atenej piše, da je sirakuški kralj Hieron II. pri Arhimedu naročil načrte za veliko ladjo Sirakuzijo, ki bi bila uporabna za luksuzno potovanje in kot vojna ladja. Sirakuzija naj bi bila naj bi bila največja ladja, zgrajena v antiki. Po Atenejevem pisanju je lahko nosila 600 ljudi, imela okrasne vrtove, gimnazijo in tempelj, posvečen boginji Afroditi. Ker je ladja puščala in je vanjo vdiralo veliko vode, ja Arhimed domnevno razvil vijak, s katerim je izčrpaval kalužo. Arhimedov stroj je imel vijačnico, vgrajeno v notranjosti valja. Poganjal se je z rokami. Kasneje se je izkazalo, da je uporaben tudi za črpanje vode iz nižje ležečih namakalnih kanalov. Arhimedov vijak se še vedno uporablja za črpanje tekočin iz suhih zrnatih trdnih snovi, na primer premoga in žita. Arhimedov vijak, ki ga je v rimskih časih opisal Mark Vitruvij, bi lahko bil izboljšana različica vijačne črpalke, ki so jo uporabljali za namakanje Babilonskih visečih vrtov. Prvi parnik s pogonom na Arhimedov vijak, zgrajen leta 1838, so njegovemu izumitelju v čast imenovali SS Archimedes. Arhimedov krempelj Arhimedov krempelj je bil eden od strojev, ki jih je med 2. punsko vojno skonstruiral Arhimed za obrambo Sirakuz pred vojsko Rimske republike pod poveljstvom generala Marka Klavdija Marcela. Videz in delovanje stroja sta še vedno predmet razprav. Antični viri trdijo, da je stal na morskem obzidju za obrambo pred napadom z morja. Skopi opisi pravijo, da je bil nekakšen žerjav oziroma ogromno dvigalo, s katerega je visela kljuka. To se je lahko zagozdilo za sovražno ladjo, jo z dvigalom dvignilo in tako potopilo. V zadnjem času so večkrat poskusili rekonstruirati in preskusiti Arhimedovo orožje. Leta 2005 je ekipa, ki jo je zbral Discovery Channel, v televizijski oddaji Super orožja antičnega sveta zgradila svojo inačico orožja in dokazala, da deluje. Toplotni žarek Arhimed je kot orožje morda uporabil tudi več zrcal, ki so kot celota delovala kot parabolično zrcalo in bi lahko vžgala rimske oblegovalne ladje. V 2. stoletju n. št. je grški retorik Lucijan zapisal, da je Arhimed med obleganjem Sirakuz uničili sovražne ladje z ognjem. Nekaj stoletij kasneje je grški arhitekt in matematik Antemij kot Arhimedovo orožje omenil konkavne leče. Tudi to domnevno orožje je že od renesanse predmet razprav. Descartes ga je zavrnil kot nemogoče, medtem ko so sodobni raziskovalci poskušali poustvariti njegov učinek samo s sredstvi, ki jih je imel na razpolago Arhimed. Mednje so spadali polirani bronasti ali bakreni ščiti, ki bi delovali kot sistem paraboličnih zrcal in usmerili svetlobo na sovražno ladjo. Enako načelo uporabljajo sodobne sončne peči. Preskus Arhimedovega toplotnega žarka je leta 1973 opravil grški znanstvenik Ioannis Sakkas v vojaški pomorski bazi Skaramagas pri Atenah. 70 pobakrenih zrcal velikosti 1,5 × 1,0 m je usmeril na maketo rimske bojne ladje iz vezanega lesa, oddaljene približno 50 m. Ko so bila zrcala točno usmerjena, se je ladja po nekaj sekundah vžgala. K temu je verjetno veliko pripomogel premaz iz bitumna, s katerim so premazovali ladje tudi v klasičnem obdobju. Oktobra 2005 je preskus izvedla skupina študentov s Tehnološkega inštituta Massachusettsa. Uporabila je 127 kvadratnih zrcal s stranico 30 cm, usmerjenih na maketo lesene ladje, oddaljeno 30 m. Maketa se je vžgala samo ob povsem jasnem vremenu in ko je bila pri miru najmanj deset minut. Zaključek preskusa je bil, da so pri teh pogoji zrcala uporabno orožje. Ekipa z istega inštituta je preskus ponovila v San Franciscu za televizijsko oddajo MythBusters. Za tarčo je izbrala leseno ribiško barko. Med preskusom je les pooglenel in se samo rahlo vnel, ker je za njegov vžig potrebna temperatura približno 300 °C. Ekipa MythBusters je preskus uvrstila med nepotrjene oziroma spodletele, ker so za njegov uspeh potrebne idealne vremenske razmere in dovolj velik čas. Poudarili so, da se Sirakuze odpirajo proti vzhodu, zato bi bila obramba uspešna samo dopoldne, ko je učinek sončne svetlobe ob taki legi največji, in da so imeli branilci za uničevanje ladij na majhne razdalje na razpolago mnogo bolj enostavna in dostopna orožja, na primer goreče puščice in katapulte. Ekipa MythBusters je preskuse ponovila decembra 2010 in jih ponovno uvrstila v kategorijo nepotrjeno, ker temperatura jader na ladji nikoli ni dosegla temperature 210 °C, potrebne za njihov vžig. Eden od zaključkov je bil, da bi zrcala bolj motila oziroma slepila ladijsko posadko kot resno ogrozila njihovo ladjo. Druga odkritja in iznajdbe Arhimed ni izumil vzvoda, ampak je v delu Ravnotežje geometrijskih likov pojasnil načelo njegovega delovanja in s tem postavil temelje sodobne statike. Vzvod je tog, v neki točki podprt drog. Dela vzvoda levo in desno od podpore sta ročici ali kraka. Vzvod je v ravnotežju kadar sta produkta bremen in ročic enaka: kjer sta: – sili – ročici To pomeni, da je za dvig bremena na kratki ročici na daljši ročici potrebna manjša sila. Po Paposu Aleksandrijskem je Arhimed po svojem odkritju izjavil: »Dajte mi mesto, kamor ga bom lahko oprl, pa bom premaknil Zemljo« (grško ). Svojo trditev je na kraljev poziv menda dokazal tako, da je ladjo, polno Sirakužanov, s sistemom vzvodov in škripcev dvignil iz morja in jo odložil na obalo. Kralj je potem izjavil, da je treba Arhimedu odslej verjeti brez ugovora. Načelo so pred njim opisali Aristotelovi učenci peripatetiki, njegovo odkritje pa se včasih pripisuje Arhitu. Plutarh piše, da je Arhimed zasnoval škripčevje, ki je delovalo po načelu vzvoda in je mornarjem omogočalo dvigovanje sicer pretežkih bremen. Zaslužen je tudi za izboljšanje moči in točnosti katapulta in izum odometra. Odometer je opisan kot voziček z zobniškim mehanizmom, ki je po vsaki prepotovani milji v posodo spustil kroglico. Cicero na kratko omenja Arhimeda v svojem delu De re publica, izmišljenem pogovoru, ki naj bi potekal leta 129 pred n. št. General Mark Klavdij Marcel je po zavzetju Sirakuz okoli leta 212 pred n. št. dejal, da bo v Rim odnesel dva Arhimedova mehanizma, ki sta kazala gibanje Sonca, Lune in petih planetov in sta bila uporabna v astronomiji. Cicero omenja tudi, da sta podoben mehanizem zasnovala Tales iz Mileta in Evdoks. Marcel naj bi enega od mehanizmov obdržal zase kot vojni plen, drugega pa poklonil templju Vrlin v Rimu. Napravi sta bila nekakšna planetarija ali modela planetnega sistema. Papos trdi, da je Arhimed opisal konstrukcijo mehanizma v rokopisu O izdelavi nebesnega svoda, ki se je izgubil. Sodobne raziskave na tem področju so se osredotočile na podoben mehanizem z Antikitere, izdelan okoli leta 100 pred n. št. Za izdelavo mehanizma je bilo potrebno prefinjeno poznavanje diferencialnih reduktorjev, za katerega se je dolgo časa domnevalo, da presega domet antične tehnologije. Odkritje mehanizma z Antikitere leta 1902 je dokazalo, da so tovrstne naprave poznali že stari Grki. Matematika Arhimed se ni ukvarjal samo z izumljanjem mehanskih naprav, temveč tudi s fiziko, astronomijo in zlasti z matematiko. Obvladoval je infinitezimale, števila z zelo majhnimi absolutnimi vrednostmi, vendar večja od 0, in jih uporabljal na način, podoben sedanjemu integriranju. Skušal je načrtati pravilni sedemkotnik. Merjenje kroga Z drobljenjem do absurda (reductio ad absurdum) je lahko rešil probleme s poljubno točnostjo ali določil meje, znotraj katerih je ležal odgovor. S tehniko, znano kot metoda izčrpavanja, je izračunal približno vrednost števila π. V Merjenju kroga () je to opravil tako, da je krogu orisal in vrisal pravilna šestkotnika in nato postopoma podvajal število stranic obeh mnogokotnikov. Predpostavil je, da se bo z naraščanjem števila stranic vsota njihovih dolžin približevala obsegu kroga. Po vsakem koraku je zato izračunal vsoti stranic obeh likov in ju primerjal. Po štirih korakih se je njihovo število povečalo na n = 96 = 25 · 3, izračunani približek števila π pa je dobil vrednost: ali približno: oziroma srednja vrednost spodnje in zgornje meje Arhimedova izračunana vrednost je skladna z njegovo dejansko vrednostjo približno 3,1416. Pred njim so tudi drugi starogrški matematiki poskušali uporabljati ploščino včrtanih mnogokotnikov za izračun približkov π, vendar je Arhimed prvi uporabil obseg kroga. Dokazal je tudi, da je ploščina kroga enaka zmnožku π in kvadrata polmera (πr2). Če se razmerje med obsegom kroga o = 2π r in njegovim premerom 2r označi s πo in razmerje med ploščino kroga p = π r2 in ploščino njemu očrtanega kvadrata (2r)2 s πp, se vidi, da razmerje πo/πp ni odvisno od velikosti kroga. To so vedeli že Sumerci in Egipčani, niso pa vedeli, da sta števili πo in πp v ozki medsebojni zvezi. Tega nista vedela niti Pitagora niti Evklid in vsa grška matematična šola pred Arhimedom. Da razmerje πo = 4πp ni odvisno od premera kroga, so grški matematiki odkrili malo pred Arhimedom na začetku 4. stoletja pr. n. št. Arhimed je dokazal tudi, da v enačbah za izračun obsega in ploščine kroga nastopa ista konstanta, kar ni bilo samo po sebi razumljivo. Pred njim so uporabljali različni vrednosti π. Konstanta obsega je enaka konstanti ploščine . Evklid je v svojih Elementih dokazal konstanto ploščine za kroge (, 12. knjiga, trditev 2). Ni pa nikjer omenjal razmerja ali karkoli podobnega. Arhimed je v Merjenju kroga dokazal, da velja (trditev 1): nikjer pa sicer ni eksplicitno navedel, da je razmerje konstanta. Vendar to dejstvo posredno izhaja iz njegovega dela in poleg prvi trditvi iz Merjenja kroga je treba Evklidovim izrekom dodati dva njegova aksioma iz dela O krogli in valju: Kvadratni koren števila 3 V Merjenju kroga je izračunal tudi vrednost kvadratnega korena števila 3: ali približno: Ahimedova spodnja in zgornja meja sta točni na (4 desetiška mesta) in (6 desetiških mest). Pri tem ni navedel točnega postopka, verjetno pa je uporabil iteracijo, neko vrsto intepolacijske metode ali kombinacijo več metod. Dejanska vrednost je približno 1,7320508. Na ta način je sicer najboljša spodnja meja enaka: ni pa jasno zakaj je Arhimed ni navedel. Mogoče je potreboval boljšo zgornjo mejo in je računal naprej, spodnje meje pa ni navajal. Čeprav svojih metod ni pojasnil, se lahko približka dobita na enak način kot rešitev Pellove enačbe za n = 3: Krogla in valj V razpravi O krogli in valju, naslovljeni na Dositeja, je Arhimed dobil rezultate, na katere je bil najbolj ponosen: izračunal je razmerje med kroglo in njej očrtanim valjem enako višino in premerom. Prostornini krogle in valja merita: njuni površini pa: kjer je: – polmer valja in krogle in polovica višine valja. Prostornina in površina krogle sta torej enaka dvem tretjinam prostornine in površine očrtanega valja. Prostornina valja je trikratnik prostornine temu valju vrčtanega stožca. V isti razpravi je domneval, da vsaka veličina, ki je dovolj krat dodana sama sebi, preseže katero koli dano veličino (Arhimedov aksiom realnih števil). Kvadratura parabole Izračunal je najstarejši znani primer geometrične vrste s količnikom : V Kvadraturi parabole je dokazal, da je ploščina lika med parabolo in sekanto krat večja od ploščine včrtanega trikotnika, ki ustreza pogojem na desnem grafu. Če je prvi člen vrste površina trikotnika, je drugi člen vsota površin dveh trikotnikov, katerih osnovnici sta manjši sekanti. Rešitev problema je izrazil z vsoto zgornje neskončne geometrične vrste: Vsoto te vrste je izračunal z neposrednim računom, ki ga je zamislil prav za to vrsto. Ta dokaz uporablja različico vrste: katere vsota je enaka 1⁄3. Pri njem se najde primerjave v preprosti obliki, da so členi aritmetičnega zaporedja logaritmi členov geometričnega zaporedja. Izračun peščenih zrn V Izračunu peščenih zrn (Psammites) je izračunal največje število peščenih zrn, potrebnih za napolnitev Vesolja, pri čemer je predpostavil velikost Vesolja. K temu ga je spodbudila pripomba, da je število zrn preveliko, da bi se ga dalo izračunati, in hotel je dokazati, da je mogoče vse kar v resnici obstaja tudi izmeriti. Arhimed je k temu zapisal: »Kralj Gelo (Gelo II., sin Hieorna II.) trdi, da je število zrn neskončno, jaz pa trdim, da pesek ni samo v Sirakuzah in drugod po Siciliji, ampak tudi v vseh drugih naseljenih in nenaseljenih pokrajinah.« Za reševanje problema in za izražanje velikih števil je uporabljal poseben številski sistem, ki je temeljil na miriadi miriad (100 milijonov ali 108). Izraz miriada izhaja iz grškega izraza : myrias in pomeni število 10.000. Njegov sistem je bil že skoraj tak kot sodobna potenčna (eksponenta) oblika. Z Evklidovim pravilom o deljenju potenc je odkril pravilo za njihovo množenje. Ker se razdalje od Zemlje do zvezd s tedanjimi instrumenti ni dalo izmeriti, je Arhimed na osnovi Aristarhovih domnev predpostavil, da je Zemljin tir krožnica, da ima Vesolje obliko krogle in da je razmerje med premerom Vesolja in premerom Zemljinega tira enako razmerju med premerom Zemljinega tira in Zemljinim premerom. Povedano drugače to pomeni, da je zvezdna paralaksa, ki jo povzroči gibanje Zemlje okrog Sonca, enaka solarni paralaksi, ki jo povzroči gibanje okrog Zemlje. Za izračun zgornje meje števila zrn je predpostavil tudi to, da obseg Zemlje ni večji od 10 miriad stadijev (5,5 km), da Luna ni večja od Zemlje in Sonce ni več kot trideset krat večje od Lune, da je kotni premer Sonca, gledan z Zemlje, večji od 1/200 pravega kota (π/400 radianov = 0,45°) in izračunal, da premer Vesolja ne presega 1014 stadijev, kar v sodobnih enotah znese približno 2 svetlobni leti. Za njegovo napolnitev bi potrebovali največ 8 vigintilijonov ali 8 zrn peska. Spisi Zdi se, da Arhimed ni bil posebno ponosen na svoje mehanske izume. Zanje je mislil, da ne predstavljajo pravega filozofskega dela, zato je objavljal samo svoje matematične razprave. Pisal je v dorski grščini, narečju antičnih Sirakuz. Njegovi spisi se niso tako dobro ohranili kot Evklidovi, zato je sedem njegovih razprav znanih samo iz omemb drugih avtorjev. Papos Aleksandrijski omenja razpravo O izdelavi krogle in druga dela s področja mnogokotnikov, medtem ko Teon Aleksandrijski citira odlomek o lomu svetlobe iz izgubljene razprave Catoptrica. Arhimed je svoja odkritja objavljal v korespondenci z aleksandrijskimi matematiki. Njegova dela je prvi zbral bizantinski grški arhitekt Izidor iz Mileta okoli leta 530. Komentarje njegovih del je v 6. stoletju napisal Evtokij iz Aškalona, s čimer je njihovo poznavanje razširil na večji krog ljudi. Tabit ibn Kora (836–901) je Arhimedova dela prevedel v arabščino, Gerard iz Cremone (okoli 1114–1187) pa v latinščino. Med renesanso je Johann Herwagen leta 1544 v Baslu objavil Editio Princeps (Prva izdaja) Arhimedovih del v grškem in latinskem jeziku. Okoli leta 1586 je Galileo Galilei iznašel hidrostatsko tehtnico za tehtanje kovin v zraku in vodi, za katero je domnevno dobil navdih v Arhimedovih delih. Ohranjena dela O ravnovesju ravnin () Knjiga ima dva dela. Prvi vsebuje petnajst trditev in sedem aksiomov, drugi pa deset trditev. Obravnava zakon vzvoda, ki pravi, da je vzvod v ravnovesju, kadar so razdalje od opore (ročice) obratno sorazmerne velikostim bremen. Svoja spoznanja iz statike je uporabil za izračun težišč različnih geometrijskih likov, vključno s trikotnikom, paralelogrami in parabolami. Merjenje kroga () je kratka razprava, ki obravnava tri Arhimedove trditve. Napisana je kot korespondenca z Dositejem iz Pelezija, učencem Konona s Samosa. V tretji trditvi pravi, da je vrednost π večja od in manjša od . O spiralah () Tudi to delo, ki vsebuje 28 trditev, je naslovljeno na Dositeja in obravnava aritmetično ali Arhimedovo spiralo. Arhimedova spirala je geometrijsko mesto točk, ki nastane takrat, ko se točka giblje od dane negibne točke s konstantno hitrostjo vzdolž premice, ki se vrti s konstantno kotno hitrostjo. V polarnem koordinatnem sistemu je definirana z enačbo kjer je: – parameter, ki obrača spiralo, – parameter, ki določa razdaljo med zaporednimi obrati. Arhimedova spirala je eden od prvih primerov mehanske krivulje (krivulje, ki sledi premikajoči se točki), ki so jo preučevali grški matematiki. O krogli in valju () (dve knjigi) V tej razpravi, naslovljeni na Dositeja, je Arhimed opisal izračune prostornin in površin krogle in valja, na katere je bil najbolj ponosen. Kipa obeh geometrijskih teles so na njegovo zahtevo postavili na njegov grob. O konoidih in sferoidih () V tem delu, naslovljenem na Dositeja, je Arhimed izračunal površine in prostornine odsekov stožca, krogle in paraboloidov. O plavajočih telesih () (dve knjigi) V prvem delu razprave govori o zakonu ravnotežja tekočin in dokaže, da bi voda okoli središča težnosti dobila obliko krogle. Razprava bi lahko bila poskus razlage teorije tedanjih astronomov, tudi Eratostena, da je Zemlja okrogla. Tekočine, ki jih je opisal Arhimed, niso samogravitirajoče, ker je Arhimed domneval, da obstaja točka, proti kateri padajo vsa telesa, da bi dobila okroglo obliko. V drugem delu je izračunal ravnotežne položaje odsekov paraboloidov, ki so bili verjetno idealizirana oblika ladijskih trupov. Del trupa je potopljen, del pa nad vodno gladino in plava podobno kot ledena gora. Arhimed je svoj zakon o vzgonu zapisal takole: Na vsako telo, ki je v celoti ali delno potopljeno v tekočino, deluje proti njegovi teži sila, ki je enaka teži izpodrinjene tekočine. Njeno prijemališče je težišče izpodrinjene tekočine. Kvadratura parabole () V tem delu, naslovljenem na Dositeja, je 24 trditev. Arhimed je z dvema metodama dokazal, da je ploščina odseka parabole enaka 4/3 ploščine odseku včrtanega trikotnika, ki ustreza že omenjenim pogojem. Odsek je razdelil na neskončno mnogo trikotnikov in vsoto njihovih ploščin izračunal iz vsote neskončne geometrične vrste s kvocientom 1⁄4: Ostomachion () Ostomachion (ali stomachion) je sestavljanka, podobna tangramu, in razprava z njenim podrobnim opisom, objavljena v Arhimedovem palimpsestu. Arhimed je izračunal ploščine 14 trikotnikov, ki jih je mogoče sestaviti v kvadrat. Raziskave, ki jih je opravil Reviel Netz s Stanford University, objavljene leta 2003, kažejo, da je Arhimed poskušal ugotoviti, na koliko načinov je mogoče njene dele sestaviti v obliko kvadrata. Netz je izračunal, da je to mogoče izvesti na 17.152 načinov. Če se iz tega števila izključijo rešitve zaradi sukanja in zrcaljenja, ostane 536 rešitev. Sestavljanka je eden od prvih primerov reševanja problemov v kombinatoriki. Izvor njenega imena je nejasen. Domneva se, da izvira iz starogrške besede stomachos (), ki pomeni grlo ali požiralnik. Avsonij trdi, da je beseda v obliki ostomachion sestavljena iz besed osteon ( – kost) in machē ( – spopad ali boj). Sestavljanka je znana tudi kot loculus Archimedius – Arhimedova škatla. Arhimedov problem goveda Problem se v nemških prevodih, ki sta jih objavila Georg Nesselmann (1842) in Krumbiegel (1880), glasi: Izračunaj, o, prijatelj, število govedi, ki se je nekoč na soncu pasla na ravnicah Sicilije, razdeljene po barvah v štiri črede, eno mlečno belo, eno črno, eno lisasto in eno rumeno. Število bikov je večje od števila krav, razmerja med njimi pa so naslednja: beli biki črnih bikov + rumenih bikov, črni biki lisastih bikov + rumenih bikov, lisasti biki belih bikov + rumenih bikov, bele krave črne črede, črne krave lisaste črede, lisaste krave rumene črede, rumene krave bele črede. Problem je leta 1773 odkril Gotthold Ephraim Lessing v knjižnici Herzoga Augusta v Nemčiji v grškem rokopisu, napisanem kot pesnitev v 44 verzih. Naslovljen je na Eratostena in aleksandrijske matematike. Arhimed jih je izzval, da število govedi izračunajo s sistemom sedmih diofantskih enačb z osmimi neznankami in zato neskončnim številom rešitev. Vprašanje spada med težje različice problema, ker morajo biti rešitve cela števila, nekatera celo kvadratna. Problem je prvi rešil A. Amthor leta 1880. Rezultat je zelo veliko število, približno 7,760271. Število peščenih zrn () V tej razpravi je Arhimed izračunal število peščenih zrn, s katerimi bi napolnili Vesolje. V knjigi omenja heliocentrično teorijo Osončja, ki jo je predlagal Aristarh s Samosa, in tedanje zamisli o velikosti Zemlje in razdaljah med različnimi nebesnimi telesi. Arhimed si je za izračun izmislil nov številski sistem z osnovo miriada miriad, se pravi 108. Izračunal je, da je za to potrebno 8 zrn (sodobni zapis). V uvodu v razpravo je zapisal, da je bil njegov oče astronom Fidij. Psammites je edino ohranjeno Arhimedovo delo, v katerem piše o svojih pogledih na astronomijo. Metoda mehanskih izrekov () Razpravo se je dolgo prištevalo med Arhimedova izgubljena dela, dokler niso leta 1906 odkrili Arhimedovega palimpsesta. Arhimed v tem delu uporablja infinitezimale in pokaže, kako se z drobljenjem lika na neskončno število neskončno majhnih delov lahko izračuna njegovo površino ali prostornino. Svojo razpravo je v obliki pisma naslovil na aleksandrijskega učenjaka Eratostena. Izgubljena dela Med izgubljena Arhimedova dela spadajo razprave o tehtnicah, težišču, lomu svetlobe, izdelavi krogel in dolžini leta. Arhimedu pripisana dela Knjiga lem (latinsko Liber Assumptorum) je razprava s petnajstimi izreki o značilnostih kroga. Najstarejša znana kopija je napisana v arabščini. Bagdadski učenjak Tabit ibn Kora, ki je živel v 9. stoletju, jo pripisuje Arhimedu, čeprav je njeno avtorstvo vprašljivo. Arhimedu se pripisuje tudi Heronova formula za izračun ploščine trikotnika iz dolžine njegovih stranic. Prva zanesljiva omemba formule je omemba Herona Aleksandrijskega v 1. stoletju n. št. Arhimedov palimpsest Najpomembnejši dokument z njegovimi razpravami je Arhimedov palimpsest, ki ga je leta 1906 v Istanbulu odkril danski profesor Johan Ludvig Heiberg. Heiberg je ob pregledovanju 174 strani dolgega pergamenta z molitvami odkril, da je besedilo iz 13. stoletja napisano preko zbrisanega starejšega besedila. Palimpsesti so bili v srednjem veku zaradi visokih cen pergamenta ustaljena praksa. Prvotni zapis na palimpsestu, napisan v 10. stoletju, so strokovnjaki prepoznali kot prepis do tedaj neznanih Arhimedovih razprav. Palimpsest vsebuje sedem razprav: O ravnovesju ravnin, O spiralah, Merjenje kroga, O krogli in valju, O plavajočih telesih, Metoda mehanskih izrekov in Stomachion. Shranjen je v Walters Art Museum v Baltimoru, Maryland, kjer je bil predmet številnih sodobnih analiz, vključno z ultravijolično svetlobo in rentgenskimi žarki. Prepis razprave O plavajočih telesih je njen edini ohranjeni prepis. Palimpsest je tudi edini znani vir Metode mehanskih izrekov, omenjene v bizantinski enciklopediji Suda iz 10. stoletja, ki so jo imeli za izgubljeno. Stomachion vsebuje bolj popolno analizo zloženke od tistih v do tedaj znanih prepisih. Zapuščina Galileo je večkrat hvalil Arhimeda in ga imel za nadčloveka. Leibnitz je zanj dejal: »Tisti, ki razume Arhimeda in Apolonija, bo manj občudoval dosežke najodličnejših mož kasnejših časov«. Po njem se imenujeta udarni krater Arhimed (29,7° S, 4,0°Z) in gorovje Montes Archimedes na Luni (25,3° S, 4,6° Z). Po njem se imenuje tudi asteroid glavnega pasu 3600 Arhimed. Arhimed je upodobljen na Fieldsovi medalji, ki se podeljuje za izjemne dosežke v matematiki. Podobo obkroža latinski napis, ki ga pripisujejo prav njemu: »Transire suum pectus mundoque potiri«. Na hrbtni stani medalje sta upodobljena krogla in valj. Arhimedova podoba je na poštnih znamkah Vzhodne Nemčije (1973), Grčije (1983), Italija (1983), Nikaragve (1971), San Marina (1982) in Španije (1963). Eureka! Vzklik, ki ga pripisujejo Arhimedu, je moto ameriške zvezne države Kalifornije. Nanaša se na odkritje zlata v Sutter's Millu leta 1848, ki je sprožilo kalifornijsko zlato mrzlico. Glej tudi Arhimedov aksiom Arhimedov dvojček Arhimedov palimpsest'' Arhimedov problem goveda Arhimedov vijak Arhimedova točka Arhimedovo število arhimedska krožnica arhimedski graf Sklici Viri Zunanje povezave Arhimed na poštnih znamkah Starogrški izumitelji Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Umorjeni znanstveniki Grki v 3. stoletju pr. n. št.


text: 1792 (MDCCXCII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. marec - Franc II. Habsburško-Lotarinški zavlada kot zadnji cesar Svetorimskega cesarstva 11. december - francoska revolucija: konvent začne sojenje Ludviku XVI. Rojstva 7. marec - sir John Frederick William Herschel, angleški astronom, matematik († 1871) 23. april - John Thomas Romney Robinson, irski astronom, fizik († 1882) 7. maj - Janez Cigler, slovenski pisatelj († 1867) 13. maj - papež Pij IX. († 1878) 21. maj - Gaspard-Gustave Coriolis, francoski fizik, inženir, matematik († 1843) 4. avgust - Percy Bysshe Shelley, angleški pesnik († 1822) 28. november - Victor Cousin, francoski filozof († 1867) 1. december - Nikolaj Ivanovič Lobačevski, ruski matematik († 1856) 26. december - Charles Babbage, angleški matematik, filozof († 1871) Okuni Takamasa, japonski šintoistični učenjak († 1871) Smrti 1. marec - Leopold II. Habsburško-Lotarinški, svetorimski cesar (* 1747) 29. marec - Gustav III., kralj Švedske (* 1746) 23. april - Karl Friedrich Bahrdt, nemški teolog, pustolovec (* 1741) 9. junij - Jacob Kirkman, angleški izdelovalec čembal alzaškega rodu (* 1710) 22. oktober - Guillaume-Joseph-Hyacinthe-Jean-Baptiste Le Gentil, francoski astronom (* 1725) 12. december - Denis Ivanovič Fonvizin, ruski dramatik (* 1744) Neznan datum Muhammad ibn Abd-al-Wahhab, arabski islamski učenjak, šola Salafi (* 1703)


text: James Roger Prior Angel, ameriški astronom, * 7. februar 1941, St. Helens, grofija Lancashire, Anglija. Angel deluje na Univerzi Arizone, Tucson, Arizona, Arizona. Skupaj s skupino študentov je izdelal zrcalo daljnogleda s premerom 6500 mm, ki so ga leta 1994 namestili na Mt. Hopkins. Glej tudi seznam ameriških astronomov Rojeni leta 1941 Živeči ljudje Ameriški astronomi Predavatelji na Univerzi Arizone Ameriški univerzitetni učitelji


Podkast: Vojko Golmajer - kakšen je danski pristop k poslu Dansko podjetje Velux v Sloveniji sledi danskim zapovedim življenja in poslovanja ter s tem ostaja svetovni paradni konj že skoraj 80 let. Vojko Golmajer: Preden vprašaš, pomisli kako vprašati, da dobiš želen odgovor. To je legendarni stavek britanskega politika Winstona Churchilla, ki postaja v kolesju vsesplošnega razvoja 21. stoletja vse bolj aktualen. Ob poudarjanju pomembnosti človeka v svetu tehnologije, rob... Te dni vzhaja sonce v Parizu nekaj minut po osmi uri zjutraj, medtem ko je mi aplikacija na mobilnem telefonu pokazala, da je sonce v Ljubljani vstalo 07:11. Skoraj enourni zamik sončnega vzhoda me z... Boj proti sindromu bolnih stavb vse bolj aktualen V Sloveniji naj bi bilo potrebno v petih letih urediti še vsaj 30 tisoč objektov, saj je po raziskavah terena sodeč plesnivih več kot 50 tisoč stavb in še več jih je »bolnih«. Te dni o te...


Izlet Hrastenice - Grmada (Polhov Gradec) :: pespoti.si Izlet: Hrastenice Polhograjska Grmada Višina izhodišča: 328 m Najnižja točka: 326 m Višina cilja: 882 m Najvišja točka: 888 m Razdalja: 5.8 km Višinska razlika: 562 m Skupen vzpon: 669 m Skupen spust: 115 m Skupna dolžina vzpona: 4.6 km Skupna dolžina spusta: 1.2 km 4.2 km, 1 ura 50 minut Hrastenice - Kobilja dolina (razpotje) Vreme za Belo, občina Medvode Panoaramska kamera Katarina (1.7 km) Panoaramska kamera Ljubljana Koseze (6.9 km) Panoaramska kamera Šmarna gora (8.4 km) Žirovnik (vozni redi) (10 m) Hrastenice (vozni redi) (0.1 km) ZD Ljubljana - ŠENTVID (6.7 km) ZD Ljubljana - VIČ-RUDNIK, Ambulanta Vnanje Gorice (7.7 km)


Pazite na predpise in vreme | Žurnal24 1 ogledov 18. Januar 2010, ob 7:12 18. Januar 2010, ob 7:12 Pred odhodom na smučanje se dobro pripravite. Na pot se odpravite le z dobro zimsko opremo. Če te nimate, jo najemite. Za odhod na smučanje ni dovolj le poznavanje poti, na katero se podajate, ampak je pred odhodom treba postoriti še marsikaj. Na pot se odpravite s čimboljšo zimsko opremo, saj se lahko v enem tednu razmere na cestah v smučarskih središčih močno spremenijo, oddih pa se spremeni v pravo moro. Le zimske gume niso dovolj Zimske opreme že dolgo ne sestavljajo le zimske gume, saj te ne zadoščajo že ob malo hujšem snežnem metežu, ki pa so v višje ležečih smučarskih središčih pogosti. V številnih tujih državah (Franciji, Švici) so za neupoštevanje predpisov o uporabi zimske opreme, če pri tem ogrožate varnost sebe in drugih, zagrožene kazni tudi v višini 500 evrov in več, v slabih voznih razmerah pa nadzor opravljajo dosledno. Zato v avto pred odhodom pospravite tudi verige pravih dimenzij, po možnosti pa še zložljivo lopato in pregrinjalo, da vam ne bo treba vedno znova čistiti snega in ledu z avtomobila. Praktična rešitev – najem Težava je tudi nezadostna količina prostora, zato se, če ga potrebujete, odločite za najem strešnega kovčka, kar vas bo stalo pet evrov na dan oziroma od 20 do 40 evrov na teden. Cena pa kljub vsemu ni edini dejavnik, ki naj odloča o najemu; odločite se namreč za takšnega, ki je varen med vožnjo in pred tatovi. Na pot se je priporočljivo odpraviti z navigacijo, najem teh stane od treh do deset evrov, posojajo pa jih tudi že večji trgovci. Le tako bo vaš oddih res brezskrben, užitek pa toliko večji. Kaj morate imeti v vozilu V avto pred odhodom na pot pospravite verige, zložljivo lopato, strgalo za led, tekočino za odmrzovanje, metlico za sneg in akumulatorske kable. Ta oprema ne zavzame veliko prostora, lahko pa vam je v veliko pomoč. Ne pozabite niti na odejo. Na pot le z brezhibnim Pred odhodom je priporočljivo opraviti pregled vitalnih delov vozila, kot so svetila, količina zavorne tekočine in stekla ter pritisk tlaka v pnevmatikah. Preverite tudi stanje akumulatorja, avtu pa privoščite pranje. Cene goriva in cestnin po državah EU Za liter 95-oktanskega bencina boste odšteli: pri nas 1,16, v Franciji 1,29, Avstriji 1,13, Italiji 1,27 in Švici 1,08 evra. V Avstriji lahko kupite desetdnevno, dvomesečno ali letno vinjeto, ki stanejo: 7,9, 22,9 ali 76,2 evra. Kazen za neuporabo znaša 120 evrov, treba je plačati tudi uporabo nekaterih predorov. V Švici lahko za uporabo avtocest kupite le letno vinjeto, ki stane okoli 25 evrov. V Italiji imajo klasični način plačevanja cestnine. Avto 13290 ogledov


source: fineweb

text: Rezervirajte zdaj, plačajte med bivanjem! |Hotel Balneario Villa de Olmedo||Sijajno 8,6 Ocena 369 mnenj gostov| |Estival Park||Dobro 7,9 Ocena 336 mnenj gostov| |Hotel Convención||Dobro 7,6 Ocena 2912 mnenj gostov| |Gran Hotel Sol y Mar||Odlično 9,2 Ocena 711 mnenj gostov| |Hotel Jardin Tropical||Zelo dobro 8,5 Ocena 163 mnenj gostov| |Lopesan Costa Meloneras Resort, Corallium Spa & Casino||Sijajno 8,6 Ocena 143 mnenj gostov| Pogajali smo se s tisoči nastanitvami, da bi dobili njihove najboljše ponudbe. Tem ponudbam pravimo Skrite ponudbe, imajo pa omejen čas trajanja. Te ponudbe so vam na voljo brezplačno, če se naročite na naše e-novice. Izberete lahko tudi najljubše destinacije in prejemali boste ponudbe po meri. Naročite se tako, da vnesete vaš elektronski naslov, in poslali vam bomo povezavo do Iskalnika ponudb. Ne skrbite. Vaš elektronski naslov je pri nas na varnem. Vaših osebnih podatkov nikoli ne bomo delili z nikomer, kadar koli pa se lahko tudi odjavite.


Pizzerija & špageterija Oliva - Dostava Hrane - ehrana.si - Testenine 3.44 / 5 (375) TAGLIATELLE PO BOLONJSKO (rezanci, omaka bolognese, paradižnik, peteršilj, olivno olje, parmezan) TAGLIATELLE S CARBONARO (rezanci, rezine prepražene pancete, olivno olje, rumenjak, smetana, parmezan) TAGLIATELLE Z LOSOSOM (rezanci, losos, olivno olje, por, češnjev paradižnik, gorčica, parmezan) TAGLIATELLE S PRŠUTOM, GORGONZOLO IN RUKOLO (rezanci, rezine praženega pršuta, česen, limonin sok, gorgonzola, rukola, parmezan) FUŽI S ČRNIM TARTUFOM (fuži, tartufovo olje, črn tartuf, rumenjak, smetana, parmezan) FUŽI Z JURČKI (fuži, na čiliju prepraženi jurčki, suh paradižnik, parmezan) (fuži, mediteranske kozice, česen, limonin sok, češnjev paradižnik, olivno olje) (krompirjevi njoki, pražen pršut, česen, rožmarin, olivno olje, smetana, parmezan) BREZGLUTENSKI SVEDRČKI S PESTOM IN MOZZARELO (brezglutenske testenine, pesto, pinjole, mocarela, parmezan, bazilika) (listi testenin, ragu bolognese, bešamel, mocarela, parmezan) (listi testenin, ragu iz leče, mešana zelenjava, bešamel, mocarela, parmezan) Povprečje izračunano iz 375 glasov. Jernej (pred 3 leti) 20 Gregor (pred 4 leti) 13 Uroš (pred 5 leti) 13 Kaja (pred 16 urami) 0 Dušan (pred 6 dnevi) 0 Saško (pred 16 dnevi) 0 Luka (pred 27 dnevi) 0 Žan (pred 1 mesecem) 1 Špela (pred 1 mesecem) 0 (pred 2 mesecema) 1 Jaka (pred 2 mesecema) 0 Super, odlicna pica, hitra dostava! Ko sem že opravila naročilo, so me klicali, da je minimalno naročilo 15,00 EUR (na strani sicer piše 8,00 EUR) in da mi lahko naročilo ali stornirajo ali pa doplačam do 15,00 EUR. Tako da sem potem naročila pico drugje. Že nazadnje, ko sem naročila več pic, so nam eno pozabili dostaviti, tako da se mi preprosto ne da več z njimi ukvarjati. Sej so še druge picerije.


Izštekani Siter, Fed Horses, Happy Ol’ McWeasel in Štefan Kovač Marko banda - Val 202 Jure Longyka, 11. 07. 2019 V poletni izdaji se bodo Izštekani zazrli v svoje drobovje in iz arhiva potegnili štiri imenitne oddaje ter pripravili jagodni izbor najlepših, najboljših, najbolj izšetkanih trenutkov Zasavski kantavtor Siter je s seboj pripeljal celo četo pomagačev (2017). Alter countryjaši Fed Horses so svojo izštekano uverturo odigrali na Izštekanih 25 (2018). Štajerski veseljaki Happy Ol‘McWeasel so smelo zaveslali po akustiki (2015). Prekmurski alter rokerji Štefan Kovač Marko banda pa so gostili še Mlado beltinsko bando in Kraške soliste (2009). Prisluhnite v torek 16. julija 2019 ob 20.00 na Valu 202. Pevec, kitarist, avtor, panker, aktivist in politik iz Zasavja Siter je leta 2016 objavil čudoviti solistični prvenec “Kompilacija največjih hitov”. V Izštekane je prišel z veliko skupino pomagačev, od harmonikarja Jureta Torija prek zvezdniškega pevskega zborčka do legende blues kitare Dragana Tomaševića. Izvedli so tudi nekaj skladb Siterjeve ostrejše zasedbe Nevember 1 ter kup novih pesmi. Fed Horses so decembra nastopili na sila uspešnem koncertu Izštekanih 25. Med drugim so odigrali svojo prvo skladbo v slovenščini “Spremembe” in predelavo Dan D “Voda”. S svojim nalezljivim zvokom so vse bolj vidni. 24. setpembra bodo v Izštekanih odigrali celovečerni studijski nastop. Za poletno ogrevanje si bomo osvežili spomin. Mariborski irskopankerski oktet Happy Ol‘McWeasel se je po izidu drugega albuma “Heard Ya Say!” izštekavanja lotil, kot se zanj spodobi. Osemnajst svojih in predelanih pesmi so odpeljali na akustični špancir, obiskali pobratena žanrska mesta in veseljačili dolgo v noč. Pred desetletjem, po izidu drugega albuma, je bil Štefan Kovač Mirko banda slovenski postrockovski bend, ki oznake post rock ni maral. Danes, po petem albumu, so bend, ki daleč presega postrockovske okvirje. Ki se ne boji akustike. Ki v instrumentalni ambientalni rock vključuje nenavadne instrumente ter lokalne in globalne etno vplive. K temu razvoju je najbrž pripomoglo tudi tedanje izštekavanje. Vanj so povabili še zasedbi Mlada beltinska banda in Kraški solisti ter ga kasneje izdali na albumu. Seveda ne bo narobe, če si s pomočjo navedenih povezav katero od oddaj poženete v ušesa v celoti, preberete spremno besedilo ali si ogledate fotografije. Njihov avtor je Alan Orlič Belšak. Povezava na najavni spot, prisluhnite, delite: https://4d.rtvslo.si/arhiv/izstekani/174626162 Jeseni bodo Izštekani do konca poravnali dolg, pridelan decembra na Izštekanih 25: v celovečernih oddajah bodo 24. septembra pogostili FED HORSES in 19. novembra ČEDAHUČI . Vmes bo čas za izštekavanje elektronike, 22. oktobra bodo to naredili TORUL ... Le kako?!


31. Okoljevarstvo v ofsetni tiskarni 32. Geografski vidik čiščenja odpadnih vod naselij občine Škofja Loka 33. Uporaba podatkov daljinskega zaznavanja za opazovanje onesnaženosti zraka 34. Transformacija javnega prostora z vizualnimi sporočili 35. Škodljivi vplivi svinca Nika Zakrajšek, 2019, diplomsko delo Ključne besede: svinec, viri izpostavljenosti, onesnaženje, zastrupitev, varnostni ukrepi. 36. Uporaba navadne konoplje (Canabis sativa L.) za fitoremediacijo tal, onesnaženih s težkimi kovinami v Celjski kotlini Karmen Zorko, 2019, magistrsko delo


source: CulturaX

text: Pogoji uporabe - MERCIS To spletno mesto je skupaj z navedenimi določili zasnovano za zagotavljanje informacij o intelektualni lastnini podjetja MERCIS, ki ureja njegove storitve. Strani ne vsebujejo ničesar, kar bi bilo mogoče razumeti kot pravni ali drug nasvet, ter ne upošteva individualnih okoliščin in morda ne odraža najnovejših sprememb zakonodaje. Za nasvete glede določenih okoliščin se obrnite na naše specializirane svetovalce. © Copyright 2015 MERCIS d.o.o. Vse pravice pridržane. MERCIS je registrirana blagovna znamka podjetja MERCIS d.o.o. Podjetje MERCIS d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: MERCIS) se zavezuje k varstvu vaše zasebnosti. Za dostop do večine informacij na tem spletnem mestu (www.mercis.si) ni treba posredovati osebnih podatkov. Zaposlenim pri podjetju MERCIS je omogočen dostop do zaščitenih informacij in vsebin prek sistema varnega preverjanja poverilnic. Varstvo zasebnosti velja za to spletno mesto in ne za druga spletna mesta, izdelke in storitve podjetja MERCIS. Podjetje MERCIS zagotavlja, da bo vse informacije, zbrane prek tega spletnega mesta, uporabljala samo interno in tretjim osebam ne bo omogočala dostopa do njih ali jih drugače zlorabljala. Piškotki so majhne besedilne datoteke, ki jih nekatera spletna mesta shranjujejo v vaš računalnik. Gre za načine shranjevanja podatkov, da vas lahko spletna mesta prepoznajo ob naslednjem obisku (za funkcije, kot so »zapomni se me« pri prijavah, ali prikaz strani po meri). Spletno mesto www.mercis.si uporablja naslednje piškotke. PHPSESSID Ta piškotek nastavi programski jezik PHP. Piškotek vsebuje identifikator seje in poteče s potekom seje (ko zaprete brskalnik). Potreben je za ustrezno delovanje strani. Ne vsebuje osebnih podatkov. _gat To so piškotki storitve Google Analytics za beleženje statistike obiskov spletne strani (podrobnosti). Nekateri potečejo s sejo, drugi se shranijo za dlje časa. Ti piškotki niso potrebni za ustrezno delovanje. complianceCookie Če želite skriti obvestilo o piškotkih, se vaša izbira shrani v ta piškotek. Če imate kakršna koli vprašanja ali težave, pišite na mercis@mercis.si. Pojavno okno za omogočanje/onemogočanje piškotkov Pojavno obvestilo vas ob prvem obisku seznani z uporabo piškotkov na tem spletnem mestu. Piškotke lahko potrdite, čeprav so privzeto omogočeni. Če ne izberete ničesar, so piškotki omogočeni. Brskalniki so privzeto nastavljeni tako, da dovoljujejo piškotke. Če želite piškotke izbrisati ali spremeniti nastavitve upravljanja piškotkov v brskalniku, sledite navodilom za svoj brskalnik.


Usoda ukrajinskih vojakov iz Azovstala nejasna, mirovna pogajanja so zastala - N1 Svet Avtor:D. P., Ta. L., STA17. Maj. 202209:15 > 23:048 komentarjev Spremljali smo 83. dan ruske invazije na Ukrajino. Iz jeklarne Azovstal v Mariupolu so evakuirali več kot 250 ukrajinskih borcev, ki so bili tam ujeti več kot dva meseca. Odpeljali so jih v mesta, ki jih nadzirajo proruski uporniki. Kaj se bo zgodilo z njimi še ni jasno. Ukrajinska stran si prizadeva za izmenjavo za vojne ujetnike, Kremelj pa je napovedal, da bodo branitelji Mariupola obravnavani skladno z mednarodno zakonodajo. Mirovna pogajanja so zastala, sta danes sporočili obe strani. Švedska zunanja ministrica Ann Linde pa je zjutraj podpisala prošnjo za pridružitev Natu. Usoda ukrajinskih vojakov iz Azovstala nejasna Ukrajinci bodo prodali trofejo, ki so jo prejeli na Evroviziji Švedska in Finska bosta v sredo vložili prošnjo za članstvo v Natu Mirovna pogajanja so zastala Kremelj: Branitelji Mariupola bodo obravnavani skladno z mednarodno zakonodajo Nosečnica iz Mariupola: Moje slike so bile uporabljene za širjenje laži o vojni Iz jeklarne Azovstal evakuirali 250 ukrajinskih borcev Ukrajinski kmetje pozvali k sprostitvi črnomorskih pristanišč Ena največjih ukrajinskih kmetijskih skupin je pozvala k nujni rešitvi za sprostitev črnomorskih pristanišč, saj izvoz žita, sončnic in oljne repice ovira ruska pomorska blokada, ki povzroča inflacijo in pomanjkanje po vsem svetu. Ministri držav G7 so opravili nujne pogovore o poskusih odprtja poti prek romunskih in baltskih pristanišč, ki bi jih lahko napolnila vojska 10.000 tovornjakov, ki bi iz Ukrajine potovali pet dni. V Cannesu se je začel največji filmski festival na svetu, zbrane je preko videopovezave nagovoril ukrajinski predsednik Volodomir Zelenski. Več o tem najdete na tej povezavi. Guverner: V Donecku ubitih sedem civilistov V torek je bilo v ruskih napadih v ukrajinski regiji Doneck ubitih najmanj sedem civilistov, šest pa jih je bilo ranjenih, je povedal regionalni guverner Pavlo Kirilenko. BBC teh trditev ni mogel neodvisno preveriti. Doneck je del vzhodne regije Donbas, kjer Rusija osredotoča svoje sile. Velik del Donbasa so že pred invazijo na Ukrajino nadzorovali separatisti, ki jih podpira Rusija. Ukrajino zapustilo 6,2 milijona ljudi Poljski predsednik Andrej Duda je dejal, da Evropa zanemarja Poljsko in Madžarsko, ko gre za podporo številnim ukrajinskim beguncem, ki sta jih sprejeli državi. Po današnjem srečanju z madžarskim kolegom je Duda izjavil, da nobena od držav ni dobila zadostne podpore za izvajanje programov, potrebnih za zadostno pomoč milijonom ljudi, ki so bili prisiljeni zapustiti svoje domove. Dejal je, da "brez dvoma" takšen odnos "spodkopava evropsko enotnost", vendar je obljubil, da bo še naprej delal "vse, da bi se gostje iz Ukrajine na Poljskem počutili čim bolje". Po zadnjih podatkih ZN je Ukrajino od ruske invazije zapustilo 6,2 milijona ljudi: Poljska je sprejela 3.376.992 beguncev, Romunija 919.574, Rusija 850.534, Madžarska 610.076, Moldavija 464.294, Slovaška 424.027, Belorusija 27.308. Nehammer ponovil, da se Avstrija ne namerava pridružiti zvezi Nato Avstrijski kancler Karl Nehammer je ponovno poudaril, da se Avstrija, ki ni vključena v nobeno vojaško zvezo, ne namerava pridružiti zvezi Nato. Po srečanju s češkim kolegom Petrom Fialo v Pragi je Nehammer dejal, da je zgodovina Avstrije drugačna od zgodovine Finske in Švedske ter da bo Avstrija ohranila vojaško nevtralnost. Vendar je dejal, da je Avstrija kot članica Evropske unije solidarna z Ukrajino, dovolila dobavo orožja Kijevu in podprla sankcije proti Rusiji. Foto : REUTERS/Lisa Leutner Francoski predsednik Emmanuel Macron je v današnjem telefonskem pogovoru z ukrajinskim kolegom Volodimirjem Zelenskim dejal, da bo Pariz okrepil dobave orožja Ukrajini. Prav tako se je Macron zavezal k povečanju humanitarne pomoči, so zapisali v sporočilu za javnost iz urada francoskega predsednika. Macron je bil pred rusko invazijo in ob začetku vojne v Ukrajini zadržan do pošiljanja težkega orožja Ukrajini, saj je poskušal med sprtima stranema igrati vlogo posrednika. A ker Macronovi pogovori z ruskim predsednikom Vladimirjem Putinom niso obrodili sadov, je Pariz v zadnjih mesecih postopoma okrepil svojo podporo Kijevu, poroča francoska tiskovna agencija AFP. Ob koncu aprila je tako francoski predsednik napovedal, da bo Francija ukrajinskim silam dobavila protitankovske rakete in havbice. Francija je od februarja Ukrajini namenila tudi 800 ton humanitarne pomoči, so še zapisali v sporočilu za javnost. Macron in Zelenski sta se v telefonskem pogovoru dotaknila tudi vprašanja ruske pomorske blokade, ki Ukrajini onemogoča izvoz žitaric, na katerega se zanaša mnogo revnejših držav. Prav tako pa sta razpravljala o možnosti varnostnih zagotovil, ki bi jih lahko Francija dala Ukrajini v okviru morebitnega mednarodnega dogovora o spoštovanju ozemeljske celovitosti Ukrajine. Zelenski je od začetka vojne Macronu namenil nekaj ostrih besed in celo namigoval, da se francoski predsednik boji Putina. Macron je bil sicer minuli teden ponovno kriv za nekaj slabe volje v Kijevu, ko je izjavil, da bi lahko ukrajinsko pristopanje Evropski uniji trajalo več desetletij. Pri tem je nakazal, da bi bilo morda bolje razmisliti o izgradnji širše "evropske politične skupnosti" onstran EU, katere članice bi lahko bile države kot Ukrajina in Moldavija, pa tudi Velika Britanija. Kaj se je zgodilo z mirovnimi pogovori med Ukrajino in Rusijo? Kot smo že poročali, so pogovori o končanju vojne med Ukrajino in Rusijo zastali, pri čemer obe strani za propad krivita druga drugo. Glavni pogajalec Kijeva v pogovorih z rusko delegacijo je danes dejal, da Rusija očitno ne razume, da vojna "ne poteka več v skladu z njenimi pravili, časovnim razporedom ali načrti". Namestnik moskovskega zunanjega ministra Andrej Rudenko je dejal, da se je Ukrajina "praktično umaknila iz pogajalskega procesa", je poročala tiskovna agencija Interfax. Pogovori med Rusijo in Ukrajino so od začetka vojne potekali redno, a doslej niso prinesli nobenega preboja. Obe strani sta pred tem vztrajali, da sta še vedno odprti za sporazumno prekinitev spopadov. "Z naše strani vsi diplomatski mostovi še niso zgoreli," je ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski v začetku tega meseca povedal Franku Gardnerju iz BBC. Vendar je Zelenski vztrajal, da se morajo ruske sile za sklenitev mirovnega sporazuma vrniti vsaj "tja, kjer so bile 23. februarja" - dan pred ruskim napadom na Ukrajino. Vladimir Medinski, ki ga je ruski predsednik Vladimir Putin februarja imenoval za glavnega pogajalca za Ukrajino, je v za New York Times dejal, da Moskvo še vedno zanima mirovni sporazum z Ukrajino, po katerem bi ta postala "nevtralna in mirna država, prijazna do svojih sosed". Evakuirane ukrajinske borce iz Azovstala premestili v kazensko kolonijo pod ruskim nadzorom Sedem avtobusov z ukrajinskimi vojaki, ki so jih ponoči odpeljali iz jeklarne Azovstal, je v popoldanskih urah prispelo v nekdanjo kazensko kolonijo v mestu Olenivka blizu Donecka, ki je pod ruskim nadzorom, poroča Reuters. Po poročanju ruske državne tiskovne agencije Tass bo ukrajinske borce, med katerimi je veliko pripadnikov bataljona Azov, zaslišal ruski preiskovalni odbor. Zaslišanje bo potekalo v okviru ruske preiskave, ki jo Moskva imenuje "kazenske zadeve v zvezi z zločini ukrajinskega režima", dodaja Tass. Ruski predsednik Vladimir Putin je danes evropsko energetsko politiko označil za "gospodarski samomor". Po Putinovih besedah bo opuščanje ruskih energentov privedlo do tega, da bo Evropa postala regija z najvišjimi energetskimi stroški na svetu, poroča nemška tiskovna agencija dpa. Evropska unija v okviru sankcij proti Rusiji poskuša zmanjšati svojo odvisnost od ruskega plina in nafte. "Očitno je, da bo z odhodom ruskih energetskih virov iz Evrope v druge regije sveta, s tem odšla tudi možnost povečanja gospodarske aktivnosti," je dejal Putin. Opuščanje ruskih energetskih virov bo po Putinovem prepričanju privedlo do tega, da bo Evropa postala regija z najvišjimi energetskimi stroški na svetu. Dodal je še, da je jasno, da so posamične države tako odvisne od ruske nafte, da ne bi trajno zdržale brez nje. Zunanjim ministrom EU se medtem v ponedeljek ni uspelo dogovoriti o šestem svežnju sankcij proti Rusiji, ki vključuje tudi embargo na uvoz ruske nafte. Evropska komisija bo predvidoma v sredo predstavila načrt za odpravo odvisnosti od ruskih fosilnih energentov. Po navedbah virov pri EU bi lahko ravno Madžarski, ki je doslej najglasneje nasprotovala embargu na rusko nafto, v ta namen zagotovili dodatna finančna sredstva. Zelenski: Imel sem dolg in pomemben pogovor z Macronom Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je povedal, da je imel "dolg in pomemben" telefonski pogovor s francoskim kolegom Emmanuelom Macronom. Pogovarjala sta se o dobavi goriva Ukrajini in obrambni podpori Francije. Zelenski je na Twitterju zapisal, da je Macronu povedal o "operaciji reševanja vojske iz Azovstala in viziji obetov pogajalskega procesa". Voditelja sta govorila tudi o "možnih načinih izvoza ukrajinskih kmetijskih proizvodov", je dejal Zelenski Dodal je, da sta imela tudi "vsebinsko razpravo o naši prošnji za status kandidatke za članstvo v EU". Borrell: Rusija z "impresivnimi izgubami" Vodja zunanje politike EU Josep Borrell je dejal, da so ruske sile po napadu na Ukrajino morda utrpele "impresivne izgube". V pogovoru z novinarji v Bruslju je Borrell dejal: "Ne bi si upal postaviti hipoteze o tem, kako dolgo se lahko Rusija upira ... Če je res, da je Rusija od začetka vojne izgubila 15 odstotkov svojih vojakov, je to svetovni rekord v izgubah vojske, ki vdre v neko državo. Dodal je, da Evropska unija "ne bo dovolila", da Ukrajini zmanjka vojaške opreme, poroča Reuters. Rusko sodišče bo odločilo, ali je Azovski bataljon teroristična organizacija Rusija je od svojega vrhovnega sodišča zahtevala, naj ukrajinski bataljon Azov razglasi za teroristično organizacijo. Po poročanju ruske tiskovne agencije Interfax je ministrstvo za pravosodje v Moskvi sporočilo, da je sodni postopek "o priznanju ukrajinske paravojaške nacionalistične skupine Azov za teroristično organizacijo in prepovedi njegovega delovanja na ozemlju Ruske federacije načrtovan za 26. maj". Do tega je prišlo, ko so bili v ponedeljek zvečer iz jeklarne Azovstal evakuirani ukrajinski borci - številni med njimi so bili vojaki azovskega bataljona, poroča BBC. Tiskovni predstavnik Kremlja Dmitrij Peskov prej ni želel komentirati, ali bodo branilce jeklarne - ki so zdaj v ruskem priporu - obravnavali kot vojne ujetnike ali kot vojne zločince. Bataljon Azov je bil ustanovljen leta 2014, kmalu po tem, ko si je Moskva priključila ukrajinski južni polotok Krim, da bi se boril proti ruskim silam in proruskim upornikom v vzhodni regiji Donbas. Nekateri azovski borci so bili sprva povezani z nacionalističnimi in skrajno desničarskimi skupinami. Skupina je bila pozneje vključena v ukrajinsko nacionalno gardo. Zmagovalci sobotne Evrovizije, skupina Kalush Orchestra, ki je s pesmijo Stefania prepričala evropsko občinstvo, so sporočili, da bodo prodali evrovizijsko trofejo. Denar bodo namenili za pomoč svoji državi, ki je v vojni. Več o tem najdete na tej povezavi. Rusija napovedala izstop iz Sveta baltskih držav Rusija je napovedala, da namerava izstopiti iz Sveta baltskih držav (CBSS). Do tega je prišlo več kot dva meseca po tem, ko je medvladna organizacija, ki ga sestavljajo Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Islandija, Latvija, Litva, Norveška, Poljska, Švedska in Rusija, zaradi vojne v Ukrajini izključil Moskvo. Ruski zunanji minister Sergej Lavrov je danes vztrajal, da se je Rusija za izstop iz CBSS odločila "kot odgovor na sovražne ukrepe" skupine, pri čemer je imel verjetno v mislih tako suspenz kot tudi različne sankcije, ki jih je EU uvedla proti Rusiji. "Prenehanje članstva v CBSS ne bo vplivalo na prisotnost Rusije v regiji," je dejal Lavrov, nato pa opozoril, da so vsi poskusi "izriniti našo državo iz Baltika obsojeni na neuspeh". Obtožil je tudi članice Nata in EU v CBSS, da so svet spremenile v "instrument protiruske politike". Italijanski energetski velikan Eni je sporočil, da je pri ruski banki Gazprombank odprl račune v evrih in rubljih, da bi v kratkem poravnal plačila za dobavo ruskega plina. S tem je izpolnil zahteve Moskve glede plačevanje ruskega plina v rubljih, je poročala francoska tiskovna agencija AFP. Pri družbi Eni so v sporočilu za javnost pojasnili, da so oba računa pri banki odprli "preventivno", saj so "roki za plačilo dobave plina predvideni v naslednjih nekaj dneh". Moskva namreč zahteva, da odjemalci iz Rusiji "neprijaznih držav", ki vključuje članice EU, plin plačujejo v rubljih. Kot so poudarili pri Eniju, je bila poteza družbe sprejeta "v skladu z veljavnim mednarodnim okvirom sankcij", in da so bili o tem obveščeni pristojni italijanski organi. "Novi postopek bi moral biti nevtralen glede stroškov in tveganj ter ne bi smel biti nezdružljiv z obstoječimi sankcijami. Obveznost plačila se lahko izpolni s prenosom evrov," so zapisali. Družba Gazprom Export in pristojni ruski zvezni organi so danes potrdili, da bodo računi in plačila še naprej izstavljeni v evrih - valuti, določeni v pogodbah o dobavi, so navedli pri italijanski družbi. Poleg tega bo agent, ki deluje na moskovski borzi, opravil pretvorbo v rublje v 48 urah brez posredovanja ruske centralne banke. Kot so še zagotovili pri Eniju, v primeru morebitnih zamud ali tehnične nezmožnosti pravočasnega dokončanja pretvorbe ne bo vpliva na oskrbo s plinom. Usoda ukrajinskih vojakov iz Azovstala nejasna Usoda več sto ukrajinskih vojakov iz jeklarne ostaja nejasna, saj so se borci predali in bili premeščeni na ozemlje pod ruskim nadzorom, poroča Guardian. Namestnik ukrajinskega obrambnega ministra je dejal, da jih bodo zamenjali v okviru izmenjave ujetnikov, nekateri ruski uradniki pa so dejali, da bi jim lahko sodili ali jih celo usmrtili. Poslanci ruske državne dume so povedali, da bodo predlagali nove zakone, ki bi lahko preprečili izmenjavo zapornikov, za katere Moskva trdi, da so "teroristi", poroča Guardian. Rusija je operacijo Azovstal označila za množično kapitulacijo, ukrajinska vojska pa je sporočila, da so vojaki, ki so branili jeklarno, "opravili svojo bojno nalogo" in da je zdaj glavni cilj rešiti njihova življenja. "Ukrajina potrebuje žive ukrajinske junake," je v video nagovoru dejal predsednik Volodimir Zelenski. Na stotine vojakov je bilo več tednov skritih v predorih in bunkerjih pod jeklarno, saj so ruske sile prevzele nadzor nad preostalim delom mesta, potem ko so velik del mesta spremenile v nenaseljivo puščavo. Mnogi od tistih, ki so obtičali v Azovstalu, so bili hudo poškodovani, zdravstvena oskrba pa je bila omejena, zaloge pa so se zmanjševale. Biden prepričan, da bo doseženo soglasje glede nordijskih prošenj za vstop v Nato Predsednik Joe Biden je prepričan, da je mogoče doseči soglasje glede prihodnjega članstva Švedske in Finske v zvezi Nato, potem ko je turški predsednik Erdogan izjavil, da njunih prošenj ne bo odobril. Tiskovna predstavnica Bele hiše Karine Jean-Pierre je danes na krovu Air Force One ponovila te pripombe in se pridružila podobnim komentarjem državnega sekretarja Antonyja Blinkna. Voditelja Finske in Švedske bosta v četrtek obiskala ameriškega predsednika v Washingtonu, kjer se bosta po navedbah Bele hiše pogovarjala o njunem sprejemu v zavezništvo. Da bi se Finska in Švedska pridružili zvezi Nato, se mora s tem strinjati vseh 30 obstoječih članic. V torek je velika večina finskih poslancev glasovala za predlog Finske, da zaprosi za članstvo. Od 200 volilnih upravičencev jih je predlog podprlo 188. Foto : REUTERS/Leah Millis Vsaj 8 mrtvih v ruskem raketnem napadu v Černigovu V ruskem raketnem napadu na vas Desna v regiji Černigov severno od Kijeva je danes umrlo najmanj osem ljudi, 12 pa je bilo ranjenih, je sporočil predstavnik regionalne službe za izredne razmere Oleksandr Ivčenko. Ruska vojska naj bi na vas Desna zjutraj izstrelila štiri rakete, poročajo tuje tiskovne agencije. Guverner regije Vjačeslav Čaus je po poročanju BBC-ja dejal, da je ruska vojska okoli 5. ure zjutraj po lokalnem času izstrelila štiri rakete, od katerih sta dve zadeli stavbe v vasi, v kateri se nahaja vojaško oporišče ukrajinskih sil. BBC dodaja, da navedb ni bilo mogoče neodvisno potrditi. Do v zadnjem času redkih napadov v severni regiji Černigov je prišlo nekaj tednov po tem, ko je Rusija od tam umaknila svoje enote in svoja prizadevanja osredotočila na vzhodno regijo Donbas, navaja francoska tiskovna agencija AFP. Čaus je ob tem danes dejal, da vojne kljub temu še ni konec. "Vojna še ni zapustila regije. Vojna ni zapustila naših mest," je dejal in prebivalce regije ob tem pozval, naj bodo previdni in naj upoštevajo sirene, ki opozarjajo na zračne napade. V napadih v regiji Sumi ranjenih pet ljudi Guverner Dmitro Zhivitski je povedal, da so bile poškodovane stavbe, med drugim vrtec in cerkev. Obstreljevanje regije z ruskega ozemlja poteka že od jutra, je sporočil prek aplikacije za sporočanje Telegram. Po podatkih oblasti je bilo ranjenih najmanj pet ljudi. Rusko obrambno ministrstvo je sporočilo, da so njihove rakete "uničile sovražnikove rezerve", ki so zaključevale bojne vaje v centrih za usposabljanje. Fancy in ne Fanta: Rusi z nadomestki gaziranih pijač Rusi se ob odhodu zahodnih blagovnih znamk, kot so Coca-Cola, McDonald's, Starbucks in Ikea, vse bolj odločajo za domače blagovne znamke. Žejnim Rusom zdaj ponujajo gazirane pijače, ki nadomeščajo Coca-Colo, Fanto in Sprite, in sicer CoolColo, Fancy in Street podjetja Ochakovo, ki proizvaja pijače. Vendar se podjetje Ochakovo na svoji spletni strani izogiba navajanju zahodnih ustreznikov - pijača kola je na primer opisana le kot "kultni okus". Kremelj zdaj mrzlično pripravlja nadomestke potrošniškega blaga, saj so obsežne sankcije, uvedene zaradi vojne v Ukrajini, prizadele uvoz. Številni Rusi nedvomno upajo, da je kakovost boljša od kakovosti sovjetskih nadomestkov med hladno vojno, ko je komunistična država z omejenimi sredstvi bojkotirala večino "kapitalističnega" blaga. Podjetje Ochakovo je uveljavljeno podjetje, znano po tradicionalni, rahlo alkoholni ruski pijači iz fermentiranega kruha. 🥤 russian plant "Ochakovo" released analogs of Coca-Cola, Fanta, and Sprite - drinks were named CoolCola, Fancy, and Street. pic.twitter.com/36N7X9Jybl — Ukraine 4 Freedom (@uawarinfo) May 16, 2022


Hotel Montserrat, Sitges, vključno s komentarji - Booking.com Espalter, 27, 08870 Sitges, Španija Odlična lokacija — ocena 9/10! (ocena na podlagi 629 mnenj gostov) Gostje ocenili po koncu bivanja v nastanitvi Hotel Montserrat. Zagotovite si odlično ceno v nastanitvi Hotel Montserrat - gostje so ji podali oceno 8,2. Hotel na zelo dobri lokaciji, osebje izredno prijazno. Hotel priporočam samskim in parom. Room cleaned every day.location perfect.Near the station shops restaurants.Friendly staff.Value for money Ena naših naj izbir - Sitges. Nastanitev je od plaže oddaljena 4 minute hoje. Družinsko voden hotel Montserrat se nahaja v središču mesta Sitges, 250 m od plaže. Ponuja klimatizirane sobe s TV in lastno kopalnico, nekatere sobe pa imajo tudi balkon. Železniška postaja Sitges je oddaljena le 5 min hoje, v bližini pa najdete tudi različne mestne trgovine in živahno nočno življenje. V hotelskem salonu lahko uporabljate brezplačen internet. Zajtrk vam postrežejo vsak dan do 11.00, v okolici pa je na voljo tudi širok izbor restavracij. Naši gostje v komentarjih pravijo, da je to njihov najljubši predel destinacije Sitges. Hotel Montserrat gosti Booking.com uporabnike že od 7. avg. 2009. Ta namestitev v samem srcu mesta Sitges ima odlično oceno za lokacijo, in sicer 9 Kdaj želite prenočiti v nastanitvi: Hotel Montserrat? V tem hotelu je bila zadnja rezervacija opravljena 27. feb. ob 18:58 z Nizozemske. 5 hotelov, podobnih nastanitvi Hotel Montserrat, je bilo pravkar rezerviranih 6 razlogov za izbiro nastanitve Hotel Montserrat Storitve nastanitve Hotel Montserrat Poglej najboljših 20 hotelov - Sitges - na podlagi 30.902 preverjenih komentarjev o hotelih na Booking.com. Kako iz letališča letališče Barcelona El Prat prispeti do nastanitve Hotel Montserrat “Hotel na zelo dobri lokaciji, osebje izredno prijazno. Hotel priporočam samskim in parom.” “Just far enough away from the seafront have stayed before” “I travelled alone this time to sitges I liked location of hotel for bars eating places and beach staff very helpful.” “The was the staff where friendly. the room was kept very clean and tidy. with fresh towels and bed sheets each day.the wifi was great for keeping in touch with home and work.” “on the ground floor under the stairs a whole basket of parasols and beach mats! If somebody forgot to bring it or have not time for bye, can take it absolutely free!” Uporabniki, ki so si ogledali Hotel Montserrat, so si ogledali tudi: Nastanitev El Cid z 1 zvezdico stoji v centru mesta Sitges, le 250 m od plaže. Na voljo so nastanitvene enote z lastno kopalnico, samopostrežni zajtrk in bazen s teraso za sončenje. V tem hotelu je bila nazadnje opravljena rezervacija včeraj ob 23:43 Hotel Alexandra is located in central Sitges, just 3 minutes’ walk from the beautiful seafront promenade. It offers air-conditioned rooms with free Wi-Fi, satellite TV and a private bathroom. 3 oseb si trenutno to ogledujejo Set only 160 metres from the Railway Station and 5 minutes' walk from the beach, Hotel Sitges 1883 is located in the centre of Sitges. Free Wi-Fi access is available. V tem hotelu je bila nazadnje opravljena rezervacija včeraj ob 23:30 » Hoteli v mestu Sitges Najnovejši komentarji za nastanitev Hotel Montserrat “Imel sem čudovit dopust” • Dvoposteljna soba Economy • Bivanje 12 noči 눉Manjkal je likalnik, ki je sicer bil na spisku opreme v hotelu.눇Hotel na zelo dobri lokaciji, osebje izredno prijazno. Hotel priporočam samskim in parom. Ales.boy • Soba z zakonsko posteljo ali z enojnima posteljama s pogledom na ulico 눉Morda bi priporočal hotelu, da v sobi uredijo kak obešalnik več za sušenje brisač in mokrih kopalk iz plaže눇Super prijazni 205512,208782,195650,203218,190781,211158,209477,197382,208507,208048,206104,211090,200497,201523,205697,204317,210858,211355,204534,201964,206562,206364|2,210858|9,208493,210817,208579,208334,211506,210941,209049,204807,207513,203056,206364|3,204316,211073,208943,207092,211692,185503,203454,202060,210890|1,209631|1,206882,204377,200322,209961,210648,201691,207976,203396,203220,205443,198582,205677,197367,202643,207977,207723,203206,206930,210969|2,210718,204742,207480,204124,211007,199682,210858|2,200404,207205,209618,208228,205736,211589,205969,204809,208160,211291,211631,211461,202717,203454|1,210969|3,209865,209175,206291,209104,207217,205164,209923,209029,210969,208689,207609,202145,210835,210963,210890,208414,209640,209215,202398,208823,197779,207473,210785,209853,207884,209631,211643,205610,198584,193924,203225,207077,210784,204587,209922,190946,206793,194677,206291|1,210362,206364,210194,205682,209215|1,207483,205232,209825,210814,194153


Pojdi na stran << 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 apr 02 2012, 22:51 Za 250€ si v ligi kakšnih herculesov in reloopov, ali po domače povedano v spodnjem delu začetnega razreda. To v praksi pomeni, da ni kaj dosti za pričakovat od teh naprav. Jaz bi na tvojem mestu šel vsaj do nekih 400€, tu maš potem več solidnih opcij (recimo Numark N4, zdaj trenutno še Traktor Kontrol S2).....Da odgovorim na tvoje vprašanje - sami kontrolerji so nekateri odlično narejeni in jih uporabljajo top dj-ji po svetu, ampak za kompleten setup moraš odšteti malo več kot 250€. Žal! Registriran član #7341 Pridružen: sep 23 2012, 10:48 Lepo pozdravljeni!. Mene je že od nekdaj zanimalo miksanje nekaj malega sem delal tudi v Virtual DJ , a se mi zdi, da ni to to. Želel si bi kupiti mešalno plato in vse to, kar rabiš. Ampak prvo bi vas rad vprašal kje bi se dobilo kakšne napotke in tutoriale. Npr. zakaj se kaj uporablja itd.. Tudi angleško strani lahko daste zraven. Point je v tem, da še, kar veliko nevem zakaj se kaj uporablja itd, funkcije itd... [ Urejeno sep 23 2012, 11:46 ] DJ Zupix sep 30 2012, 11:33 Registriran član #6512 Pridružen: jan 20 2010, 13:27 Uporabnik ellaskins na youtubu ima ogromno tutorialov. http://www.youtube.com/watch?v=yOSvyp04zNk&feature=relmfu [ Urejeno sep 30 2012, 19:19 ] Gostov: 32, Članov: 0


(pomen izrazov)


V Sloveniji je za mednarodno zaščito v prvem četrtletju tega leta zaprosilo 240 ljudi na milijon prebivalcev. V sosednji Avstriji je v istem obdobju za azil zaprosilo 1675 ljudi na milijon prebivalcev. Med njimi so številni otroci, ki jih je država vključila v svoj šolski sistem. Kot pravi generalni direktor za splošno izobraževanje na avstrijskem ministrstvu, pristojnem za izobraževanje, Kurt Nekula, je avstrijska vlada ustanovila 75 milijonov evrov vreden sklad, ki je namenjen projektom za vključevanje otrok v šole. “Samo v zadnjih dveh letih je Avstrija za integracijo usposobila 30 tisoč učiteljic in učiteljev, kar je četrtina vseh. Pri tem smo uspešni. Zelo pomembno je tudi, da učenje jezika poteka v tolikšnem obsegu, kot je to potrebno. Delovati so začele tudi mobilne ekipe socialnih delavcev in psihologov, ki pri izzivih vključevanja pomagajo šolam, pa tudi otrokom in njihovim družinam.” – Kurt Nekula Direktor Zavoda za šolstvo dr. Vinko Logaj pravi, da glede na sorazmerno majhen delež priseljencev v Sloveniji ne kaže, da bi to terjalo veliko novih zaposlitev, vendar pa ima država pripravljene rešitve za dodatno poučevanje slovenskega jezika za te otroke in za dodatno strokovno pomoč. Do konca šolskega leta se je v šest slovenskih osnovnih šol vključilo 34 otrok prosilcev za mednarodno zaščito in en otrok s statusom mednarodne zaščite. Junija je v okviru premestitve prišlo k nam šest šoloobveznih otrok. Prevajanje v slovenskem šolskem sistemu ni zagotovljeno. Veliko je odvisno od iznajdljivosti šole, učiteljev in njihove mreže poznanstev. Na OŠ 8 talcev so aprila pričakovali sedem otrok iz Sirije. Šolska svetovalna delavka, koordinatorica za vključevanje tujcev Bojana Breznikar, pravi: “Izkazalo se je, da so pouk v resnici začeli obiskovati trije, drugi učenci pa so skupaj s svojimi družinami odpotovali naprej proti severu. Tudi družina s temi tremi učenci je potem odšla drugam.” Na šoli v teh dveh dneh niso angažirali prevajalca za arabščino, saj so za razlago šolskega sistema, šolanja in vpisa poskrbeli prevajalci v azilnem domu. V Logatcu so se dogovorili, da OŠ Tabor sprejema afganistanske, OŠ 8 talcev pa sirske učence. “V primeru potreb po prevajalcih bi tako imeli lažje delo, saj bi se dogovarjali samo z enim prevajalcem. Vsi viri so dobrodošli. Angažma je dosti širši od uradnih postopkov, tako da si moramo pomagati kar sami. V takih okoliščinah se aktivira celotna socialna mreža velikega dela strokovnih delavcev posamezne šole. Vključimo na primer partnerja sodelavca, ki govori arabsko. Na šoli imamo kontakte številnih ljudi, ki so pripravljeni pomagati pri prevajanju, in to ne samo iz Logatca.” Bojana Breznikar dodaja, da je prevajalec nujen predvsem v začetnem delu vključevanja. Kot izpostavlja strokovnjakinja za vključujoče izobraževanje dr. Marijanca Ajša Vižintin, bi učitelji in učenci nujno potrebovali pomoč prevajalcev. Predlaga fleksibilno mrežo, ki bi potovala po šolah in ponujala vsaj občasno podporo. Tako otroci kot učitelji se namreč zaradi jezikovnih ovir pogosto znajdejo v stiski. Na OŠ Tabor Logatec so s petimi afganistanskimi otroki, ki so se jim pridružili aprila, najprej delali v skupini, tako da so se v delo z njimi vključevali različni učitelji. Ravnateljica Miša Stržinar: “Nima smisla, da sedijo v razredu, če ne razumejo jezika.” Šoli je pri uvajanju in učenju slovenščine pomagal tudi prevajalec iz farsija iz Slovenske filantropije. Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport priporoča dvostopenjski model vključevanja. Ta temelji na uvajalnici, ki vključuje 20-urni program učenja slovenščine, in na individualnem programu za učenca med šolskim letom. Ministrstvo je vzpostavilo podporno mrežo šolam na spletni strani, ki ponuja različne postopke vključevanja v šole in dela z otroki priseljenci. Na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti medtem pripravljajo poseben program javnih del, ki bo namenjen pomoči pri nemoteni oskrbi in nastanitvi prosilcev za mednarodno zaščito ter pomoči pri vključevanju oseb s priznano mednarodno zaščito v okolje. Ljudje, ki pridejo v Slovenijo po načrtu premestitve, lahko pravice, ki izhajajo iz njihovega statusa, uveljavljajo zgolj v Sloveniji. V azilnem domu poteka program opismenjevanja in učne pomoči. Ljudje, ki imajo priznan azil, pa so vključeni v program začetne integracije priseljencev in imajo pravico še do dodatnih 120 ur učenja slovenskega jezika. V Osnovni šoli 8 talcev imajo sicer za september že najavljenih 14 novih učencev iz Sirije, vendar se glede na dosedanje izkušnje zavedajo, da bodo morali biti pri prilagajanju programa zelo fleksibilni. Odgovor na vprašanje, zakaj ljudje zapuščajo Slovenijo, se skriva tudi v podatkih o majhnih možnostih za pridobitev azila pri nas. Slovenija je v zadnjih 20 letih odobrila le dva odstotka prošenj za azil, v zadnjih desetih pet, v zadnjih petih letih pa enajst odstotkov prošenj. Trend se izboljšuje, vendar je to je še zmeraj globoko pod evropskim povprečjem. V vsem lanskem letu je naša država na prvi stopnji odločala le o 130 prošnjah za azil, od tega jih je ugodno rešila le 34 odstotkov. Nizozemska jih je odobrila 80, Švedska 72, Danska 81, Nemčija 57 odstotkov. Od januarja do konca junija je za mednarodno zaščito v Sloveniji zaprosilo 576 ljudi. Status jih je dobilo 34. Slovenska vlada načrtuje, da bo trajno preselila skupno 567 ljudi iz Italije in Grčije ter 20 ljudi iz tretjih držav. Do konca tega leta naj bi Slovenija sprejela 280 ljudi, toda do zdaj jih je le 34, med njimi 7 šoloobveznih otrok. Do konca junija je status begunca dobilo 7, status subsidiarne zaščite pa 11 ljudi. Med njimi je tudi oče štirih otrok Halim. Status je dobil razmeroma hitro, saj se postopki v Sloveniji pogosto zelo zavlečejo. “Piše, da smo dobili zaščito za tri leta in da nam bo država pomagala pri nastanitvi in integraciji.” – Halim Halimova sedem let stara hči bo letos začela obiskovati prvi razred, sam pa si želi čim prej začeti delati kot voznik tovornjaka. Prost dostop do trga dela v Sloveniji odpira šele priznan status. Večina ljudi v Grčiji, kjer so vložili prošnjo za premestitev, ni dobila prav nobenih informacij o Sloveniji. Kot pravi farmacevt iz Damaska, so jim na Lezbosu dali seznam držav, ki sodelujejo v programu premestitve in jim dejali, naj jih izberejo osem, v katere bi želeli iti. “Določili so nam Slovenijo. Bili smo presenečeni, saj je nismo izbrali. Nismo je poznali. Zdaj smo zadovoljni, da nas je sprejela Slovenija.” Vendar ni tako, kot so jim dejali. “Pričakovali smo, da bomo lahko začeli normalno živeti, vendar smo zdaj spet nastanjeni v nekakšnem begunskem centru.” Prevajalec Ramid Shadani dela pri projektu mobilne enote, ki prosilcem za azil zagotavlja zdravniško, socialno in psihosocialno pomoč. Pravi, da imajo družine v Logatcu kar nekaj težav. Ta, da morajo otroci do razmeroma oddaljene šole peš, se zdi še najmanjša. “Najmlajši so stari 7 ali 8 let. Do šole hodijo 45 minut.” Tudi sicer so družine v prostorih Centra vojnih veteranov Slovenije odrezane od preostalega sveta. Poti do Ljubljane si ne morejo privoščiti, saj prejmejo le 18 evrov žepnine na mesec. Ramid je videl, kako ljudi ob izhodih iz azilnega doma spremlja policija. “Hrana ni dobra, ni dovolj aktivnosti. Tam ni lepo živeti. Tudi sam sem dve leti kot begunec živel v azilnem domu.” Medtem ko se za družine iz Sirije, ki so prišle v okviru premestitve, stvari počasi postavljajo na svoje mesto, so v veliko večji negotovosti družine iz Afganistana. Iz te države v okviru premestitve Slovenija za zdaj ni sprejela še nikogar. Mahnas kot ženska v Afganistanu ni imela možnosti, da bi dokončala šolo. Iz Afganistana je pobegnila skupaj z možem in dvema sinovoma. Želi si, da bi ljudje slišali njihovo zgodbo. V Logatcu so otroke posebej pripravili na sprejem učencev iz Afganistana. V OŠ Jakoba Aljaža Kranj je 28 odstotkov otrok priseljenih iz drugih držav. Ravnatelj Milan Rogelj pravi, da otroci nimajo prav nobenih težav s sprejemanjem. “Otroci se družijo med seboj, ne ločujejo se po nacionalni pripadnosti. Če imamo problem, ga imamo v glavah odraslih. Doseči moramo spremembe v glavi.” Ravnateljica OŠ Tabor Logatec Miša Stržinar vse strahove pripisuje pomanjkanju informacij. “Človek, ki ga je strah, nima informacij in izkušenj. Zato razumem ljudi, ki imajo stiske in strahove. Potrebujejo čas in proces. Predvsem je treba biti svetovljan, biti človek.” Milan Rogelj pravi, da je veliko odvisno tudi od iznajdljivosti posamezne šole, vendar se je zadnja leta sistem zelo spremenil. Pravi, da sta zavod za šolstvo in ministrstvo uveljavila tudi veliko dobrih programov, vendar izpostavlja, da na izzive integracije pogosto ni odgovora v zakonodaji in je treba ravnati čustveno in razumsko. “Na ravni čustev in razuma vedno najdeš odgovor, ki bo v korist otroka. Vsaka odločitev, ki je v korist otroka, je zame dobra odločitev.” Otrok bo spoštoval slovenski jezik in kulturo, če bomo mi spoštovali njega. “Če bomo mi spoštovali njegovo kulturo in njegov jezik ter mu dali možnost, da se izkaže. Da bo lahko predstavil državo, iz katere prihaja, da bo morda kdaj na primeren način lahko pokazal tudi kakšno svojo travmo, da ga bomo znali razumeti.” Ob takem odnosu je vključitev v družbo in šolo veliko uspešnejša. Zakaj najprej ne poskrbimo za vključenost vseh slovenskih otrok? Begunski otroci nimajo prav nič z vzroki za revščino v Sloveniji, torej s plenjenjem podjetij in premoženja, z milijoni v davčnih oazah in z zgrešenimi političnimi odločitvami.


O varovanju zasebnosti in o piškotkih


Delo # Aktivist Prikazovanje prispevkov po oznaki: Aktivist Sobotna priloga / O Escobarju, gverilcih, paravojski in beguncih


Pa še nekaj za vse tiste, ki morda ne vemo, kaj se s čim ujema: v spletni trgovini je uporaben dodatek napotek, da k temu in temu sodi to in to. Oh, končno program, ko oblikovalec sam ponudi dobro izbiro, ne pa da mi vsiljuje, kaj so kupili kupci pred menoj. Poklon!