Na sobotni dan smo lahko spremljali pet obračunov modre in en obračun zelene skupine 1. Ženske rokometne Lige. V modri skupini smo lahko videli zmago Celjank, Velenjčank in Ajdovk. Na obračunu med ekipama Zelenih Dolin Žalca in Zagorja je prišlo do delitve točk. V zeleni skupini so se zmage veselile Koprčanke. Celjanke so potrdile dobro formo in na domačih tleh premagale ekipo Krke Novega mesta z rezultatom 26:24. Velenjčanke so na koncu tesno slavile proti rokometašicam Ptuja z rezultatom 24:23. Na izenačenem srečanju med ekipo Zelenih Dolin Žalca in Zagorja je prišlo do delitve točk (24:24). Mlinarke so na domačem terenu vknjižile zanesljivo zmago proti rokometašicam iz Izole z rezultatom 31:20. Obračun med Savo Kranj In Mariborom Branikom je bil preložen. V zeleni skupini smo lahko spremljali edini obračun med rokometašicam Kopra in Olimpije, ki se končal v korist Primork. Strnad 8 (5), Regner 6; Kramar 6 in Barukčić (2) po 6. Celjanke so pod taktirko Miše Marinček Ribežl vknjižile novo zmago v 1. ženski rokometni ligi. Domača zasedba je vodila celoten obračun in na prvi polčas odšla s tremi zadetki prednosti. Novomeščanke so se v drugem delu srečanja ponovno približale in poskrbele za izenačeno nadaljevanje tekme. Zadnjih pet minut srečanja pa so Celjanke ostale dovolj zbrane in ušle na dva zadetka prednosti, kar je na koncu zadostovalo za novi pomembni točki. Za domačo zasedbo sta bili najuspešnejša Anika Strnad z osmimi in Katarina Regner s šestimi zadetki. Za gostje so največ zadetkov prispevali Petra Kramar in Ivona Barukčić, obe po šest zadetkov. Celjanke bodo naslednje srečanje odigrale v gosteh pri ekipi Ptuja, Dolenjke pa bodo doma gostile Zelene Doline Žalec. Kaltak in Černivec po 5; Kolenko 9 (5), Bedrač 6. Velenjčanke so odlično odprle srečanje in v 20. minuti vodile že s šestimi zadetki razlike. Prvi polčas se je tako končal v korist domače zasedbe z rezultatom 15:10. V začetku drugega polčasa je izgledalo, da bodo Velenjčanke tekmo zanesljivo dobile, nato pa so rokometašice Ptuja našle recept in razliko vztrajno zmanjševale. Na koncu jim je zmanjkalo časa in gostiteljice so se veselile nove zmage. Za domačo zasedbo sta največ zadetkov prispevali Ines Kaltak in Adrijana Černivec, obe po pet, za gostujočo ekipa pa sta največkrat zadeli Minea Kolenko, ki je dosegla devet golov in Nika Bedrač s šestimi zadetki. Velenjčanke se v prihodnjem krogu odpravljajo na gostovanje v Izolo, Ptujčanke pa bodo doma gostile rokometašice Z'dežele. Žener 7 (4), Cerovak 6; Golavšek 10 (7), Nikolič 7 (1). V Žalcu smo vseh 60 minut smo spremljali izenačeno tekmo. Žalčanke so večino obračuna vodile z zadetkom prednosti. V zadnjih dveh minutah so varovanke gostujočega trenerja Aleša Filipčiča uspele priigrati zadetek prednosti, a so Žalčanke vrnile v igro in ekipi sta tekmo zaključili rezultatsko poravnani. Za domačo ekipo so največ zadetkov prispevali Tjaša Žener sedem in Laura Cerovak šest zadetkov. Za gostje sta največkrat zadeli Saša Golavšek, ki je dosegla deset zadetkov in Ivana Nikolič, ki jih je zbrala sedem. Žalčanke v naslednjem krogu odhajajo v Novo Mesto, Zagorjanke pa bodo na domačem terenu gostile rokometašice iz Litije. Neja Žejn, rokometašica Zelenih dolin Žalca: "Vesela sem, da smo igrale neodločeno. Prvi polčas smo odigrale super, v drugem pa nam je zmanjkalo malo športne sreče." Saša Golavšek, rokometašica Zagorja: "Punce smo se borile, na koncu nam je malo zmanjkalo časa. Čestitam soigralkam za borbeno igro." Abina in Fegic po 8; Hodžič (3), Čokelc in Berzelak po 4. Ajdovke so na domačem terenu vknjižile zanesljivo zmago. Razliko sedmih zadetkov prednosti so si priigrale že v prvem polčasu. V drugem delu pa so razliko samo še povečale in se na koncu zaustavile pri enajstih zadetkih prednosti. Za domačo ekipo sta bili najuspešnejši Ana Abina in Nuša Fegic z osmimi zadetki. Za Primorke pa so največkrat zadele Sara Hodžič, Ana Taeng On Čokelc in Ana Berzelak, ki so dosegle po štiri zadetke. Mlinarke v naslednjem krogu odhajajo na zahtevno gostovanje v Ljubljano, Primorke pa bodo gostile ekipo iz Velenja. Anja Bratina, rokometašica Mlinotesta Ajdovščine: ''V prvih petnajstih minutah je bilo še malo tipanja, nato pa smo dale v višjo prestavo. Vesela sem, da smo po malo slabši torkovi tekmi znova strnili svoje vrste in zasluženo slavili novo zmago.'' Ana Berzelak, rokometašica Trga ABC Izola: 'Naše glave tokrat niso bile na pravem mestu. Ni bilo želje in borbenosti. Glavna težava je bila, da se v obrambi nismo držale navodil, nato pa je pešala še realizacija v napadu. Moramo se hitro pobrati, saj nas v naslednjem krogu čaka tekma proti Velenju.' ZELENA SKUPINA, 5. KROG: Ž.U.R.D KOPER : RK OLIMPIJA 31:26 (17:12) Vatovec 10, Teraž 5 (3); Bukvič 7 (5), Nišavić 5. Koprčanke so si že v uvodnih minutah priigrale pet zadetkov prednosti in takšno razliko se je končal tudi prvi polčas. V drugem delu so vodile že z osmimi zadetki vendar so rokometašice Olimpije uspele razliko nekoliko znižati, kar pa ni zadostovalo za kaj več od poraza. Za Primorke je največ zadetkov prispevala Karin Vatovec deset in Kaja Teraž pet zadetkov, za ekipo Olimpije pa so bili najuspešnejši Tjaša Bukvič s sedmi in Tina Nišavić s petimi zadetki. Primorke odhajajo na gostovanje v Logatec, Ljubljančanke pa v Savo Kranj. Alma Arnautovič, rokometašica Kopra: "Občutki po tekmi so fenomenalni, začele smo tako, kot smo si zadale. V napadu in obrambi smo odigrale boljše od tekmic, svoj prispevek pa sta dali tudi naši vratarki. Mislim, da sta dve točki zasluženo ostali v Kopru." Aleš Veber, trener Olimpije: "Zaslužena zmaga domače ekipe. Končni rezultat je odraz našega slabega začetka v prvih desetih minutah, ko so domačinke povedle za pet zadetkov. Mi smo jih lovili celo tekmo, imeli smo tudi priložnost za priključek, vendar se zaradi veliko tehničnih napak nismo uspeli približati. Gremo naprej na naslednjo tekmo, ta obračun smo že pozabili. Vemo, kaj moremo popraviti do naslednje tekme, na kateri nas čaka Sava Kranj." torek, 26. oktobra, on 19.00: ŽRD LITIJA : RK KRIM MERCATOR sobota, 27. novembra, ob 19.30: ŠDRŠ VRHNIKA : RK ZVEZDA LOGATEC RK SAVA KRANJ : ŽRK BRANIK MARIBOR 1 ŽRK MLINOTEST AJDOVŠČINA 6 5 1 0 11 2 RK KRIM MERCATOR 5 5 0 0 3 ŽRK Z'DEŽELE 6 4 1 1 4 ŽRK KRKA NOVO MESTO 5 3 0 2 6 6 ŽRK TRGO ABC IZOLA 6 2 0 4 4 7 RK ZELENE DOLINE ŽALEC 5 1 1 3 3 8 ŽRK VELENJE 4 1 0 3 2 9 ŽRK PTUJ 5 10 RŽK ZAGORJE 5 0 1 4 1 1 Ž.U.R.D. KOPER 5 5 0 0 10 3 ŠDŠR VRHNIKA 4 2 0 2 4 4 RK MARIBOR BRANIK 4 1 0 3 2 5 RK SAVA KRANJ 4 0 1 3 1 6 RK ZVEZDA LOGATEC 4 0 1 3 1


source: fineweb

text: Pohodnike na Bovškem navdušujejo številne označene poti v visokogorju, ki izstopa po prvinskem, samotnem skalnem svetu in kraških pojavih. Med slednjimi je na Kaninu nekaj brezen, globljih od 1000 metrov; najgloblje je Čehi II, ki je z globino 1544 metrov sedmo najgloblje znano brezno na svetu. Odlično izhodišče za izlete v visokogorje je zgornja postaja krožne kabinske žičnice Kanin na nadmorski višini 2202 metra. Nižinski svet s širnimi gozdovi, modrozelenimi rekami in potoki, veličastnimi slapovi in soteskami bogatijo stare domačije in prijazni ljudje, povezujejo pa ga številne označene tematske poti. Spomladi in poleti pohodniki na Bovškem uživajo v cvetočih, barvitih travniških širjavah, prebujajočem se življenju, jeseni v nežnosti vetrov, mirnosti in spokojnosti narave. Pozimi, ko deželo pobeli sneg, so zelo priljubljeni izleti s krpljami. Organizirano je tudi gorsko vodništvo. Pomemben del destinacije je Triglavski narodni park. Ljubitelji nižinskih izletov na Bovškem uživajo v tematskih poteh, kot sta Pot miru in Soška pot. Na Poti miru ob prijetni hoji med ostanki številnih utrdb, muzeji na prostem in pomniki spoznamo dediščino 1. svetovne vojne, medtem ko jo v trdnjavi Kluže ob predstavi društva 1313 na poseben način tudi doživimo. Soška pot ob edinstveni modrozeleni reki Soči in številnih kulturnih znamenitostih drži v dolino Trente, v osrčje neokrnjene narave in miru. POHODNIŠKE POTI - 7 dni 7 poti - Pot miru


source: wikipedia

text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 10. stoletje | 11. stoletje | 12. stoletje | 13. stoletje | 14. stoletje | 15. stoletje | 16. stoletje Druga stoletja Trinajsto stoletje obsega leta od 1201 do vključno 1300. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1200 do 1299. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po trinajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


Numerologija | Zanimiva dejstva, koristni nasveti, članki o preživetju v nepredvidenih situacijah, umetnost magije, vedeževanje in še veliko več. Domača stran » Numerologija Zoomiranje števila 20 v numerologiji - počasna rast in umiritev V jeziku numerologije so vse številke pozitivne ali negativne v svojih učinkih. Poleg tega so aktivni in pasivni. Številka 20 v numerologiji se nanaša na številke pasivne izpostavljenosti, pomeni mir,... Vrednosti najbolj čarobnih številk, zlasti 69 69 in ☯ enako je? Posebnost števila 69 je v vsebini vibracij dveh nasprotnih števil: 6 in 9. Kot veste, je številka 6 odgovorna za kompromis, sodelovanje, odgovornost, urejanje odnosov, brezpogojno ljubezen..Številka... Vrednosti 2 - magija numerologije Obstaja veliko mnenj o tem, kaj dejansko simbolizira številka 2 v numerologiji. Nedvomno je to posebna številka, ki sledi petam vsakega moškega. Na primer poglejte svoje telo. Imamo dve očesi,... Vrednosti števila 16 v numerologiji - magija denarja Z vidika klasične interpretacije številka 16 v numerologiji pomeni prevlado materiala nad duhovnim, fizičnim nad moralnim. Kot da razglaša: "material je višji od duhovnega". To je zelo močna in močna... Vrednost številke duše v numerologiji Število duše najbolj vpliva na osebo, dokler ne dopolni 35 let. Ko dosežejo to starost, začne veliko življenjskih poti imeti velik vpliv. Toda duševna figura nikoli ne izgubi svojega pomena,... Pomen števila 17 v numerologiji je božanska intervencija Kot veste, so vsa dvomestna števila sestavljena iz enomestnih številk, kar vodi do dvojne interpretacije njihovega pomena. V klasični numerologiji je magija števila 17 božanske intervencijee) Božje posredovanje v človeškem... Magic številka 4 v numerologiji - pomen V numerologiji je število 4 zelo pomembno. Menijo, da ta številka kaže stabilnost celotnega sveta okoli nas..Koliko stvari je dejansko povezanih s to številko? Štiri sezone, enako število kardinalnih točk,... Vedska numerologija - naučite se spreminjati svojo usodo Vse življenje smo obkroženi s številkami. So pravi ključi za razumevanje, kdo smo v resnici, kaj nas čaka v prihodnosti. S pomočjo številk lahko razumemo, zakaj se določena oseba obnaša...


Carmina Slovenica: CARMINA SLOVENICA vokalno gledališče & zbor Vsak nov choregie projekt Karmine Šilec je ekspedicija v neznano ali manj znano. Ustvarjalno se spoprijema z raziskovanjem vokalne glasbe, vzporeja raznovrstne čase in glasbe, s spojem starega in sodobnega ustvarja nove, vznemirljive glasbene kontekste. Ves čas razkriva domače sodobne in stare, še neznane avtorje. Ob raziskovanju sodobnega in starejšega repertoarja, domačega in tujega, si nenehno prizadeva za plemenitenje domačega in mednarodnega glasbenega prostora. Karmina Šilec je že zdavnaj prestopila vse najvišje in najtežje dosegljive meje – z drznostjo, provokativnostjo, eruditstvom, ki mu ni primerjave v tem prostoru, je razširila polje komorne, solistične in zborovske vokalne glasbe v kompleksnejši prostor celostne večzvrstne umetnine. Na podlagi temeljitega raziskovanja je ustvarila celo vrsto slogovno in tematsko zaokroženih, konceptualnih projektov, kot so Vampirabile, Spixody, Scivias, Stripsody, Adiemus, CS Light, Iz veka vekov, Rusalke, Prošnja za besede, Komu potok solz ne lije, itd. Pravo razsežnost jim dajejo kompleksne odrske izvedbe, ki glasbeno tkivo smiselno nadgrajujejo in prežemajo s prvinami glasbenega gledališča in principa, ki ga je vzpostavila – choregie. Carmina Slovenica je v vokalno glasbo vnesla svežino, odprla nove prostore izraza, prepričljivosti, intenzivnosti doživljanja in komunikacije. Z inovativnimi posegi je vokalni glasbi razprla prostor h kompleksnim večzvrstnim umetniškim dogodkom. S Choregie – vokalnim gledališčem izvaja svojevrsten uprizoritveni koncept, ki vključuje glasbo, gib, igro in druge odrske elemente. Ugled ansambla Carmina Slovenica potrjujejo številni koncerti po vsem svetu - od Velike dvorane Sanktpeterburške filharmonije, Esplanade v Singapurju preko San Francisco Simphony Hall, Hong Kong Cultural Centre, Jahrhuderthalle Bochum, Tokyo Metropolitan Art Space, Théâtre de la Ville, Pariz do gledališča Teresa Carreño, Auditorium Rome in Teatra Colon v Buenos Airesu. Carmina Slovenica je prejela vabila na številne pomembne festivale: Svetovni glasbeni dnevi (ISCM), Festival d'Automne à Paris, Europa Cantat, Kunstenfestival Brussels, Holland Festival, Steierischer Herbst, Ruhrtriennale, Svetovni simpozij za zborovsko glasbo (IFCM), Moskovski velikonočni festival, Dresdner Musikfestspiele, Evropski simpozij za zborovsko glasbo (IFCM), Polyfollia, America Cantat, Choir Olympics, Glasbeni september, Festival Radovljica, Slovenski glasbeni dnevi, Mednarodni glasbeni festival Peking ... Med pomembnimi dosežki Carmine Slovenice so tudi številna prva mesta na številnih zborovskih tekmovanjih po svetu ter druge mednarodne nagrade. Produkcije zadnjih let, kot so Placebo ali Komu potok solz ne lije, Rusalke, CS Light, Perspektiva Vzhod, Musica Inaudita, Scivias, Vampirabile, Prošnja za besede, Slovenski zvoki, Adiemus in drugi so nagrajeni projekti, izvajani na mnogih mednarodnih festivalih in gostovanjih po vsem svetu ter predvajani na EBU in Evroviziji. Carmina Slovenica sodeluje v različnih mednarodnih projektih kot na primer Songbridge ali Preko mostu upanja, snema za domače in tuje radijske ter televizijske postaje, izdala je 15 zgoščenk, 3 vinilne plošče in 5 kaset. Mnogi izvrstni odzivi glasbenih strokovnjakov in kritikov doma in po svetu govorijo o njenih dosežki ter pričajo o visoki, najvišji ustvarjalni ravni.


En brezplačen program na dan odžene tržnega inšpektorja stran - Portal Storitev 17.10.2018 17.10.2018 Portal Storitev Pred kratkim sem imel zanimivo debato z nekdanjim sodelavcem, s katerim sva ugotavljala, v kako različne dele IT sveta sva zašla v zadnjih letih. Pogovor mi je dal gradiva za razmišljanje in prepričan sem, da bo koristno, če tudi tebi “predočim” par točk. Kolega se osredotoča predvsem na odprtokodne rešitve, ki so, vsaj s stališča licenčnin, za stranke cenejše, jaz pa večinoma uporabljam Microsoftov ekosistem produktov, pri katerem pa je praviloma potrebno plačevati licenčnine, če želiš programe uporabljati legalno. Ni vse zlato, kar je brezplačno Zagotovo obstaja kakšen informatik na tem svetu, ki je pred desetimi leti padel v komo in se bo zdaj zdaj zbudil iz dolgega spanca. Mislim, da ne streljam v prazno, če rečem, da bo njegova prva misel, ko se bo razgledal naokrog, da se je očitno zbudil v paralelnem svetu. Zakaj? Microsoft eden večjih, ki prispevajo v open source projekte Kar je še pred desetimi leti bilo skoraj bogokletno, danes postaja del vsakdana. Ko sem takrat hodil po strokovnih srečanjih in konferencah, predvsem vezane na Microsoftove produkte, se je o Linuxu vedno govorilo, kot o “alternativnem operacijskem sistemu na L”, ime najuspešnejšega iskalnika po spletu pa se je priročno zamaskiralo v “priljubljen iskalnik”, da le ni bilo treba izreči imena Google. Danes pa je Microsoft postal eden izmed največjih podpornikov odprtokodnih projektov in bezplačnih programov in celo razmišlja o tem, da bi izdal svojo distribucijo Linuxa, že nekaj časa pa infrastruktura Microsoftove storitve računalništva v oblaku Azure temelji prav na tehnologiji Linuxa. Še nekaj razlogov za čudenje v letu 2018: Microsoftov podatkovni strežnik MS SQL teče tudi na Linuxu; Linux ukazno lupino BASH je moč poganjati tudi na Windows strežnikih; Microsoftovo ukazno lupino PowerShell je moč poganjati na Linux strežnikih. SLS bo na letnem taboru nabirala energijo pred... Kazalo Ena od pomembnejših dejavnosti podjetjaSvetovanje je prav tako pomembnoPodjetje izvaja tudi nadzor Če na novo gradite dom ali obnavljate... Spletna stran Rdeči voz – Radio Flyer Kazalo Kdo je Radio Flyer?Od vozičkov do konjičkovIgrača za vedno Kdo je Radio Flyer? Radio Flyer je slavna ameriška blagovna... ← Princ Harry in Meghan sušnemu avstralskemu mestu prinesla dež Kandidaturo za župana Maribora uradno vložil tudi Vlado Šega → 20.06.2014 31.03.2015 tomaz


Bansi - Pridite ustvarjat sliko velikanko! Pridite ustvarjat sliko velikanko! V petek, 9. septembra, ste vsi otroci in mladi vabljeni na brezplačen Pionirski festival, ki bo potekal na zelenici pred Pionirskim domom na Vilharjevi cesti 11. Izdelovala se bo skupinska slika velikanka. Naslov oziroma rdeča nit festivala je »Kdo je Pionircu sešil srajčico?«. Zgradba, v kateri domuje Pionirski dom, Baragovo semenišče, že vrsto let potrebuje novo preobleko s svežimi in pravljičnimi barvami. Kdo jo lahko najbolj ustvarjalno obleče, če ne ravno najmlajši umetniki? Z mentorji Pionirskega doma boste lahko spoznavali različne inovativne likovne tehnike, ki jih boste skupaj uporabili pri nastanku slike (obleke) velikanke. Izdelano skupinsko delo se bo ob koncu slavnostno pritrdilo na pročelje stavbe. Čudovita ideja, se strinjate? Na zelenici Pionirskega doma se bo v petek, 8. septembra, izdelovala skupinska slika velikanka. Na ta način se bo izrazila pomembnost izobraževanja za kulturo, pa tudi ustvarjalno boste lahko začeli novo šolsko leto v Plečnikovi zgradbi. Kmalu pa bodo zaživeli tudi prenovljeni prostori v stavbi na Komenskega 9 (sosedje od RTV Slovenija). Slika velikanka bo seveda veličastno in zabavno delo, vmes se bodo poslušali najboljši songi iz predstave Lena in Lenart. Naučili se boste lahko pa tudi himno Pionirskega doma, poslušali pravljico Kdo je Vidku sešil srajčico in spoznali nekaj cirkuških vragolij. Na voljo bo veliko palačink, pijače in dobre volje. Še natančen termin: v petek, 8. septembra, med 17. in 19. uro na zelenici Pionirskega doma. 28. 5. 2018Letošnji zmagovalci projekta Varno na Kolesu 27. 5. 2018Že četrti festival sobivanja 26. 5. 2018Ptuj vabi na 16. Poli maraton! 25. 5. 20183. junija so volitve - kaj to pomeni? 24. 5. 2018VIDEO: Bruha vulkan Kilauea 23. 5. 2018Z vlakom na izlet ali počitnice Nova stalna razstava v Mestnem muzeju Ljubljana ponuja vpogled v zgodovino mesta Ljubljana. Vabljeni na ogled in fotoreportažo.


text: 11.2.08 & 18.2.08 ob - Avtobiografija diskografija, konceptualni pop-art dogodek Samota Gosariča Projekt gleda na pop glasbo od znotraj, brez distance. Osebna diskografija je obenem nekaj popolnoma osebnega in povsem družbenega. Zgodi se v medprostoru med glasbenimi trendi, trenutku v času, osebnimi življenjskimi okoliščinami, temperamentom, življenjskim slogom posameznika in obiljem lokalnega radia ali glasbene trgovine. Pri tem nekaj družbeno vseprisotnega postane domena osebnega in osebno postane nekaj, na kar si nekdo tretji lasti avtorske pravice. Avtobiografija diskografija je glasbe-ni performans, kjer glasbe ni slišati (ker ta je zaščitena). Skozi postopke kopiranja, prevajanja in prisvajanja je glasba po dveh linijah - skozi ples in skozi gledališki govor - pripeljana iz družbenega preko osebnega spet nazaj v javni prostor - prostor razstave. Izbor glasbe v tej enourni instalaciji je (bil) oseben, torej do kraja determiniran in popolnoma poljuben. Ples: Jelena Milovanović, Samo Gosarič Interpretacija pesmi: Daša Lakner, Špela Petrič Dramaturgija: Daša Lakner


LEGO DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Igrače›Kocke›LEGO®›1,5 - 4 let›LEGO DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp Ocena: 5 5 ocen Znamka: LEGO Naša številka: 1220576 Z vašimi najmlajšimi vstopite v Jurski park in s tem kompletom zaigrajte razburljive prizore iz filma! T-Rex je na begu in kaže kremplje! Otroci imajo tokrat priložnost rešiti situacijo. Zaljubili se bodo v igro z Owenom Gradyjem v njegovem avtomobilu. Z navdušenjem se bodo soočili z ogromnim dinozavrom, pred katerim je potrebno ubežati, se povzpeti na stražni stolp in poklicati okrepitve. Celoten opis Naša številka: 1220576 Vaši najmlajši se bodo dobesedno zaljubili v avanturo v Jurskem parku! Komplet vsebuje T-Rexa, ki odpira usta, stražni stolp, avtomobil in LEGO® DUPLO® figurico Owena Gradyho. Pomagajte Owenu Gradyho rešiti Jurski park pred T-Rexom, ki je na prostosti! Z avtomobilom se odpeljite po pomoč in pokličite okrepitve z vašim mobilnim telefonom! Zaigrajte razburljive prizore iz filma Jurski park in si ustvarite lastno zgodbo. Pomagajte otrokom, da se naučijo osnovnih spretnosti s tem zabavnim kompletom z motivom dinozavrov. Vključuje LEGO® DUPLO® figurico Owena Gradyho in figurico T-Rexa, ki odpira usta Vključuje avtomobil in stražni stolp iz Jurskega parka Med dodatki boste našli mobilni telefon, posodo z bencinom in lestev Dimenzije T-Rexa 11 × 17 × 9 cm Dimenzije avtomobila 6 × 14 × 7 cm Dimenzije stražnega stolpa 24 × 9 × 6 cm Za dostavo na Češko: DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp Za dostavo na Hrvaško: DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp Za dostavo na Madžarsko: DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp Za dostavo na Poljsko: DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp Za dostavo v Slovaško: DUPLO Jurassic World 10880 T. rex in stolp


text: 300. je prvo desetletje v 4. stoletju med letoma 300 in 309. D-0300.


Za Bonus kartica vam nudimo prvorazredne barvne tiskarske papirje z visoko stopnjo beline. Vsi ofset papirji imajo visoko stopnjo beline in so primerni tudi za kopiranje ter laserske tiskalnike. Naš kromo karton za Bonus kartica se lahko popisuje na zadnji strani, odlikuje pa ga velik volumen. Poleg tega imate na izbiro naše dodelane papirje (Semiš, Rebrasta, Svetlo bela, Platnena, Luxecore). Tisk vaših Bonus kartica je v načinu CMYK in Pantone. Pod »Zaslonski predogled« lahko naročite predogled vaših Bonus kartica. Izračunajte želeno količino izdelkov (Bonus kartica). Dodatno vam pri določenih izdelkih in lastnostih ponujamo združevanje vaše želene količine. Za združevanje uporabljamo trak iz prozorne folije.


First Aid sem videla, da imajo tudi po 28 blazinic, kar je potem cenejše za probat. Jaz jih režem na polovico, da trajajo dlje. Itak so dovolj napojene. Missha pa me strašno mika, samo kar je večinoma ravno nad 22 € in bi bilo treba davek plačat.


Sladoled, ki se ga ne bi moglo pripraviti enostavneje Družbena omrežja že nekaj časa preplavljajo fotografije sladoleda, za katerega ne potrebujemo ne mlečnih izdelkov ne jajc. Trik je v predhodno narezanih in zamrznjenih bananah, ki se med miksanjem spremenijo v neverjetno kremasto teksturo. Mi smo tako prirpavljenemu sladoledu dodali nekaj priboljškov in ga nadevali v sendvič za sladkosnede. ⎨1⎬ Banane rastejo na bananovcih, ki so pravzaprav drevesu podobna zelišča, sam sadež pa botanika uvršča med jagode? ⎨2⎬ Na svetu v enem letu pojemo več kot 100 bilijonov banan in radi jih imamo tako zelo, da smo jim menda posvetili tudi največ pesmi. ⎨3⎬ Količinsko so četrto najbolj pridelano živilo na svetu, takoj za pšenico, rižem in mlekom. 1 žlica semen chija, namočenih v 3 žlicah vode 3 zvrhane žlice mletih mandljev 70 g suhih sliv in kandiranih robidnic, namočenih v likerju amaretto 100 g nasekljanih mandljev, lešnikov ali drugih oreščkov 1. Banane narežemo in jih razporedimo po pekaču. Postavimo jih v zamrzovalnik za dve uri. 2. Pečico prižgemo na 200 stopinj in se lotimo biskvita: jajca in sladkor penasto umešamo s pomočjo kuhinjskega robota, da se masa podvoji in pobledi. 3. Moko zmešamo s pecilnim praškom, mandlji in kakavom in vse skuapaj ročno primešamo jajčni zmesi. Dodamo še semena chija, namočena v treh žlicah vode, in semena vanilije. 4. Biskvit zelo na tanko razmažemo po pekaču, obloženem s peki papirjem, in pečemo od 8 do 10 minut. Ko je pečen, ga popolnoma ohladimo. 5. Banane vzamemo iz zamrzovalnika in jih zmiksamo s pomočjo blenderja ali paličnega mešalnika do gladke teksture, ki ima izgled vanilijevega sladoleda. 6. Sladoledu dodamo semena vanilje in namočeno suho sadje. 6. Biskvit prerežemo na pol. Prvo polovico premažemo z bananinim sladoledom in prekrijemo z drugo polovico biskvita. Še malce potlačimo, da se sladoled enakomerno razporedi, nato pa postavimo v zamrzovalnik za še dve uri, lahko tudi čez noč. 7. Stopimo čokolado in nasekljamo oreščke. 8. Velik sladoledni sendvič vzamemo iz zamrzovalnika in ga obrežemo po robovih. Pravokotnik nato enakomerno razrežemo na manjše pravokotnike, jih prelijemo s čokolado, posujemo z oreščki ter postrežemo. - Sladoledne sendviče lahko pripravite tudi brez peke, tako da namesto biskvita uporabite kupljene piškote. Tako se boste izognili ponovnemu zamrzovanju in rezanju. - Sladoled bo uspel le, če boste sledili vrstnemu redu in banane najprej zamrznili, šele nato zmiksali. - Podobno kot banane, delujejo tudi marelice, ostalo zamrznjeno sadje pa ne tvori tako kremaste sladoledne teksture.


Vibracijski strap-on brez pasu - Sex shop Svet Užitka Šifra izdelka: 05939820000 | EAN koda: 4024144605743 Stimulira: Analna stimulacija, Stimulacija klitorisa, Vaginalna stimulacija, Stimulacija G točke Strap on ima 9 nastavitev vibracij in je primeren za pare, ki želijo zamenjati vloge v spalnici. Kratek del se vstavi v nožnico. Drži se na mestu z napenjanjem mišic. Dolgi del lahko vstavite v anus ali vagino. Strap-on je 100 % vodotesen in se polni s kablom USB. Po uporabi se lahko očisti s čistilom za igrače in toplo vodo. Andrej 23. julij 2020 23/07/2020 Odličen izdelek, oba z ženo uživava v novi stopnji intimnosti saj naju ne motijo pasovi, vendar je prav zaradi tega potrebno več gibčnosti in kondicije.


text: 1999 (MCMXCIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki Januar – junij 1. januar – uveden je evro. 25. januar – v potresu z močjo 6,1 po Richterjevi lestvici, ki prizadene zahod Kolumbije, umre več kot 1000 ljudi. 7. februar – Abdulah bin Al-Hussein postane kralj Jordanije po smrti svojega očeta Huseina. 11. februar – Pluton se na svoji ekscentrični tirnici pomakne dlje od Sonca kot Neptun (bližje Soncu bo spet leta 2231). 1. marec – v veljavo stopi leta 1997 podpisana Ottawska pogodba, konvencija o prepovedi protipehotnih min. 12. marec – Madžarska, Poljska in Češka postanejo članice zveze NATO. 16. marec – John Reinhard odkrije tri mumije otrok, ki so kasneje znane kot otroci iz Llullaillaca. 24. marec - operacija Zavezniška sila: letala zveze NATO pričnejo z bombnimi napadi na Zvezno republiko Jugoslavijo zaradi vojne na Kosovu. na tovornjaku v predoru pod Mont Blancom izbruhne požar, v katerem umre 39 ljudi, predor je po dogodku zaprt tri leta. 27. marec – srbske sile sestrelijo ameriško stealth letalo Lockheed F-117. 20. april – pokol na srednji šoli Columbine: dva najstnika pričneta streljati po učiteljih in sošolcih ter ubijeta 13 ljudi, nato pa še sebe. 7. maj – s porazom vladnih sil se konča državljanska vojna v Gvineji Bissau, predsednik João Bernardo Vieira je strmoglavljen in odide v izgnanstvo. 21. maj – Škocjanske jame so vpisane med mokrišča mednarodnega pomena (Ramsarsko mokrišče). 27. maj – na Mednarodno sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije je vložena obtožnica proti Slobodanu Miloševiću za vojne zločine in zločine proti človeštvu med vojno v Bosni in Hercegovini. 28. maj – po 22 letih restavratorskega dela je ponovno na ogled postavljena da Vincijeva Zadnja večerja. 1. junij – z delovanjem prične Napster, revolucionarna nova storitev za deljenje datotek prek spleta. 9. junij – s podpisom sporazuma o prekinitvi vojaških aktivnosti se končata vojna na Kosovu in Natovo bombardiranje Srbije. 12. junij – enote KFOR pričnejo z mirovno misijo na Kosovu. Julij – december 11. julij – indijske sile ponovno vzpostavijo nadzor nad ozemlji v Kašmirju, ki so jih zasedle pakistanske paravojaške enote, konec dvomesečne Kargilske vojne. 20. julij – kitajske oblasti prepovejo gibanje Falun Gong. 23. julij – Mohamed VI. postane kralj Maroka po smrti svojega očeta Hasana II. 7. avgust – čečenski gverilci pod vodstvom Šamila Basajeva napadejo Dagestan in izzovejo kratkotrajno vojno. 11. avgust – popolni Sončev mrk je viden v Srednji Evropi, na Balkanu in v Južni Aziji. 17. avgust – potres z močjo 7,6 po momentni lestvici prizadene severozahod Turčije in zahteva več kot 17.000 žrtev. 30. avgust – volivci v Vzhodnem Timorju na referendumu podprejo osamosvojitev od Indonezije. 21. september – v t. i. potresu 921 z močjo 7,3 po Richterjevi lestvici, ki prizadene osrednji Tajvan, umre več kot 2400 ljudi. 12. oktober – generali pod vodstvom Perveza Mušarafa izvedejo državni udar in prevzamejo oblast v Pakistanu. število ljudi po oceni Organizacije združenih narodov doseže 6 milijard. 19. november – Ljudska republika Kitajska izstreli prvo plovilo vesoljskega programa Šenžou. 30. november – z združitvijo podjetij Exxon in Mobil nastane ExxonMobil, ena največjih korporacij na svetu. 3. december – NASA izgubi stik s plovilom Mars Polar Lander tik preden bi moralo vstopiti v Marsovo atmosfero. 20. december – Ljudska republika Kitajska prevzame suverenost nad Macaom po 422 letih portugalske oblasti. 31. december – Boris Jelcin nepričakovano odstopi s položaja predsednika Ruske federacije in ga prepusti vršilcu dolžnosti Vladimirju Putinu. Združene države Amerike prepustijo nadzor nad Panamskim prekopom Panami. Rojstva 21. februar – Anej Piletič, slovenski glasbenik 27. februar – Luka Dončić, slovenski košarkar 2. marec – Aljaž Osterc, slovenski smučarski skakalec 12. marec – Janja Garnbret, slovenska športna plezalka 22. marec – Mick Schumacher, nemški dirkač Formule 2 4. junij – Domen Prevc, slovenski smučarski skakalec 12. julij – Vid Vrhovnik, slovenski nordijski kombinatorec 5. avgust – Lovro Paparić, hrvaški vaterpolist 25. september – Lenart Žavbi, slovenski politik in politolog 10. december – Reiss Nelson, angleški nogometaš Smrti 5. februar – Vasilij Leontijev, rusko-ameriški ekonomist, nobelovec (* 1906) 7. februar – Husein, jordanski kralj (* 1935) 15. februar – Henry Way Kendall, ameriški fizik, nobelovec (* 1926) 19. februar – Georg Meier, nemški motociklistični in avtomobilistični dirkač (* 1910) 21. februar – Gertrude B. Elion, ameriška biokemičarka in farmakologinja, nobelovka (* 1918) 25. februar – Glenn T. Seaborg, ameriški kemik, nobelovec (* 1912) 3. marec – Gerhard Herzberg, nemški kemik, nobelovec (* 1904) 5. marec – Richard Kiley, ameriški igralec in pevec (* 1922) 6. marec – Branka Jurca, slovenska pisateljica (* 1914) 7. marec – Stanley Kubrick, ameriški filmski režiser (* 1928) 8. marec – Joe DiMaggio, ameriški bejzbolist (* 1914) 18. april – Gian-Carlo Rota, ameriški matematik, filozof (* 1932) 28. april – Arthur Leonard Schawlow, ameriški fizik, nobelovec (* 1921) 9. maj – Ivan Morton Niven, kanadsko-ameriški matematik (* 1915) 9. maj – Božidar Kantušer, slovenski skladatelj, (* 1921) 10. maj – Shel Silverstein, ameriški pisatelj (* 1932) 18. maj – Augustus Pablo, jamajški glasbenik (* 1954) 21. maj – Fulvio Tomizza, italijanski pisatelj (* 1935) 27. junij – Georgios Papadopoulos, grški častnik in politik (* 1919) 2. julij – Mario Puzo, ameriški pisatelj (* 1920) 23. julij – Hasan II., maroški kralj (* 1929) 27. julij – Aleksander Danilovič Aleksandrov, ruski matematik (* 1912) 28. julij – Trygve Haavelmo, norveški ekonomist, nobelovec (* 1911) 30. september – Dimitrij Sergejevič Lihačov, ruski jezikoslovec, filolog in pisatelj (* 1906) 10. oktober – Nakamura Hadžime, japonski budistični filozof, indolog in prevajalec (* 1911) 12. oktober – Wilt Chamberlain, ameriški košarkar (* 1936) 17. oktober – Nicholas Metropolis, grško-ameriški fizik, matematik in računalnikar (* 1915) 8. november – Leon Štukelj, slovenski telovadec, olimpionik (* 1898) 16. november – Daniel Nathans, ameriški mikrobiolog, nobelovec (* 1928) 10. december – Franjo Tuđman, hrvaški politik (* 1922) 13. december – Stane Dolanc, slovenski politik (* 1925) 24. december – João Figueiredo, brazilski častnik in politik (* 1928) Nobelove nagrade Fizika – Gerardus 't Hooft, Martinus Justinus Godefriedus Veltman Kemija – Ahmed H. Zewail Fiziologija ali medicina – Günter Blobel Književnost – Günter Grass Mir – Médecins Sans Frontières Ekonomija – Robert Mundell


text: Termodinamika (iz starogrškega , therme - toplota in , dynamis – sprememba, moč) je veja fizike, ki se ukvarja s toploto in temperaturo in njuno povezavo z energijo, delom, sevanjem in lastnostmi snovi. Obnašanje teh veličin urejajo štirje zakoni termodinamike, ki podajajo njihove kvantitativne opise z uporabo merljivih makroskopskih fizikalnih količin, lahko pa se jih razloži tudi s statistično mehaniko. Termodinamika je uporabna na zelo različnih področjih znanosti in inženirstva, zlasti v fizikalni kemiji, kemijskem inženirstvu in tudi na tako kompleksnih področjih kot je meteorologija. Zgodovinsko se je termodinamika razvila iz želje po povečanju učinkovitosti zgodnjih parnih strojev. K razvoju je še zlasti veliko prispeval francoski fizik Nicolas Léonard Sadi Carnot (1824), ki je bil prepričan, da so učinkoviti stroji kjuč, ki lahko pripomore k zmagi Francije v napoleonskih vojnah.<ref> Clausius, Rudolf (1850). On the Motive Power of Heat, and on the Laws which can be deduced from it for the 'Theory of Heat'''. Poggendorff's Annalen der Physik, LXXIX (Dover Reprint). ISBN 978-0-486-59065-3.</ref> Škotsko-irski fizik Lord Kelvin je bil prvi, ki je izoblikoval jedrnato definicijo termodinamike (1854), ki se glasi: "Termodinamika je področje povezav toplote s silami, ki delujejo med sosednjimi deli teles, in povezav toplote z učinki električnega toka". Termodinamika, ki se je sprva ukvarjala predvsem z mehanskimi toplotnimi stroji, se je že zelo zgodaj razširila na kemijske spojine in kemijske reakcije. Kemijska termodinamika preučuje lastnosti in vlogo entropije v kemijskih reakcijah in številnih drugih z njimi povezanimi področjih.Duhem, P.M.M. (1886). Le Potential Thermodynamique et ses Applications. Hermann, Pariz.Guggenheim, E.A. (1933). Modern Thermodynamics by the Methods of J.W. Gibbs. Methuen, London.Ilya Prigogine, I., Defay, R. (1954). Chemical Thermodynamics. Longmans, Green & Co., London.Perrot, Pierre (1998). A to Z of Thermodynamics. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-856552-9. OCLC 123283342. Kasneje so nastale tudi druge formulacije. Statistična termodinamika ali statistična mehanika se ukvarja s statističnimi napovedmi kolektivnega gibanja delcev iz njihovega mikroskopskega obnašanja. Leta 1909 je Constantin Carathéodory predstavil tudi popolnoma matematičen pristop, ki se pogosto omenja kot geometrijska termodinamika. Uvod Za opis kateregakoli termodinamskega sistema se uporabljajo štirje zakoni termodinamike. Prvi zakon pravi, da se energija med fizikalnimi sistemi lahko izmenjuje kot toplota in delo. Drugi zakon definira obstoj entropije, ki določa smer, v katero se termodinamski sistem lahko razvija, in količino uporabnega dela, ki ga sistem lahko opravi. V termodinamiki je preučevanja osredotočeno predvsem na pojma termodinamski sistem in njegova okolica. Sistem sestavljajo delci, katerih povprečno gibanje določajo njihove lastnosti, in lastnosti, ki so z njimi povezane z enačbami stanja. Lastnosti so lahko združene na primer v izrazih za notranjo energijo in termodinamske potenciale, ki so uporabni za določanje pogojev za ravnotežja in spontane procese. Termodinamika z vsemi njenimi orodji je uporabna za opise odzivov sistemov na spremembe v njihovem okolju. Uporabna je na zelo veliko področjih v znanosti in inženirstvu, kot so stroji, fazni prehodi, kemijske reakcije, transportni pojavi in celo črne luknje. V fiziki in kemiji je pomembna predvsem v kemijskem inženirstvu, korozijskem inženirstvu, letalskem in vesoljskem inženirstvu, mehanskem inženirstvu, celični biologiji, biomedicinskem inženirstvu in preučevanju snovi.Haynie, Donald, T. (2001). Biological Thermodynamics. Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-79549-4. OCLC 43993556. Ta članek obravnava predvsem klasično termodinamiko, ki preučuje predvsem sisteme v termodinamskem ravnotežju. Neravnotežna termodinamika se pogosto obravnava kot razširitev klasične termodinamike, h kateri je veliko doprinesla statistična mehanika. Zgodovina Zgodovina termodinamike kot znanosti se je začela z Ottom von Guerickejem, ki je leta 1650 zasnoval in izdelal prvo vakuumsko črpalko in dokazal, da je vakuum srž magdeburških polkrogel. Guerickeja je k temu spodbudila želja po dokazu, da je Aristotelova trditev, da "narava ne dopušča praznine", napačna. Kmalu zatem je angleški fizik in kemik Robert Boyle v sodelovanju z angleškim znanstvenikom Robertom Hookom na podlagi Guerickejevih načrtov leta 1656 izdelal zračno črpalko. S to črpalko sta Boyle in Hooke odkrila povezave med tlakom, prostornino in temperaturo. V tem času se je izoblikoval Boylov zakon, ki pravi, da sta tlak in prostornina obratno sorazmerna. Na podlagi teh spoznanj je Boylov družabnik Denis Papin izdelal Papinov lonec, posodo s tesno prilegajočim se pokrovom, ki se je odprl šele pri visokem tlaku pare. V lonec so kasneje gradili varnostni ventil za izpust pare, ki je preprečeval eksplozijo lonca. Z opazovanjem ritmičnega odpiranja in zapiranja ventila je Papin prišel do ideje o batu in parnem valju, vendar svoje ideje ni izpeljal do konca. Prva parna stroja sta na osnovi Papinovih načrtov izdelala Thomas Savery leta 1697 in Thomas Newcomen leta 1712. Stroja sta kljub temu, da sta bila grobo izdelana in neučinkovita, pritegnila pozornost znanstvenikov tistega časa. Osnovni ideji o toplotni kapaciteti in notranji energiji, ki sta bili potrebni za razvoj termodinamike, je razvil Joseph Black, profesor na Univerzi v Glasgowu, na kateri je bil kot izdelovalec instrumentov zaposlen James Watt. Poskuse sta skupaj opravljala Black in Watt, pomemben napredek k razvoju pa je opravil predvsem Watt z zunanjim kondenzatorjem, ki je zelo povečal učinkovitost parnega stroja. Vsa dotedanja spoznanja je zbral "oče termodinamike" Sadi Carnot in jih leta 1824 objavil v knjigi Razmišljanja o gibalni moči ognja, ki je govorila o toploti, moči, energiji in učinkovitosti parnega stroja. Knjiga je očrtala osnovne energetske povezave med Carnotovim strojem, Carnotovim ciklom in močjo in označila začetek termodinamike kot sodobne znanosti. Prvi učbenik termodinamike je leta 1859 napisal William Rankine, ki je bil sprva profesor fizike ter gradbenega in strojnega inženirstva na Univerzi v Glasgowu. Prvi in drugi zakon termodinamike sta se pojavila istočasno v 1850. letih v delih Williama Rankinea, Rudolfa Clausiusa in Williama Thomsona (Lord Kelvin). Temelje statistične termodinamike so postavili fiziki James Clerk Maxwell, Ludwig Boltzmann, Max Planck, Rudolf Clausius in Josiah Willard Gibbs. V letih 1873–1876 matematični fizik Gibbs objavil tri razprave, med katerimi je bila najpomembnejša razprava o ravnotežju heterogenih snovi. V razpravi je prikazal, kako se lahko termodinamski procesi, vključno s kemijskimi reakcijami, analizirajo grafično s preučevanjem energije, entropije, prostornine, temperature in tlaka termodinamskega sistema. Z analizo se lahko na primer ugotovi ali bi lahko proces potekal spontano. V 19. stoletju je o kemijski termodinamiki pisal tudi Pierre Duhem. V zgodnjem 20. stoletju so kemiki Gilbert N. Lewis, Merle Randall in E.A. Guggenheim uporabili Gibbsove matematične metode za analizo kemijskih procesov. Etimologija Izraz termodinamika ima zapleteno zgodovino. Sprva se je uporabljal v pridevniški obliki kot termo-dinamičen in od leta 1854 do 1868 kot samostalnik termo-dinamika in kot tak predstavljal splošno znanost o toplotnih strojih. Ameriški biofizik Donald Haynie trdi, da je bil izraz termodinamika skovan leta 1840 iz grških besed θέρμη therme, ki pomeni "toplota", in δύναμις dynamis, ki pomeni "moč". Pierre Perrot trdi, da je izraz termodinamika skoval James Joule leta 1858 za opis znanosti o povezavah med toploto in močjo, vendar Joule tega izraza nikoli ni uporabil. Namesto njega je, po Thomsonovi frazeologiji iz leta 1849, uporabljal izraz popoln termo-dinamski stroj. Do leta 1858 je bil izraz termo-dinamika kot funkcionalen izraz uporabljen na primer v članku Williama Thomsona Mnenje o Carnotovi teoriji pogonske moči toplote. Veje termodinamike Preučevanje termodinamskih sistemov se je razvilo v več povezanih vej, pri čemer je vsaka kot teoretično ali eksperimentalno podlago uporabila drugačen temeljni model ali uporabila načela za različne tipe sistemov. Klasična termodinamika Klasična termodinamika opisuje stanja termodinamskih sistemov v skoraj ravnotežnem stanju, za kar uporablja njihove merljive makroskopske lastnosti. Uporablja se za modeliranje sprememb energije, dela in toplote na osnovi zakonov termodinamike. Pridevnik klasična odraža dejstvo, da predstavlja prvo raven razumevanja dogajanj, ker se je razvila v 19. stoletju in opisuje spremembe sistema z makroskopskimi empiričnimi parametri. Pozneje je z razvojem statistične mehanike nastala mikroskopska razlaga teh konceptov. Statistična mehanika Statistična mehanika ali statistična termodinamika se je pojavila z razvojem atomskih in molekularnih teorij v poznem 19. in zgodnjem 20. stoletju in dopolnila klasično termodinamiko z razlago mikroskopskih vzajemnih vplivov posameznih delcev ali kvantno-mehanskih stanj. To področje termodinamike povezuje lastnosti posameznih atomov in molekul z makroskopskimi lastnostmi mase snovi, opaznimi na človeški ravni. Statistična mehanika torej razlaga klasično termodinamiko kot naraven rezultat statistike, klasične mehanike in kvantne teorije na mikroskopski ravni. Kemijska termodinamika Kemijska termodinamika preučuje povezave energije s kemijskimi reakcijami ali fizikalno spremembo stanja znotraj meja zakonov termodinamike. Termodinamika ravnotežja Termodinamika ravnotežja preučuje prenose snovi in energije v sistemih ali telesih z agensi v njihovih okoljih, ki potisnejo sistem iz ravnotežnega stanja v drugo ravnotežno stanje. Izraz termodinamsko ravnotežje kaže na uravnovešeno stanje, v katerem so vsi makroskopski pretoki nični. V najenostavnejših sistemih ali telesih so njihove intenzivne lastnosti homogene in njihovi tlaki pravokotni na njihove meje. V ravnotežnem stanju ni nobenega neuravnovešenega potenciala ali gonilne sile med makroskopsko različnimi deli sistema. Osrednji cilj termodinamike ravnotežja je za dani sistem v dobro definiranem začetnem ravnotežnem stanju, okolju in prostoru izračunati, kakšno bo njegovo končno ravnotežno stanje potem, ko je specifična termodinamična operacija spremenila njegov prostor ali okolico. Neravnotežna termodinamika je veja termodinamike, ki se ukvarja s sistemi, ki niso v termodinamskem ravnotežju. Takšna je večina naravnih sistemov, ker stanja v naravi niso stacionarna in so stalno ali občasno predmet dotoka snovi in energije iz drugih sistemov ali obratno. Preučevanje termodinamike nestacionarnih sistemom zahteva bolj splošne koncepte kot ravnotežna termodinamika. Veliko naravnih sistemov je še vedno izven meja trenutno znanih makroskopskih termodinamskih metod. Zakoni termodinamike Termodinamika načelno temelji na štirih zakonih, ki so univerzalni za sisteme, ki so znotraj omejitev za posamezni sistem. V različnih teoretičnih opisih termodinamike se zakoni lahko izrazijo v navidezno različnih oblikah, najpomembnejše pa so naslednje formulacije. Ničti zakon termodinamika Ničti zakon je bil k prvim trem dodan kot zadnji in določa tranzitivnost toplotnega ravnovesja. Zakon pravi: Če je sistem A v toplotnem ravnovesju s sistemom B in je sistem B v toplotnem ravnovesju s sistemom C, je tudi sistem A v toplotnem ravnovesju s sistemom C.Ničti zakon termodinamike omogoča vpeljavo temperature kot količine, ki ima enako vrednost v vseh telesih v toplotnem ravnovesju. Za sisteme velja, da so v ravnovesju, če majhne naključne spremembe med njimi, na primer Brownovo gibanje, ne vodijo k neto spremembi energije. Ničti zakon omogoča naslednje: če se mora ugotoviti, ali imata dve telesi enako temperaturo, ni nujno, da se med njima vzpostavi stik in izmeri morebitne spremembe njihovih opaznih lastnosti. Za ugotovitev zadostuje merjenje temperatur obeh teles. Ničti zakon sprva ni bil priznan kot poseben zakon termodinamike, ker je bila njegova osnova zajeta v drugih zakonih. Prvi, drugi in tretji zakon so bili eksplicitno določeni in splošno sprejeti pred pomembnim ničtim zakonom za opredelitev temperature. Ker bi bilo preštevilčenje zakonov nepraktično, so četrtega imenovali ničti zakon. Prvi zakon termodinamike Prvi zakon termodinamike, znan tudi kot energijski zakon, pravi: Notranja energija izoliranega sistema je konstantna.Zakon izraža načelo ohranjanja energije. Zakon trdi, da se energija lahko pretvarja iz ene oblike v drugo, ne more pa se ustvariti ali uničiti. Prvi zakon je običajno formuliran s trditvijo, da je sprememba notranje energije zaprtega termodinamskega sistema enaka razliki med v sistem dovedeno toploto in delom, ki ga sistem opravi na svojo okolico. Notranja energija je osnovna lastnost termodinamskega stanja. Znana je tudi kot funkcija stanja, ki ga spreminjata toplota in delo. Spremembo notranje energije sistema je mogoče doseči s kakršno koli kombinacijo dodane ali odvzete toplote in v sistem vloženega dela ali dela, ki ga opravi sistem. Ravnotežna notranja energija ni odvisna od načina ali poti skozi vmesne korake, s katerimi je sistem dosegel svoje stanje. Drugi zakon termodinamike Drugi zakon termodinamike ali entropijski zakon, ki je bil odkrit prvi, pravi: Toplota ne more spontano teči s hladnejšega mesta na toplejše mesto. Zakon je izraz univerzalnega načela razpada, ki ga je mogoče opazovati v naravi. Drugi zakon je izraz dejstva, da se v fizičnem sistemu, izoliranem od zunanjega sveta, razlike v temperaturi, tlaku in kemičnem potencialu sčasoma izenačijo. Entropija je merilo napredka tega procesa. Entropija izoliranega neravnotežnega sistema teži k naraščanju in se v ravnotežju približa maksimalni vrednosti. Načela, ki veljajo za sisteme daleč od ravnotežja, so še vedno sporna. Eno od njih je načelo maksimalnega proizvajanja entropije,Ziegler, H. (1983). An Introduction to Thermomechanics. North Holland. ki pravi, da se neravnotežni sistemi obnašajo tako, da maksimirajo proizvodnjo svoje entropije. V klasični termodinamiki je drugi zakon termodinamike osnovni postulat, uporaben za vse sisteme, ki vključujejo prenos toplotne energije. V statistični termodinamiki je drugi zakon posledica domnevne naključnosti molekularnega kaosa. Drugi zakon termodinamike ima več oblik, vendar imajo enak učinek, ki se razloži s pojavom ireverzibilnosti v naravi: Toplotno izoliranega sistema se po opravljeni ireverzibilni spremembi ne da več povrniti v prvotno stanje (Caratheodoryjeva formulacija). Nemogoča je takšna krožna sprememba, pri kateri sistem prejme toploto iz toplotnega rezervoarja in jo v celoti pretvori v delo, pri čemer se v okolici ne spremeni nič drugega (Kelvinova formulacija). Nemogoča je takšna krožna sprememba, pri kateri se prenese toplota iz hladnejšega telesa na toplejše, pri čemer se v okolici ne spremeni nič drugega (Clausiusova formulacija). Tretji zakon termodinamike Tretji zakon termodinamike je znan tudi kot Nernstov zakon ali zakon o nedosegljivosti absolutne ničle in pravi: Ko se temperatura sistema približuje absolutni ničli, se vsi procesi ustavljajo in entropija sistema se približa minimalni vrednosti.Ta zakon termodinamike je statistični zakon narave glede entropije in nemožnosti doseganja absolutno ničle temperature. Zakon določa absolutno referenčno točko za določitev entropije. Entropija, določena glede na to točko, je absolutna entropija. Med alternativne definicije spadata "entropija vseh sistemov in vseh stanj sistema je najmanjša pri absolutni ničli" ali "absolutne ničle ni mogoče doseči v končnem številu procesov". Absoutno ničlo, pri kateri bi se vsi procesi ustavili, je nemogoče doseči. Njena vrednost je −273,15 °C (stopinje Celzija) ali −459,67 °F (stopinje Fahrenheita) ali 0 K (kelvin) ali 0 °R (stopinje Rankinea). Termodinamski sistemi Pomemben pojem v termodinamiki je termodinamski sistem, ki je natančno določen del preučevanega univerzuma. Ves univerzum izven sistema se imenuje okolica. Sistem je od preostalega univerzuma ločen z mejo, ki je lahko fizična ali umišljena, vendar je po dogovoru definiran s končnim volumnom. Izmenjave dela, toplote ali snovi med sistemom in okolico potekajo preko meje sistema. V modelu sistema je njegova meja preprosto namišljena pikčasta črta okoli volumna, v katerem se dogajajo spremembe notranje energije. Na spremembo notranje energije sistema vpliva vse, kar preide mejo sistema. Vse prehode je treba upoštevati v enačbi energetske bilance. V praksi je volumen lahko področje, ki obdaja en sam atom z resonančno energijo, ki ga je leta 1900 definiral Max Planck, volumen pare ali zraka v parnem stroju, ki ga je leta 1824 definiral Sadi Carnot, telo tropskega ciklona, kakršnega ga je v termodinamiki ozračja leta 1986 predpostavil Kerry Emanuel, sistem kvarkov v kvantni termodinamiki ali celo dogodkovno obzorje črne luknje. Termodinamika pozna štiri vrste meja: fiksne, spremenljive, realne in umišljene. Primer fiksne meje v parnem stroju je bat v določenem položaju, v katerem se dogajajo procesi pri stalnem volumnu. Z gibanjem bata po valju s fiksnim plaščem in čelom postane meja sistema spremenljiva. V zaprtih sistemih so meje realne, v odprtih sistemih pa so pogosto umišljene. V reakcijskem motorju bi prva umišljena fiksna meja kahko bila vnos goriva in zraka v motor, realna fiksna meja ohišje motorja, druga umišljena fiksna meja pa izpustna šoba. Termodinamika na splošno razlikuje tri razrede sistemov, opredeljenih s tem, kaj prestopa njihove meje: <noinclude> Odprt sistem lahko z okolico izmenjuje tako snov kot toploto. Zgled za tak sistem je denimo živa celica. Zaprt sistem ločuje od okolice pregrada, ki preprečuje izmenjavo snovi, dopušča pa izmenjavo toplote. Zgled za zaprti sistem je denimo topla greda. Izoliran sistem je povsem izoliran od okolice in z njo ne more izmenjati niti snovi niti toplote. Približek za izolirani sistem je denimo idealzirana Dewarjeva posoda, ker v resnici noben realen sistem ni povsem izoliran. V izoliranem sistemu se notranje razlike tlakov, gostot in temperatur po nekem času izničijo. Sistem, v katerem so vsi izravnalni procesi zaključeni, naj bi bil v ravnovesnem stanju. Ko je termodinamsko ravnovesje vzpostavljeno, se, po definiciji, lastnosti sistema s časom nič več ne spreminjajo. Sistem v ravnovesju je mnogo bolj enostaven in razumljiv od neravnovesnega sistema. Pri preučevanju dinamičnih termodinamskih procesov se procesi pogosto umišljeno tako upočasnijo, da se vsako vmesno stanje lahko šteje za uravnovešeno, procesi pa s tem obravnavajo kot reverzibilni. Termodinamske spremenljivke Ravnovesno stanje sistema v termodinamiki določimo z razmeroma majhnim številom podatkov, ki jim pravimo termodinamske spremenljivke. To so enolične funkcije stanja, torej količine, ki so enolično določene s stanjem termodinamskega sistema. Njihove spremembe so odvisne le od začetnega in končnega stanja sistema, ne pa od »poti« med stanjema, torej od vmesnih stanj. Zgledi za termodinamske spremenljivke so temperatura, prostornina in tlak, ki povsem določajo stanje sistema z eno samo fazo. Plinski zakoni Zgodovinsko so nekatere termodinamske zveze najprej ugotovili pri plinih. Ti so namreč od vseh agregatnih stanj najpreprostejši. Vzamemo lahko, da med molekulami plina ne delujejo nobene sile razen izjemoma, kadar molekuli plina trčita. Molekule v plinu lahko nadalje obravnavamo kot točkasta telesa, tako da lahko zanemarimo delež, ki ga v prostoru, napolnjenem s plinom, zasedajo same molekule. Tak približek je znan kot idealni plin, ki navkljub vsem poenostavitvam razmeroma dobro opisuje razredčene pline. Boylov zakon povezuje prostornino in tlak idealnega plina pri stalni temperaturi Gay-Lussacov zakon (tudi Charlesov zakon) povezuje prostornino in temperaturo idealnega plina pri stalnem tlaku: Amontonsov zakon (tudi Grahamov zakon) povezuje tlak in temperaturo idealnega plina pri stalni prostornini: Sintezo vseh treh zakonov predstavlja splošna plinska enačba Pri tem je m masa plina, M njegova molska masa, R pa splošna plinska konstanta. Splošna plinska enačba razmeroma dobro opisuje stanje idealnega plina. Za opis realnih plinov pa je treba uporabiti katero od drugih enačb stanja, med katerimi je najbolj znana van der Waalsova enačba stanja. Specifična toplota Eno od vprašanj, ki se jih lahko zastavi, je, koliko toplote je treba dovesti, da se zviša temperaturo neke količine dane snovi za določeno število kelvinov. Toplota, potrebna, da se kilogram snovi segreje za en kelvin, se imenuje specifična toplota snovi. V splošnem je odvisna od vrste snovi. Če se dovaja toploto pri stalni prostornini, je sprememba notranje energije kar premo sorazmerna spremembi temperature. Ker je prostornina stalna, telo ne opravlja dela pri raztezanju, zato je sprememba notranje energije kar enaka dovedeni toploti. Pri homogenih telesih je dovedena toplota tudi premo sorazmerna masi snovi, zato se lahko zapiše: Sorazmernostni koeficient cV imenujemo specifična toplota pri stalni prostornini. Če se dovaja toploto pri stalnem tlaku, pa je treba upoštevati, da se snov pri segrevanju razteza in pri tem ob odrivanju okolišnje snovi opravlja delo. Dovedana toplota se zato delno porabi za povečevanje notranje energije, del pa za opravljanje dela: Po analogiji s segrevanjem pri stalni prostornini definiramo še specifično toploto pri stalnem tlaku: Entalpija Po analogiji z notranjo energijo, katere sprememba je pri stalni prostornini enaka dovedeni toploti, se uvede entalpijo (običajna oznaka je H) kot termodinamsko spremenljivko, katere sprememba je pri stalnem tlaku enaka dovedeni toploti. Entalpija je definirana kot vsota notranje energije in produkta tlaka in prostornine: Termodinamski potenciali Termodinamski potencial je takšna termodinamska spremenljivka, ki v stanju termodinamskega ravnovesja doseže ekstremno vrednost. Prosta energija in prosta entalpija Značilnost termodinamskega potenciala v zaprtem sistemu, katerega temperatura prek toplotnega stika z okolico ostaja konstantna, ima pri stalni prostornini sistema prosta energija (oznaka F), definirana kot: Značilnost termodinamskega potenciala v zaprtem sistemu, katerega temperatura prek toplotnega stika z okolico ostaja konstantna, ima pri stalnem tlaku prosta entalpija (oznaka G''), definirana kot: Fazni prehodi Fazni prehod je sprememba, pri katerem preide termodinamski sistem iz ene faze v drugo. Najbolj znani zgledi za fazni prehod so npr. izparevanje, taljenje ali sublimacija. Poled teh se poznajo tudi drugi fazni prehodi, npr. prehod feromagnetne snovi v paramagnetno. Zunanje povezave Sklici Splošna področja fizike


text: 1230. je četrto desetletje v 13. stoletju med letoma 1230 in 1239. D-01230.


source: CulturaX

text: 20x Oral-B Električna zobna ščetka Glave Fit Advance Power/Pro Zdravje/Triumph/3D Excel/Vitalnost Natančno Čiščenje Zob Glavo Ščetke popust ~ Center / Pk-termeptuj.si Domov > center>>20x Oral-B Električna zobna ščetka Glave Fit Advance Power/Pro Zdravje/Triumph/3D Excel/Vitalnost Natančno Čiščenje Zob Glavo Ščetke 20x Oral-B Električna zobna ščetka Glave Fit Advance Power/Pro Zdravje/Triumph/3D Excel/Vitalnost Natančno Čiščenje Zob Glavo Ščetke phix, platišča excel, baterija vitals, buick, fairwill ščetko glave, nasveti ustni b 3d bela, fit hodinky, iobit, glava zobne ščetke, ustni b vitalnost zobno ščetko glavo Hitra Dostava : BLAGO Nadomestna zobna ščetka Glave Ustreza Ali-a-l B Edinstven flossing ščetine, ki prodrejo globoko med zobe za bolj učinkovito čiščenje Mehke ščetine v centru za zaščito zob pred kruto ščetkanje Buccal zobna ščetka je združljiv s celotno zasedbo Bra-un in Ustni polnilna ročaji, razen za Ustna A B zobne ščetke sonic |Paše Vitalnost, Triumph, Genij, Strokovno in Moresee popoln seznam združljivih modelih v description spodaj 1) Električni Zamenjava Ščetko Glave 2) Krtačo glave so odstranljive barvno kodo obroči za identifikacijo 3) 4 zamenjava krtačo glave oblikovana tako, da Ustno električne zobne ščetke in plaque remover modeli 4) Dolgo interdental nasveti čisto globoko med zobmi in pod gumline 5)Izjava: Ti ščetko glave so izdelani samostojno Buccal. Mehke, Zaobljene ščetine v centru za zaščito zob iz preveč trdno-ščetkanje Številka modela SB-17A/EB17 Velikost izdelka: 8.7X14cm Material sestava: POM + DuPont ščetine + 304 nerjaveče jeklo Primeren model: Električna zobna ščetka glave za Ustni B električna zobna ščetka z vse krog glave vrtenja: D4510 D12013 D12013W D12523 D17525 D18 D19523 D19545 D20523 D20545 OC18 D8011 D9525 D9511 D20 D25 D30 D32 type4739 3709 (non-sonic krtačo glavo) 3728 3738 3744 3757 in Ustni električna zobna ščetka Tip 4731 4728 4739 3709 3728 3738, ki se Uporablja za modele 1000 tip 3000 tip 5000 8000 tip tip 8850 8900 in tako naprej Blagovna Znamka mylely Številka Modela SB17-en obroč Splošni zobna ščetka Glavo Zamenjave za Braun Oral B. Značilnosti: ● Namesti za Oral-B Otroci Elektronski zobne ščetke. ● Čiščenje zob in sporočilo dlesni nežno. ● Učinkovito odstrani kuga brez draži dlesni. ● Mehkih ščetin, sega v globine €6.37 11.6 Soocas X3 X1 X5 Ščetko Glave Soocare Zamenjava Head sonic Električni Električna Ščetka za Čiščenje Glavo 2pcs Acoustic wave Soocas X3 Zamenjava Glavo Električna zobna ščetka Glave Električna Ščetka za Čiščenje Glavo 2pcs Vse o izdelku Varno in zdravo: iz DuPont najlon (FDA certificirano) 100% UV sterilizacija Vakuumsko pakiranje (ne drugega onesnaževanja) 40% več krtačo ščetin kot v povprečju Zamenjava Krtačo Glave za Philips Sonicare Električna zobna ščetka HX6064, Nadzorna Plošča, HealthyWhite, Gumi Zdravje, FlexCare €3.54 5.99 4pcs Zamenjava Glave za AZDENT SC502 Sonic Elektronski zobna ščetka, Električna Zobna Ščetka za Odrasle, Otroci Ustno Nego Zob Čiščenje Package vključeni: 4*čopič glavo, KAKO UPORABLJATI: 1.Stisnite pravo količino zobne kreme na krtačo glavo. 2.Nežno dal zobne ščetke na zobe 3.Pritisnite gumb za delo 4.Premikanje zobna ščetka počasi očistite vse dele zob 5.Po ščetkanje, čisto ščetko 6.Obrišite madeže z mehko krpo 20pcs Občutljive Dlesni Nego Zamenjava Ščetko Glave Za Braun Oral b ščetko glave Dvojno Čisto Križ Dejanje Krtačo Glavo Podroben opis izdelka: 100% popolnoma nova in visoke kakovosti 20 kos krtačo glave Material: POM + DuPont ščetine + 304 nerjaveče jeklo Velikost: cca. 14x9 cm / 5.51 x 3.54 Ustrezno zobno ščetko ročaj model: D4510/D12013/ D12013W/D12523/D17525/ Panasonic Električna zobna ščetka Krtačo Glavo Zamenjava WEW0975 adapter EW-DM31 DM71 DM711 DM712 Panasonic električna zobna ščetka nadomesti zobna ščetka glavo WEW0975 Primerna za DM31 DM71 DM712 DM712 PDM7B


Dolenjska prestolnica na deževen dan ni dajala nobenega vtisa sovražnosti in nestrpnosti, prej zaspanega mesteca, ki se otepa ponedeljkove »utrujenosti«. Da bi videli zadnjega v seriji napadov lokalnih desničarskih skrajnežev na prvi narodni dom v Sloveniji, nam ni treba daleč, le do starega mestnega jedra. Tam nas na pročelju propadajoče stavbe, ki se ji je lokalna oblast očitno odrekla, čeprav je od leta 1992 kulturni spomenik lokalnega pomena, pričakajo z razpršilom narisane svastike, keltski križi ter velik napis »Izdajalci«. Pričaka nas tudi slikar, prostovoljec in aktivist Sebastjan Šeremet, ki ima v »Sokolcu«, kot mu pravijo domačini, umetniški atelje. »To je tretji incident, ki se je zgodil. Prvič so nam svastiko narisali samo na vrata, naslednjič smo za božič 'dobili' molotovko, tretjič pa so s sprejem porisali celo hišo,« razlaga Šeremet. Kdo so storilci, ne ve, čeprav sumi. »To je stvar policije in v to se ne vmešavamo, niti se s tem kaj pretirano ne ukvarjamo. Delali bomo naprej, tudi humanitarne akcije.« Napad na Sokolca Povod za napad je zelo verjetno bila prav zadnja človekoljubna akcija, ki so jo organizirali - zbiranje pomoči za begunce. »V vsem tem je velika ironija. Pred časom smo trije slikarji naredili triptih, ga prodali podjetju za 2700 evrov in denar namenili ogroženi družini, ki ga je potrebovala. Tudi drugič smo ga podarili slovenski družini, če uporabim besednjak 'domoljubov'. Na kulturni dogodek, ki smo ga pripravili, so prišli slovenski izvajalci, ponudili smo slovensko hrano in slovensko vino, vse je bilo slovensko, samo teh domoljubnih Slovencev ni bilo na spregled, da bi kaj darovali. Kje so bili takrat? Ko pa pomagamo beguncem, nam pa z razpršilom napišejo, da smo izdajalci,« razlaga Šeremet. Še pred begunsko krizo so v tem alternativnem klubu zbirali pomoč ob poplavah v državah bivše Jugoslavije. Na žarišča so je prepeljali za 31 ton, 10 ton še preden je tja prišla prva pošiljka Rdečega križa. Takrat so akcijo si v Novem mestu podpirali, ko pa gre za begunce pa ... Med ljudmi je opazno povečanje sovražnosti, dodaja Šeremet. »Seveda, a predvsem na družbenih omrežjih, kot je facebook ...« Sicer ga someščani ne gledajo grdo. »V Novem mestu se vsi poznamo, to je malo večja vas.« Takšni ekscesi so kljub temu nevarni. »Bolj me skrbi odziv ljudi iz naše sredine. Ta je mlačen, hladen, ignorantski. Lokalna oblast se je odzvala le s kratkim zapisom. Pravijo, da stvar napihujemo, čeprav je ne.« Kaj dela politika? O neustreznosti odziva lokalnih oblasti so prepričani tudi lokalni opozicijski politiki. Nataša Mirtič, predstavnica lokalne Iniciative za demokratični socializem (IDS), meni, da se napadi dogajajo, ker so vsi tiho, s tem pa dajejo sporočilo, da se z napadi strinjajo. Novomeški občinski svetnik NSi Marko Dvornik je v svoji kolumni Iz svetniških klopi članom Sokolca celo posredno sporočil, da so si za napad krivi sami, ker da provocirajo. Po prvem napadu so namreč na dom obesili napis »Naciji odjeb...« »Oboje je kos iste torte,« je prepričan Dvornik. Enačenje antifašizma in neonacizma ter mešanje vzroka in posledic, je nesprejemljivo, opozarja mestni svetnik Uroš Lubej (Solidarnost). »Svastike so se po mestu pojavljale že prej, novo je to, da se te simbole zdaj uporablja za politične namene, kot je nasprotovanje beguncem.« Begunska kriza je ljudi opogumila, da svoja sovražna stališča izražajo javno. »Prej je bilo to zgolj na ravni gostilniških debat, zdaj pa počasi postaja splošno sprejeta govorica,« meni Mirtičeva. Slovenska politika, tako državna kot lokalna, legitimira in tolerira izbruhe sovražnih dejanj, s tem ko jih nihče, ki je na položaju izvoljenega predstavnika ljudstva, jasno in ostro ne obsodi. In ker postaja politika vse bolj prikrito ali odkrito rasistična, postaja takšna tudi družba, so prepričani v IDS. Družbena klima na Dolenjskem že prej ni bila ravno naklonjena marginalnim skupinam, kot so lokalni Romi, četudi včasih - zaradi njihove neintegriranosti - upravičeno. Zdaj je prezir do Romov zamenjalo sovraštvo do beguncev. Foto Aleš Černivec/Delo Razlogi za napad se po Šeremetovem prepričanju skrivajo tudi v katastrofalnem ozračju, v katerem odrašča mladina; tudi »nadobudni mladci«, ki so se spravili nad Sokolca. »Mladino, ki se nima kam dati, ves čas bombardirajo z negativnim in hitro se najdejo somišljeniki, ki so pripravljeni narediti vse, da se to čudno stanje, ki je kot v vicah, prekine.« Neumnost se stopnjuje in tu je dokaz, pokaže na steno. »Ni razloga za paniko, je pa čas, da se zamislimo in damo butastim ljudem sporočilo, naj nehajo s temi neumnostmi.« Svinjske glave na gradbišču ljubljanske džamije Med odkrite izraze sovražnosti gotovo sodijo tudi svinjske glave in razlita kri na gradbišču ljubljanske džamije. Tajnik Slovenske muslimanske skupnosti Edin Kumalić verjame in upa, da gre za osamljen incident. »Slovenija je v varnostnem smislu oaza miru«, in to predvsem zato, ker s slovenskimi muslimani deli skupno zgodovinsko izkušnjo sobivanja v skupni državi, pravi. »Slovenski muslimani smo vključeni v družbene tokove in ne živimo v izoliranih naseljih.« Kljub temu obstajajo tveganja, opozarja: povečana brezposelnost med ranljivimi skupinami, politični populizem, kakršen je poskus prepovedi nikaba in povezovanje islama s terorizmom, ki si ga je privoščil vodja opozicije, ter medijski senzacionalizem, ki vzbuja strah do vseh muslimanov. »Če bosta dve registrirani verski skupnosti muslimanov dobro opravljali svoje družbeno poslanstvo (in država naj jih pri tem ne ovira), bo manj prostora za širjenje skrajnih idej med muslimani. Človek, ki je vzgojen v islamu in ima v lastni družini vzornike, prav gotovo ne bo navdušen nad interpretacijami, ki promovirajo terorizem in vero uporabljajo za psihični ventil,« zaključuje Kumalić.


Letošnji teden mobilnosti ima podnaslov Gremo peš!, Gaja pa se je na intervju pripeljala s kolesom, ki je njeno prevozno sredstvo vse dni v letu. Kakšne pa so izkušnje preteklih let, so tedni mobilnosti dali neke dolgoročnejše, trajnostne spremembe? Ali se ljudje “dan potem” vrnemo v stare tirnice? Tukaj sta dve zagati. Eno je stvar posameznika, kako se bo odločal, in odločal se bo predvsem po kriteriju, kaj mu je najbolj udobno. Na drugi strani pa je odvisno od tega, kakšno infrastrukturo, možnosti premikanja temu posamezniku ponudita mesto in država. Ko se severnemu medvedu tali ledena plošča, na kateri stoji, tudi človeštvo izgublja tla pod nogami. Ali se borimo proti nevidni sili, ko govorimo o boju proti podnebnim spremembam? Težko je pokazati s prstom na samo enega krivca, gre za kompleksen proces, ki pa vsekakor zahteva odločno ukrepanje. Ampak naš planet je skupni pašnik, kar naredimo mi, se čuti na drugem koncu sveta in nasprotno. Gaja Brecelj strastno verjame v svoja načela, v svoj poklic in projekte, ki temeljijo na okoljevarstvu in družbeni pravičnosti. Hkrati je optimistično prepričana, da ima Slovenija vse potenciale, da postane model trajnostnega razvoja v svetu. Pri tem moramo biti previdni, besedna zveza trajnostni razvoj je večkrat tudi zlorabljena, zato moramo trajnostnemu razvoju vrniti prvotni pomen, govorimo pa o razvoju in ne o trajnostni rasti, kar je še ena od zablod. Osnutek slovenskega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030 je nedodelan in eden najmanj ambicioznih v Evropski uniji. Znanstveniki so jasni, to, kar bomo naredili v tem desetletju, bo v marsičem definiralo našo podnebno spremembo.