text: 1828 (MDCCCXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki ustanovljen Egipčanski muzej v Berlinu Rojstva 8. februar - Jules Verne, francoski pisatelj († 1905) 18. marec - Randal Cremer, angleški mizar, politik, pacifist, nobelovec 1903 († 1908) 20. marec - Henrik Ibsen, norveški dramatik († 1906) 21. april - Hippolyte Taine, francoski filozof, zgodovinar, kritik († 1893) 5. maj - Albert Marth, nemški astronom († 1897) 8. maj - Jean Henri Dunant, švicarski[človekoljub, nobelovec 1901 († 1910) 12. maj - Dante Gabriel Rossetti, angleški slikar, pesnik, prevajalec († 1882) 12. julij - Nikolaj Gavrilovič Černiševski, ruski materialistični filozof in socialist († 1889) 9. september - Lev Nikolajevič Tolstoj, ruski pisatelj, politik, publicist († 1910) 28. september - Friedrich Albert Lange, nemški filozof in sociolog († 1875) 9. december - Peter Joseph Dietzgen, nemški materialistični filozof in socialist († 1888) Smrti 15. april - Francisco Goya, španski slikar, graver (* 1746) 16. maj - sir William Congreve, angleški izumitelj (* 1772) 11. junij - Dugald Stewart, škotski filozof (* 1753) 15. julij - Jean Antoine Houdon, francoski kipar (* 1741) 9. november - Franz Schubert, avstrijski skladatelj (* 1797) 22. december - William Hyde Wollaston, angleški kemik (* 1766) 12. april - Leopold Layer, slovenski slikar (* 1752) 17. november - Franc Kavčič, slovenski slikar (* 1755)


source: wikipedia

text: 1975 (MCMLXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Organizacija združenih narodov je leto 1975 proglasila za mednarodno leto žensk. Dogodki Januar – junij Januar: na trg pride Altair 8800, začetek dobe mikroračunalnikov. avtomobilsko podjetje Volkswagen trgu predstavi model Golf. 29. januar - organizacija Weatherman izvede bombni napad na sedež ameriškega zunanjega ministrstva v Washingtonu. 4. februar - potres v Haičengu (Liaoning, Kitajska), prvi pravilno napovedani večji potres v zgodovini, zahteva približno 2.000 žrtev, skoraj 30.000 je ranjenih. 9. februar - posadka misije Sojuz 17 (Georgij Grečko in Aleksej Gubarjev) se uspešno vrne na Zemljo po mesecu bivanja v vesoljski postaji Saljut 4. 11. februar - Margaret Thatcher je izvoljena za predsednico Konzervativne stranke, s čimer postane prva ženska na čelu kake britanske politične stranke. 13. februar - kot prvi korak k vzpostavitvi separatistične turške države na Cipru je ustanovljena Turška republika Severni Ciper. 21. februar - Afera Watergate: nekdanji državni tožilec ZDA John N. Mitchell ter H. R. Haldeman in John Ehrlichman so obsojeni na zaporne kazni od 30 mesecev do 8 let. 4. marec - Elizabeta II. podeli Charlieju Chaplinu viteški naziv. 8. marec - Združeni narodi razglasijo mednarodni dan žena 10. marec - odprtje nove proge za hitre vlake Šinkansen med Osako in Fukuoko na Japonskem. 13. marec - predsednik Južnega Vietnama Nguyen Van Thieu ukaže evakuacijo osrednjega višavja pred napredujočo severnovietnamsko invazijo. 15. marec - Brazilija preseli svoje glavno mesto iz Niteróija v Rio de Janeiro. 25. marec - saudski kralj Faisal je ubit v atentatu, ki ga izvede njegov nečak. 17. april - po večtedenskih spopadih med Rdečimi Kmeri in vladnimi silami pade Phnom Penh, s čimer se konča kamboška državljanska vojna; Rdeči Kmeri po tem izvedejo neslavni pokol na t. i. »poljih smrti«. 24. april - teroristični napad (Frakcija Rdeče armade) na ambasado Z. Nemčije v Stockholmu: švedska policija ukrepa in zajame vseh 6 napadalcev in reši 11 talcev 30. april - s padcem Saigona in brezpogojno kapitulacijo Južnega Vietnama se konča vietnamska vojna ter prične množična evakuacija Američanov in Južnih Vietnamcev. 16. maj - Junko Tabei kot prva ženska osvoji vrh Mount Everesta. 5. junij - prvič po šestdnevni vojni (junij 1967) je odprt Sueški prekop. 25. junij - Mozambik postane neodvisna država. Julij – december 2. julij - z odlokom skupščine Socialistične republike Slovenije je ustanovljena Univerza v Mariboru. 5. julij - Zelenortski otoki postanejo neodvisna država po 500 letih portugalske oblasti. 6. julij - Komori razglasijo neodvisnost od Francije. 12. julij - Sao Tome in Principe postane neodvisna država. 17. julij - Preskusni projekt Apollo-Sojuz: ameriško vesoljsko plovilo Apollo in sovjetski Sojuz 19 se uspešno spojita v Zemljini orbiti. 1. avgust - delegati na Konferenci o varnosti in sodelovanju v Evropi podpišejo t. i. Helsinško deklaracijo, v katerem se med drugim obvežejo k spoštovanju državnih mej in človekovih pravic v Evropi. 8. avgust - močno deževje, ki spremlja tajfun Nina, povzroči popustitev jezu Banqiao in več manjših jezov v kitajski provinci Henan; v poplavah umre skoraj 200.000 ljudi. 20. avgust - NASA, program program Viking: Viking 1 izstrelijo proti Marsu. 6. september - potres z močjo 6,7 po Richterjevi lestvici zahteva 2000 žrtev v turškem mestu Diyarbakır in preostanku istoimenske province. 16. september - Papua Nova Gvineja si pridobi neodvisnost od Avstralije. 22. september - predsednik Združenih držav Amerike Gerald Ford preživi že drugi poskus atentata v tem mesecu. 30. september - prvi polet helikopterja AH-64 Apache. 30. oktober - zaradi bolezni odstopi španski diktator Francisco Franco, oblast v državi prevzame Juan Carlos I. 10. november - s podpisom osimskih sporazumov je dokončno urejeno vprašanje povojne meje med Italijo in Jugoslavijo. 11. november - Angola pridobi neodvisnost od Portugalske; kmalu po tem izbruhne državljanska vojna, ki traja z nekaj prekinitvami skoraj 30 let. 15. november - voditelji šestih industrializiranih držav vzpostavijo skupino G6 (danes G8). 20. november - s smrtjo Francisca Franca se konča obdobje diktatorstva v Španiji in začne prehod v demokratično družbo. 25. november - Surinam postane neodvisna država. 28. november - Portugalski Timor razglasi neodvisnost od Portugalske kot Vzhodni Timor. 29. november - v Ljubljani je slovesno odprt Univerzitetni klinični center. 3. december - raziskovalec Jacques Cousteau odkrije razbitine Titanicove sestrske ladje HMHS Britannic. 7. december - indonezijska vojska vkoraka v Vzhodni Timor. 21. december - šest oboroženih ljudi, med njimi Carlos Šakal, vdre v sedež Organizacije držav izvoznic nafte na Dunaju in ugrabi delegate konference. Svetovna populacija Rojstva 7. januar - Mojca Suhadolc, slovenska alpska smučarka 15. januar - Sophie Wilmès, belgijska političarka 18. februar - Gary Neville, angleški nogometaš 19. februar - Esther de Lange, nizozemska političarka 20. februar - Brian Littrell, ameriški pop pevec 22. februar - Drew Barrymore, ameriška filmska igralka 9. marec - Roy Makaay, nizozemski nogometaš 11. marec - Buvaisar Saitiev, ruski (čečenski) rokoborec 15. marec - Eva Longoria, ameriška filmska igralka 15. marec - Veselin Topalov, bolgarski šahist 27. april - Kazujoši Funaki, japonski smučarski skakalec 2. maj - David Beckham, angleški nogometaš 8. maj - Enrique Iglesias, špansko-ameriški pevec 25. maj - Lauryn Hill, ameriška glasbenica 27. maj - Jamie Oliver, angleški kuhar in televizijski voditelj 4. junij - Angelina Jolie Voight, ameriška filmska igralka 7. junij - Allen Iverson, ameriški košarkar 25. junij - Vladimir Kramnik, ruski šahist 30. junij - Ralf Schumacher, nemški dirkač Formule 1 5. julij - Hernán Crespo, argentinski nogometaš 6. julij - Curtis Jackson (50 Cent), ameriški rapper 20. julij - Ray Allen, ameriški košarkar 25. julij - Jevgenij Nabokov, ruski hokejski vratar 6. avgust: Katja Koren, slovenska alpska smučarka Klemen Jaklič, slovenski pravnik 7. avgust - Charlize Theron, južnoafriška filmska igralka 17. september - Juan Pablo Montoya, kolumbijski dirkač Formule 1 19. september - Aurelia Frick, lihtenštajnska političarka in pravnica 27. september - Sam Lee, hongkongški filmski igralec 30. september - Marion Cotillard, francoska filmska igralka 5. oktober - Kate Winslet, angleška filmska igralka 17. december - Milla Jovovich, ukrajinska filmska igralka 21. december: Charles Michel, belgijski politik in predsednik Evropskega sveta Uroš Urbanija, slovenski novinar in slovenist 30. december - Tiger Woods, ameriški golfist Smrti 8. februar - sir Robert Robinson, angleški kemik, nobelovec (* 1886) 7. marec - Mihail Mihajlovič Bahtin, ruski filozof in semiotik (* 1895) 8. marec - George Stevens, ameriški filmski režiser (* 1904) 13. marec - Ivo Andrić, srbski pisatelj, nobelovec (* 1892) 15. marec - Aristoteles Sokrates Homer Onassis, grški ladjar (* 1906) 5. april - Čang Kaj-Šek, kitajski general in politik (* 1887) 12. april - Franc Žvanut, slovenski travmatolog (* 1912) 17. april - Sarvepalli Radhakrišnan , indijski filozof in državnik (* 1888) 22. maj - Boris Kalin, slovenski kipar (* 1905) 28. maj - Lung Chien, kitajski filmski režiser in filmski igralec (* 1916) 3. junij - Eisaku Sato, japonski politik, nobelovec (* 1901) 4. junij - Valentin Ferdinandovič Asmus, ruski filozof (* 1894) 5. junij - Paul Keres, estonski šahist (* 1916) 26. junij - Sveti Josemaría Escrivá de Balaguer, španski katoliški duhovnik (* 1902) 7. julij - Jacob Aall Bonnevie Bjerknes, norveško-ameriški meteorolog in fizik (* 1897) 9. avgust - Dmitrij Šostakovič, ruski skladatelj (* 1906) 27. avgust - Hajle Selasije I., etiopski neguš negasti (* 1892) 20. oktober - Harlow Shapley, ameriški astronom (* 1885) 22. oktober - Arnold Joseph Toynbee, britanski zgodovinar (* 1889) 30. oktober - Gustav Ludwig Hertz, nemški fizik (* 1887) 2. november - Pier Paolo Pasolini, italijanski filmski režiser (* 1922) 20. november - Francisco Franco, španski diktator (* 1892) 29. november - Graham Hill, angleški dirkač Formule 1 (* 1929) 4. december - Hannah Arendt, ameriška filozofinja nemško-judovskega rodu (* 1906) Nobelove nagrade Fizika - Aage Niels Bohr, Ben Roy Mottelson, Leo James Rainwater Kemija - John Warcup Cornforth, Vladimir Prelog Fiziologija ali medicina - David Baltimore, Renato Dulbecco, Howard Martin Temin Književnost - Eugenio Montale Mir - Andrej Dimitrijevič Saharov Ekonomija - Leonid Kantorovič, Tjalling Koopmans


Šarec za Anso: Slovensko-italijanski odnosi dobri, a je potrebno skupno zavedanje o zgodovinskih dejstvih | Politikis Premier Marjan Šarec je v pogovoru za italijansko tiskovno agencijo Ansa pred današnjim obiskom pri Svetem sedežu spregovoril predvsem o slovensko-italijanskih odnosih. Te je označil za zelo dobre, si je pa med drugim zaželel več skupnega zavedanja o zgodovinskih dejstvih. Dotaknil se je še razmer v EU, tudi glede odnosa do Zahodnega Balkana. Šarec je za Anso povedal, da o kakovosti sosedskih odnosov med drugim priča njegov odličen odnos z italijanskim premierjem Giuseppejom Contejem, poudaril pa je še, da so odličnega zdravja tudi gospodarski odnosi med državama. Izpostavil je, da bosta s 1. julijem policiji obeh držav začeli s skupnim patruljiranjem na celotnem mejnem območju. Gre za ukrep, ki ga je slovenski zunanji minister Miro Cerar sredi maja predlagal italijanskemu kolegu Enzu Moaveru Milanesiju, je ob tem spomnila Ansa. “Gre za tehnični dogovor med državama za izboljšanje nadzora meje,” je pojasnil Šarec in ukrep opisal kot primer sodelovanja na terenu, ki priča o trdnosti meddržavnih odnosov. Ansa ob tem navaja, da tudi prisotnost slovenske manjšine v Italiji in italijanske narodnostne skupnosti v Sloveniji prispeva k razvoju dvostranskih odnosov, čeprav občasno prav status manjšin vzbudi kritike. V agenciji so spomnili na kritičen odziv slovenske politike v začetku meseca na predlog za spremembo zaščitnega zakona Slovencev v Italiji, ki ga je v proceduro v poslanski zbornici vložil italijanski poslanec Roberto Novelli in med drugim predvideva popis prebivalstva, v katerem bi morali prebivalci Furlanije-Julijske krajine povedati, kateri jezikovni skupnosti pripadajo. Šarec je glede položaja manjšin povedal, da se “težave pojavijo vedno, ko vmes poseže politika in se dajejo izjave v ozkem političnem interesu, v škodo vsakdanu, ki ga živita manjšinski skupnosti na obeh straneh meje”. Ansa je spomnila, da se je Šarec na Novellijev predlog pred dnevi ostro odzval tudi na Twitterju in takšna ter podobna dejanja, kot so npr. izjave predsednika Evropskega parlamenta Antonia Tajanija na februarski slovesnosti pri Bazovici ter njegova poznejša opravičila, označil za neevropska in nemiroljubna ter kot “nož v srce Slovenije”. “Nujne so jasne izjave in pomembno je vzpostaviti skupno priznanje zgodovinskih dejstev,” je za Anso ob tem dejal slovenski premier. Šarec se je v pogovoru dotaknil tudi evropskih vprašanj. Kljub še vedno nizki volilni udeležbi v Sloveniji je izrazil zadovoljstvo z rezultati evropskih volitev, na katerih so volivci po Evropi zadržali val populističnih in nacionalističnih sil, za katerega se je zdelo, da bi lahko ogrozil evropski projekt. Je pa pripomnil, da je zdaj “treba Evropo voditi v pravo smer”, a se pri tem zavedati, da imata severna in sredozemska Evropa “drugačni duši”. Ključno težavo Šarec vidi v tem, da “EU napreduje prepočasi, ne samo, ko gre za pogajanja o naslednjem vodstvu Evropske komisije, ampak tudi v odnosu do držav Zahodnega Balkana”. “Ne obetam si skupnega vstopa teh držav v EU ali pa, da se bo to zgodilo z danes na jutri, a bistveno je, da se pošlje jasen in močan signal, npr. Severni Makedoniji, glede njene poti v unijo,” je zatrdil. Razmere na Zahodnem Balkanu in evropska perspektiva držav iz regije bodo tudi ena od tem pogovorov v okviru današnjega Šarčevega obiska v Vatikanu, kjer ga bo sprejel papež Frančišek. Govora naj bi bilo še o migracijah ter o odnosih med Slovenijo in Svetim sedežem. (sta)


Jedrska strategija je, da nova pravila vojne, in zelo priljubljen brskalnik temelji igre na spletu. Torej, kaj je govoril o načelu igre, ni skrivnost, da je enako kot vse druge spletne strategije, vendar so pravila igre vojne igre je znan po svoji okolici. Glavna razlika je v prvi igri mestu Entourage. Jedrska strategija je, da nova pravila vojne, in zelo priljubljen brskalnik temelji igre na spletu. Torej, kaj je govoril o načelu igre, ni skrivnost, da je enako kot vse druge spletne strategije, vendar so pravila igre vojne igre je znan po svoji okolici. Glavna razlika je v prvi igri mestu Entourage. Praviloma odvija od teh iger v srednjem veku ali v vesolju, in zakon o vojnih spletu, lahko doživite vzdušje v daljni prihodnosti, v času, ko je svet razdeljen na pluralnosti sektorjih, od katerih je vsaka grenak boj s seboj. Ena od teh sektorjih bodo dobili za vas. Pravila igre vojne - jedrska strategija vam omogoča, da upravljate, ne pozabite, da medtem ko se razvija svoj nepremagljiv vojsko, okrepiti mesto in zbirajo različne potrebnih sredstev, in to je vaš glavni cilj. Kar se tiče glavnih junakov, pa naj so kiborgi. Jedrska strateška igra, druga prednost je, da ni nobene potrebe, da stane veliko zgradb, ena je dovolj moči, da jo zaščititi, tako da je treba obnoviti na desetine gradov - št. Ti lahko uživajo v igri jedrsko strategijo. Pravila igre War spletni zelo addicting. Ne pozabite, da pred zakonom vojne igrati na spletu, morate upoštevati povezavo za prenos pravil vojne. In potem boste imeli možnost, da igrajo pravila vojne. Tako gradbena dela. Ne pozabite, da je jedrska vojna igra strategije, v kateri je glavna je izgradnja različnih struktur, tako virov in vojaških objektov z raziskovalnimi točkami. Vam pomagajo pri oblikovanju različnih virov, ki so zelo pomembna za oblikovanje, ki je glavni titana in uran, in posojila. Pravilih vojskovanja strategiji igre, v kateri je proizvodnja v prvih dveh virov neposredno odvisne od višine njihovih vlog in stopnjo razvoja v sektorju, ki je dana za vas, mine. Za vzdrževanje vojske, kar potrebujete posojilo, znesek, ki ga določi glavni sektor bank. Na prvi stopnji boste morali zgraditi raziskovalni center, nato pa opraviti z njegovim razvojem. Izboljšanje našo tehnologijo lahko dostopate do vseh novih in novih objektov. Pravila vojne - jedrska strateška igra, ki je užitek. Torej, kaj je govoril o vojni napor. Kot pri vsakem brskalnika strategije, je posebna pozornost namenjena vojski. Ne pozabite, da je to tvoja vojska je vaša moč. To vam zagotavlja zaščito sektor, in lahko napadejo in osvojiti nov teritorij. Omeniti je treba, da so enote razdeljene v dve glavni vrsti - napadu in obrambi. Poleg tega bi bilo štiri vrste vojakov, kot pehotna, artilerijska, oklepna, letalska. Pomembno je vedeti, da je izid bitke odvisna prav od vas razvila strategije in prakse. Če vam uspe pravilno distribucijo moči v bitki, če ste nadarjen strateg, lahko ustvarite pravi imperij, zelo močan in še nepremagljiva. Pametno, poveljnik bo dal nasvete za začetnike, zgodaj v igri, se vam s predlogi o tem, kako je najbolje nadaljevati v danem položaju, kaj bi bil naslednji korak, in tako naprej. V tej strategiji ne boste imeli priložnost, da se brani s svojimi sosedami, vendar pa lahko kombinirate s prijatelji svojo moč. Poraz sovražnika s pomočjo zaveznikov, prijazna ekipa je veliko lažje in bolj zanimivo, kot da bi jih premagal sam. IgrajPravila vojne, jedrsko strategijo


Četrtkov pregled razvedrilnih dogodkov ////METELKOVA//// 20:30 – Klub Gromka: Večer bandov, ki niso Dream Theater #2: Agregat, Suzi Soprano, CvetoRamšakBodiroža Agregat, ki slovijo kot največji postojnski kulturni izvoz so počastili ljubljano z open air koncertom pred cankarjevim domom na kulturni dan, kjer so jih prišli še policisti poslušat od samega navdušenja, kjer so za en dan pozabili na svojo avtoriteto in represivno vlogo v družbi, ter se z roko v roki pozibali z državljani, katere bi morali ščititi v objemu univerzalnega jezika. Potem so tukaj Suzi Soprano sestavljeni iz veteranov slovenskega podzemlja slovenskemu podzemlju. Surovi, glasni, udarni z impresivnim `bolimekurac` pridihu v glasbi. Za seboj so pustili celovečerni album Prividi ter split z Ooral Sea in obojemu lahko prisluhnete zastonj na njihovem bandcamp profiliču. Tudi CvetoRamšakBodiroža igrajo. ////ROG//// 16:00 – Ambasada Rog: Cafe International Kava. Kot vsak četrtek. 19:00 – Cirkusarna NaokROG: Ples na zračni tkanini Delavnice prej omenjenega plesa. Prijave na cirkusarnanaokrog@gmail.com Več: https://www.facebook.com/events/1539954562804344/ ////GLASBA//// 20:00 – ČINČIN: Tomaž Hojnik 32-letni Tomaž Hojnik iz Gornje Radgone stavi v muziki na grunge, alternativo in rock - še posebej v akustičnih izvedbah. 20:00 – Žmauc: Duo Aritmija Kitarski dvojec Aritmija, ki ga sestavljata glasbenika in skladatelja Tilen Stepišnik in Šemsudin Dino Džopa, je nastal leta 2002. Izvajata predvsem lastne avtorske skladbe v world-music stilu. V svoji glasbi prepletata elemente rocka, jazza, klasične glasbe, flamenka, ritmično se pa najbolj opirata na izročilo balkanske ljudske glasbe, za katero so značilni lihi ritmi, v katerih duo piše večino svojih skladb. Ravno lihi »nepravilni« ritmi so bili tudi povod, da sta si nadela ime Aritmija. 20:00 – Kino Šiška: Riverside + Lesoir Poljski prog rock veljaki Riverside se vračajo v Ljubljano kot trio, s prvim novim albumom po prezgodnji smrti ustanovnega člana. Z odlično septembrsko izdajo skupina potrjuje, da je kljub spremenjeni notranji dinamiki še vedno izjemna zvočna sila, ki povsem upravičeno spada med žanrske velikane. V Šiški se ji bodo pridružili nizozemski progresivci Lesoir. Cena: 20 € (14.4 s popustom) 20:30 – Jazz Club Gajo: Cannonball & Coltrane Tribute Februarja letos bo minilo natanko 60 let od izida plošče Cannonball and Coltrane. Temu na čast bomo posvetili večer dvema velikanoma, ki sta vsak na svoj način najbolj zaznamovala zgodovino jazz saksofona. Poleg priznanih saksofonistov Jaka Kopača in Lenarta Krečiča bo nastopila še vrhunska ritem sekcija: Gregor Ftičar - klavirjem, Miha koren - kontrabas in Gašper Bertoncelj - bobnih. Ta nepozaben večer bodo pestrile skladbe iz plošče Cannonball and Coltrane ter nekaj avtorskih skladb Cannonballa in Coltranea. Jaka Kopač - alt sax Lenart Krečič - tenor sax Gregor Ftičar – klavir Miha Koren – kontrabas Gašper Bertoncelj – bobni Vstopnina – 10 eur. 21:00 – Prulček: Black Barracuda Black Barracuda, post-rock zasedba, ki svoje spontane kompozicije gradi z melanholičnimi kitarskimi in intenzivnimi bobnarskimi vložki, je nedavno postala težja za enega člana - basista Jureta Capudra, ki s svojim tapping igranjem odpira bandu nove dimenzije. Avtor glasbe in aranžmajev, sicer kitarist in bobnar, je izkušeni Bor Zakonjšek, za bobni pa prekaljeni maček Kristjan Buzeti. Bor Zakonjšek – el. kitara, efekti, looper Kristjan Buzeti – bobni Jure Capuder - el. Bas 21:00 – Orto bar: Infected (SLO) Ne dobesedno in ne s kakšnim nevarnim virusom, pač pa z glasbo, za katero še niso iznašli protistrupa.Infected smo mlada, alternativna rock skupina iz Ptuja. V sedanji zasedbi delujemo od septembra 2014 in že od samega začetka ustvarjajmo pesmi v slovenskem jeziku. V obdobju slabih petih let delovanja smo zmagali na številnih tekmovanjih mladih glasbenih skupin, decembra 2018 pa izdali svojo prvo, z videospotom pospremljeno, avtorsko pesem - Miselne ceste. To je bil zgolj prvi košček od delčkov, ki skupaj oblikujejo formo albuma Kolaž. Vstopnina: 4€ 21:00 – Španski borci: Prismojeni peofesorji bluesa Vstopnice: 10 € ////GLEDALIŠČE//// SNG Drama 17:00 – Veliki oder: Ivanov 20:00 – Mala drama: Bedenje 20:30 – Veliki oder: Ali: Strah ti poje dušo 19:30 – MGL: Tartuffe 19:00 – SMG: 6 Projekt 6 tematizira dogodek iz leta 2016, ko so poskušali v Dijaški in študentski dom Kranj namestiti šest mladoletnih beguncev brez spremstva, vendar so zaradi nasprotovanja staršev in lokalne skupnosti morali načrt opustiti. Iz dokumentarnega gradiva, ki ga dopolnjuje s fiktivnimi dialogi, zgradi srhljivo kronologijo strahov, predsodkov in človeške omejenosti. Predstava zavrnjenim fantom dá obličje in glas. 20:00 – Plesni Teater Ljubljana: Veronika Valdes: NOR.MAL (plesna predstava) Avtorica, plesalka in koreografinja plesnega projekta Nor.Mal, Veronika Valdés, je na oder postavila intimno plesno zgodbo, dramsko jasno zaokroženo skupaj s soplesalko in ustvarjalko Tajdo Podobnik... Zgodba steče v metafiziki gibalnih izpovedi dveh uglašenih ustvarjalk, ko je Veronika predstavnica moči prevlade ter izraznih globin neverbalne govorice, Tajda pa plesalka plesnih poljan, ki dovolj berljivo izpiše žensko negotovost in mehkobo. Vstopnice: 10/7 € 20:00 – Mini teater: Živela vulva! Predstava nagajivo in humorno spregovori o nadvse resnih in pomembnih temah. 20:00 – Stara mestna elektrarna: Branko Potočan: ČRNI PETEK V projektu Črni petek avtor skozi lirično simbiozo glasbe, giba in petja ter simboliko vrvi gradi metafizične slike v zraku, ki prinašajo levitacijo odrešitve in nadrealističen pogled navzdol, na malega človeka, na težave, ki se jih hoče ta znebiti. Vstopnina: 10€ ////KINO//// Kinoteka 19:00 - Jaz pa tebi mamo (Y Tu Mamá También) Alfonso Cuarón, Mehika/ZDA, 2001, 35mm, 1.85, barvni, 107', sp Julio (Gael García Bernal) in Tenoch (Diego Luna) sta sedemnajstletnik 1000 a, v življenjskem obdobju, ko vsak dan določajo hormoni. Med popoldansko družinsko zabavo srečata Louiso (Maribel Verdú), osemindvajsetletno Španko, ki jo takoj začneta osvajati in jo povabita na potovanje do skrivnostne plaže, ki ji pravijo Boca del Cielo. V resnici sploh ne vesta, kje je, kar pa sploh ni pomembno. Pomembno je, da Louisa povabilo sprejme. 21:00 - Fata Morgana Werner Herzog, ZRN, 1971, DCP (posneto na 35mm), 1.37, barvni, 79', svp Herzogov prvi celovečerni dokumentarni film, v katerem se režiser odpravi v Afriko in s podobami objektov realnosti razkriva njihovo metafizično bit s sardoničnimi prizivi stvarjenja sveta. Režiserjev prvotni namen je bil ustvariti fikcijo, zgodbo o vesoljcih s planeta Andromeda, vendar je po izredno močnih podobah afriške pokrajine vse skupaj črtal, v montaži pa osmislil s tridelno strukturo (Stvarjenje, Raj, Zlata doba). Hipiji v zgodnjih sedemdesetih so si Fata Morgano – tudi pod vplivom drog – predstavljali kot »prvi evropski psihedelični film«, zaradi česar se nekako enači s Kubrickovo Odisejo 2001 (1968), deloma tudi zaradi glasbene podlage, ki vsebuje vse od klasike in orgelskih koncertov do pesmi Leonarda Cohena. Kinodvor 17:15 in 20:00 – O ljudeh in vaseh, Agnès Varda, JR 18:15 – Sakawa, Ben Asamoah 20:30 – Colette, Wash Westmoreland


FloraCoco Bloom 10 L - Gnojila in substrati Šifrant: 9956 Hranilo za cvetenje FloraCoco Bloom 10 L SubCulture 50 g


source: CulturaX

text: Ste zavezanec za statistiko finančnih računov? — Mladipodjetnik.si Ste zavezanec za statistiko finančnih računov? (Vir slike: Pixabay.com) Zavezanci poročajo: podatke o stanju finančnih sredstev, podatke o obveznostih na finančnih računih ter podatke o transakcijah in vrednostnih spremembah v finančnih sredstvih in obveznostih. Podatke za statistiko finančnih računov morajo predložiti vse institucionalne enote. Natančneje tiste, ki so po standardni klasifikaciji institucionalnih sektorjev glede na uredbo uvrščene v sektorje 11, 12 in 13 ter so določene s sklepom o poročanju oziroma s kriteriji za presojo obveznosti poročanja s strani Banke Slovenije: Kako pa ukrepajo institucionalne enote, ki so ustanovljene med letom? Te presojajo obveznost poročanja z ocenjevanjem bilančne vsote ob koncu četrtletja, za katerega se poročajo podatki. Ne glede na zgornje kriterije med zavezance za poročanje NE spadajo: gospodarske družbe, ki izvajajo poslovno dejavnost najema, zakupa ali lizinga. Pogoj je, da jih je Banka Slovenije izbrala v statistični vzorec ter jih o tem pisno obvestila, Oddaja podatkov Podatke se oddaja elektronsko, in sicer prek spletne aplikacije SFR. Podatke za statistiko finančnih računov za 1. četrtletje letošnjega leta lahko oddate od 10. 4. do 10. 5. 2018.


Resničnostni šovi zanimajo slabih 20 odstotkov spletnih uporabnikov | MMediji - Marketing magazin Objavljeno: ponedeljek, 13. oktober, 2014 v rubriki MMediji Ključne besede: mediji, MOSS 18,9 odstotka uporabnikov je izjavilo, da jih resničnostni šovi niti zanimajo niti ne zanimajo, 19,3 odstotka jih ne zanimajo, kar 37,9 odstotka pa jih sploh ne zanimajo. Največ spletnih uporabnikov, ki jih resničnostni šovi zanimajo ali zelo zanimajo, je starih od 15 do 24 let. Med uporabniki, ki jih resničnostni šovi zanimajo ali zelo zanimajo, jih je največ s končano triletno poklicno šolo, sledijo jim uporabniki s štiriletno srednjo šolo, še šolajoči se uporabniki ter tisti s končano osnovno šolo ali manj. Najmanj resničnostni šovi zanimajo spletne uporabnike s končano višjo, visoko šolo, univerzo ali več. Med spletnimi uporabniki, ki jih resničnostni šovi zanimajo ali zelo zanimajo, je 132.018 moških in 149.691 žensk. Primerjava podatkov o zanimanju spletnih uporabnikov za resničnostne šove kaže, da so ti lani (avgusta 2013) zanimali ali zelo zanimali nekoliko več uporabnikov (20,7 odstotka), predlani (avgusta 2012) pa nekaj manj uporabnikov (19,6 odstotka), še ugotavlja raziskava MOSS, ki jo pod okriljem Slovenske oglaševalske zbornice (SOZ) izvaja podjetje Gemius Adria.


FinD - Novice - V okviru krepitve energetske pismenosti zaživela spletna platforma za izobraževanje Ljubljana, 13. januarja (STA) - Projekt krepitve energetske pismenosti En-lite je ta teden še razširil svoje delovanje. Zagnali so namreč spletno platformo za izobraževanje in raziskovanje prožnosti in zanesljivosti pri oskrbi z električno energijo, imenovano iEnergija.


Pri porabnikih - fizičnih osebah odčita upravljavec stanje na obračunskem vodomeru najmanj enkrat letno, pri pravnih osebah pa mesečno, ne upoštevaje število odčitkov zaradi spremembe cene, okvare ali zamenjave vodomera.


source: fineweb

text: Razvrščevalni algoritem Razvrščevalni algoritem je del jedra operacijskega sistema, ki virtualizira procesor med več opravili. Takšen algoritem omogoča večopravilnost, ki je prisotna na vseh modernih računalniških sistemih. Odvisno od algoritma pa je, kako učinkovito in pravično bo razdeljeval procesorsko moč med opravili. Sistem brez razvrščanja ni zmožen poganjati dveh opravil »hkrati«. Takšen sistem je bil tudi Microsoft DOS. Računalniška procesna enota (oz. procesor) lahko izvaja le en ukaz naenkrat. Vsi programi se pa izvajajo strogo zaporedno, kot to določa von Neumanova arhitektura. Razvrščevalnik je z različnimi postopki in izračuni zmožen določiti naslednje opravilo, ki si bo lastilo procesor. Poleg razvrščevalnika opravil je še vhodno/izhodni razvrščevalnik, ki pa skrbi za optimalni čas pri izvajanju opravil nad vhodno/izhodnimi napravami, kot so CD-ROM, trdi disk in bliskovni pomnilnik. Posebej pomemben je pri operacijah trdega diska, ki je tako edina računalniška komponenta, ki deluje tudi fizično. Čas je tukaj kritičen, zato V/I razvrščevalnik uporablja posebne tehnike grupiranja podobnih opravil in jih združi v eno samo. Razvrščevalniki opravil: Vhodni / izhodni razvrščevalniki:


text: z dne 7. marca 2012 Zadeva F‐31/11 "Javni uslužbenci – Rok za vložitev pravnega sredstva – Jezik zavrnitve pritožbe" Predmet: Tožba, vložena na podlagi člena 270 PDEU, ki se za Pogodbo ESAE uporablja na podlagi njenega člena 106a, s katero BI po eni strani predlaga, naj se razglasi ničnost odločbe z dne 14. aprila 2010, s katero ga je direktorica Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) odpustila, in po drugi strani, naj se centru Cedefop naloži povračilo premoženjske in nepremoženjske škode, ki naj bi jo utrpel. 1. Uradniki – Tožba – Roki – Izhodišče – Vročitev – Pojem – Odločba o zavrnitvi pritožbe, ki je uradniku vročena v jeziku, ki ga ne obvlada, vendar je bil uporabljen v navedeni pritožbi – Vključitev 2. Uradniki – Tožba – Predhodna upravna pritožba – Roki – Narava javnega reda – Prekluzija – Opravičljiva zmota – Pojem 1. Čeprav Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ne urejajo vprašanja, katere jezike uporabljajo institucije Unije v odločbah, naslovljenih na njihovo osebje, mora uprava posamično odločbo, ki jo naslovi na uradnika ali uslužbenca, v skladu z dolžnostjo skrbnega ravnanja sestaviti v jeziku, ki ga ta zelo dobro obvlada. V primeru odločbe o zavrnitvi pritožbe se lahko vročitev te odločbe v jeziku, ki ni niti materni jezik zadevnega uradnika ali uslužbenca niti jezik, v katerem je sestavljena pritožba, šteje za zakonito, če se je zadevna stranka lahko učinkovito seznanila z njo. Če naslovnik te odločbe meni, da je ne more razumeti, mora pristojni organ institucije zaprositi, naj mu pošlje prevod bodisi v jeziku pritožbe bodisi v njegovem maternem jeziku. Če se taka prošnja vloži takoj, začne rok teči šele od datuma, ko je ta prevod vročen zadevnemu uradniku ali uslužbencu. Nasprotno, če se uradnik ali uslužbenec prostovoljno odloči, da bo pritožbo vložil v določenem jeziku, ki ni njegov materni jezik, ta odločitev pomeni, da se zadevna oseba strinja, da bo institucija ta jezik uporabila v odgovoru. Vsekakor je dopuščeno, da lahko uprava izbere svoje interne jezike komuniciranja, če ta izbira temelji na objektivnih preudarkih. Dejstvo, da je uprava za sestavo odločbe o pritožbi uporabila jezik, ki ga je izbral pritožnik, temelji na objektivnih preudarkih, ki se nanašajo prav na izbiro jezika s strani samega pritožnika. Zato to, da je zadevna institucija uporabila isti jezik, kot je jezik, v katerem je bila vložena pritožba, ne pomeni samovoljnega ravnanja. Sodišče prve stopnje: 23. marec 2000, Rudolph proti Komisiji, T‐197/98, točki 44 in 46 ter navedena sodna praksa; 7. februar 2001, Bonaiti Brighina proti Komisiji, T‐118/99, točki 15 in 17; Sodišče za uslužbence: 3. marec 2009, Patsarika proti Cedefop, F‐63/07, točka 31 in navedena sodna praksa; 29. junij 2011, Angioi proti Komisiji, F‐7/07, točki 91 in 106. 2. Sodišče Unije priznava, da je mogoče, da se vloga kljub kršitvi pravil o rokih za pritožbe in tožbe ne zavrže zaradi nedopustnosti, kadar navedena kršitev izhaja iz opravičljive zmote uradnika ali uslužbenca. Vendar se pojem opravičljive zmote lahko nanaša samo na izjemne okoliščine, zlasti kadar bi institucija ravnala tako, da bi lahko njeno ravnanje samo po sebi ali odločilno povzročilo sprejemljivo zmedo pri posamezniku, ki je ravnal v dobri veri in izkazal potrebno skrbnost, ki se zahteva od običajno obveščenega subjekta. Odvetnik tožeče stranke, ki je v imenu svoje stranke in z njenim soglasjem sam sestavil besedilo pritožbe v določenem jeziku in ki je nato prejel odločbo o zavrnitvi pritožbe, sestavljeno v tem istem jeziku, mora glede na znanje in skrbnost, ki ju je mogoče upravičeno pričakovati od poklicnega pravnika, vedeti, da roki za vložitev pravnega sredstva, ki so obvezni in o katerih ne odločajo stranke, začnejo teči od datuma vročitve odločbe o zavrnitvi pritožbe v prvotni različici, sestavljeni v jeziku, ki ga je izbrala zadevna stranka, in ne od poznejšega datuma, ko je tožeča stranka prejela prevod zavrnitve pritožbe v drug jezik. Sodišče za uslužbence: 5. julij 2011, Coedo Suárez proti Svetu, F‐73/10, točka 40 in navedena sodna praksa.


Obrezovanje okrasnih dreves in obrez dreves - LesJeZlato Obrezovanje okrasnih dreves in obrez dreves 13. 4. 2019 0Comments by Janez Erčulj Za prijetno preživljanje časa na vrtu je ključno obrezovanje okrasnih dreves Ni lepšega, kot na sončen dan pogledati po lepem vrtu, saj prosti čas vsi nadvse radi preživljamo v prijetnem okolju. Še posebno, če imamo košček narave kar pred svojim domom. Vendar obrezovanje in urejanje dreves zahtevata čas, znanje in tudi nekaj spretnosti ter veščin, saj se drevo na vsak umetni poseg odzove s stresom, kar vodi v močnejšo rast in tvorjenje novih poganjkov. Posledično je zato obrez dreves potreben večkrat. V večini primerov, vsaj v splošnem, obrezovanje okrasnih dreves niti ni potrebno. S tem ko rastlinam dovolimo svobodno rast, jim ne škodujemo, čeprav bo morda zato njihovo cvetenje manj bujno in vejevje bolj divje. Obrezovanje in urejanje dreves sta nujna predvsem zaradi pomanjkanja prostora in v želji, da bi drevnine imele drugačno obliko od naravne, zato obrez dreves delimo glede na vzdrževanje ter oblikovanje, pri tem pa obrezujemo izključno nadzemeljske dele, s čimer rast usmerjamo in nadzorujemo. Kljub temu se je potrebno zavedati, da se drevesa na naše posege odzivajo ravno nasprotno od želja, zato celoten postopek, ki nas nazadnje le pripelje do želenega rezultata, lahko traja tudi več let. Obrezovanje dreves zahteva pozornost Preden se odločimo za obrezovanje in urejanje dreves, moramo temeljito premisliti, čemu sta sploh potrebna. Obrezovanje okrasnih dreves je opravilo, ki se ga najpogosteje lotimo, da bi spodbudili cvetenje ali izboljšali rast. Vendar ni odveč, če si pred samim posegom drevesa temeljito ogledamo. Ko nam je popolnoma jasno, kakšno je njihovo stanje in kakšne so potrebe, drevesu odstranimo mrtve ter bolne veje. Nakar izrežemo tiste, ki kažejo znake šibkosti, a tudi intenzivne poganjke. Šele nato sta na vrsti krajšanje vej in obžagovanje dreves; tistih izrastlin torej, ki so moteče za rast drugih dreves ali tistih, ki so v neskladju z želeno obliko. Med seboj ločujemo tri vrste rezov: ohranitveni rez, s katerim odstranimo poškodovan, obolel, mrtev del in drevesu povrnemo vitalnost ter mu omogočimo tvorjenje novih poganjkov, oblikovalni rez, s pomočjo katerega drevesu povrnemo želeni videz, izgubljen zaradi vremenskih razmer (denimo vetra in snega), ali bujne rasti dreves v bližini in korekcijski rez, s katerim poskrbimo, da rastlina ne postane prevelika. Nežnost in skrb Kadar je na vrsti obrezovanje dreves, previdnost ni odveč, kajti z vsakim posegom v drevo lahko tega nehote izpostavimo boleznim in ga zaznamujemo ali poškodujemo, zato s posegom ne smemo prizadeti ne njegove oblike ne moči, vsako dejanje pa je najbolje opraviti skrajno nežno, vključno s skrbno izbiro primernega trenutka. Letni čas, primeren za obrezovanje in urejanje dreves, je eden ključnih dejavnikov, ki vplivajo na uspešnost bodoče rasti drevesa. Pri tem si vsaj v primeru cvetočih dreves najlažje pomagamo kar z njihovo cvetno dobo. Saj ta pokaže, kakšno je razmerje količine in kakovosti cvetov med lanskimi ter letošnjimi poganjki. Na to, kdaj je najprimernejši trenutek za obrez dreves, se torej lahko opremo na dobo cvetenja. V splošnem velja, da se obrezovanje okrasnih dreves, ki cvetijo v prvi polovici leta, izvede nemudoma po cvetenju, medtem ko tista drevesa, ki cvetijo v drugi polovici, obrežemo v pozni zimi ali zgodnji pomladi. Na ta način drevninam omogočimo kar najdaljše možno obdobje med obrezovanjem in naslednjim cvetenjem. Vendar obrezujemo le listavce. Najprimernejši čas za to je pozno jeseni ali pozimi, ko je drevo v dobi mirovanja in se njegov rastlinski sok že izteče. Medtem ko iglavcem tekom poletja le odstranimo suhe ter bolne veje. Obrezovanje mladih dreves se nekoliko razlikuje od obrezovanja dreves starejše rasti, saj obrez dreves mlajše dobe tako rekoč obsega le brstiče in poganjke, ki pa so se šele pričeli oblikovati. Obrezovanje okrasnih dreves mlajše rasti je pogojeno predvsem z višino debla, zato moramo pod izbrano točko odstraniti vse poganjke in veje. V splošnem največ pozornosti namenimo oblikovanju glavnih vej. Tistim, iz katerih bi radi vzgojili več stranskih, odrežemo tretjino dolžine novih poganjkov, pri čemer obrez dreves vedno izvajamo le do brstiča, ki gleda v smer, kamor želimo, da se razvije nov poganjek. Za razliko od nege mladih dreves, je obrezovanje in urejanje dreves zrelejše rasti nadvse preprosto, saj ta skrbijo sama zase, medtem ko je naša korekcija potrebna le v tej meri, da spodbudimo cvetenje in ohranimo že pridobljeno obliko. Obrezovanje dreves je torej potrebno predvsem zato, da ohranimo zdravje, obliko in samo zmogljivost posameznega drevesa. Ta nam navsezadnje trud tudi večkratno poplača z lepoto oblike, prijetno senco ali bujnim cvetenjem.


Vabilo na predavanje in sejo Sekcije za fizioterapijo v športu ZFS | Združenje fizioterapevtov Slovenije 30.11.2017 | Novice Sekcije za fizioterapijo v športu | Spoštovani člani sekcije za fizioterapijo v športu ZFS, Vljudno vas vabim na vabljeno predavanje: Fizioterapija v vrhunskem športu in predstavitev manualnega koncepta Zensegrity in sejo, ki bo potekala 6.12.2017 ob 18.00, na Zdravstveni Fakulteti UN LJ soba 210 (več v priponki), Svojo prisotnost na seji potrdite na e-mail: sport@physio.si, najkasneje do 5.12.2017. asist. Matej Ipavec dipl. fiziot, mag.kin Predsednik sekcije za fizioterapijo v športu, ZFS Prejšnja On-line predavanje: Vadba za izboljšanje mišične zmogljivosti v rehabilitaciji bolnikov s srčno-žilnimi in metabolnimi boleznimi Naslednja Sprememba lokacije! – Novosti fizioterapevtske obravnave za zdravje žensk v Sloveniji


Projekti Več sto tisoč projektov po vsej EU je v preteklih letih izkoristilo investicije regionalne politike EU. Pobrskajte po naši bazi podatkov in si oglejte primere širokega nabora projektov, ki so prejeli našo pomoč. Hrvaška - Ponovna oživitev nekdanje železniške proge Parenzana v športne in rekreativne namene [ EN ] [ FR ] [ HR ] - Hitrejše železniške storitve v jugovzhodni Evropi s projektom transportne osi [ 5D9 DE ] [ EN ] [ FR ] [ HR ] [ HU ] [ IT ] [ SK ] - Projekt „Mestni prostovoljci“ spodbuja prostovoljno delo med ogroženimi skupinami in manjšinami [ EN ] [ 5DC FR ] [ HR ] - Projekt Alterenergy za trajnost na Jadranu [ EL ] [ EN ] [ FR ] [ IT ]


Komentiraj Pravkar se je v atriju ZRC Sazu začela predstavitev knjige Začasno bivališče, Na grad 25, Ig. Raziskava, ki je nastala kot rezultat skupnega dela ekipe raziskovalk pod vodstvom Milice Antič Gaber, je odprla vprašanje pogojev bivanja ženskih zapornic in predstavila pričevanja desetih žensk, ki so se znašle in še vedno bivajo za zapahi ženskega zapora na Igu. Ob izdaji raziskave smo z raziskovalkami spregovorili o prevladujočih razmerah v katerih živijo zapornice in uspešnosti rehabilitacije. Kapaciteta edinega ženskega zapora v Sloveniji, ki se nahaja v graščini na Igu, je 103 mest. Zaradi prenapolnjenosti pa je bila prejšnji teden napovedana obnova prostorov, ki bo potekala v začetku naslednjega leta in naj bi omogočila razširitev kapacitete za dodanih 37 oseb. Prenatrpanost ženskega zapora je posledica hitrega naraščanja zapornic v Sloveniji. Njihovo število se je v zadnjem desetletju podvojilo. O vzrokih in posledicah naraščajočega števila zapornic smo govorili z Darjo Tadič iz Pedagoške fakultete v Ljubljani, ki je med drugim sodelovala tudi pri raziskavi, ki je izšla v obliki knjige Začasno prebivališče. Tadič pri tem izpostavlja, da je naraščajoče število zapornikov v zadnjem desetletju prisotno pri obeh spolih in je v prvi vrsti posledica sprememb na področju kriminalitetne politike. Izjava Kot že izpostavljeno, je večina zapornic obtožena zaradi zločinov premoženjske narave, medtem ko ostala kazniva dejanja predstavljajo izjemo. Pri tem Tadič poudarja, da večini obsojenih žensk ni potrebno prestajati zaporne kazni. Kazniva dejanja na področju premoženskih zločinov žensk pa večinoma ne presegajo vrednosti 5000 evrov. Izjava Soavtorica raziskave Jasna Podreka s Filozofske fakultete v Ljubljani bivanjske razmere v edinem ženskem zaporu v Sloveniji na podlagi pridobljenih pričevanj komentira sledeče: Izjava Z Darjo Tadič smo govorili tudi o pogostosti povratništva v ženskem zaporu. Pri tem opozarja na zavajujoče povezovanje pojmov rehabilitacije in povratništva. Kot pravi, povratništva ne moremo razumeti kot kriterij uspešnosti rehabilitacije. Povratništvo ženskih zapornic v Sloveniji pa oceni sledeče: Izjava Tadič dodaja, da se ženske v zapore vračajo bistveno manj pogosto kot moški. Izjava Po nekaterih ocenah naj bi bilo kar 30 odstotkov vseh zapornic zapora na Igu odvisnih od drog. Veliko število odvisnikov v zaporu pa poraja vprašanje o obravnavi odvisnic v zaporu. Podreka na osnovi pričevanj zapornic ocenjuje, da so te deležne osnovne terapevtske obravnave. Izjava Pomemben vpliv na kakovost bivanja v zaporu pa predstavljajo tudi socialno-ekonomske razmere iz katerih prihaja zapornica. Kot pove Tadič, te v prvi vrsti vplivajo že na nabor oseb, ki vstopajo v zapor, pozneje pa tudi na dostop zapornic do prenekaterih potrebščin. Izjava Pri tem je potrebno prevprašati tudi razliko med moškimi in ženskimi zapori. Velik del težav, ki so jih deležne zapornice izhaja prav iz centralizacije, oziroma enega samega razpoložljivega prostora za ženske zapornice. Več o razlikah med moškimi in ženskim zaporom v Sloveniji pojasni Todič. Izjava


text: STAmisli: V NUK odprtje razstave ob 500-letnici reformacije Slovenija 4.4.2017 0:30 Ljubljana, 4. aprila - V Narodni in univerzitetni knjižnici (NUK) bodo ob 19. uri odprli razstavo Beseda Božja ostane na veke. Na njej bodo predstavljena temeljna besedila, ki so določala miselno, tekstno in delovanjsko podobo protestantskega gibanja. Razstava je ena od osrednjih prireditev v sklopu leta reformacije 2017 v Sloveniji. V letu, ko obeležujemo 500-letnica začetka verske reforme Martina Lutra, bodo v Veliki čitalnici NUK po besedah avtorja razstave Jonatana Vinklerja predstavljena ključna dela, za katera se je v toku časa pokazalo, da so bila na nek način manifest novega, drugačnega, upornega proti tedaj obstoječemu. Temeljno delo novega gibanja in cerkve je postalo Sveto pismo v vernakularnem jeziku. Njegovemu prevajanju, razlaganju, ilustriranju in tiskanju so bile od začetka reformacije posvečene najplodnejše energije. Med dragocenostmi na razstavi je Vinkler med drugim izpostavil izvoda Lutrove Biblije iz leta 1570 in Dalmatinove Biblije iz leta 1584. Kot je poudaril, sta knjigi tekstno in likovno "mati in hči", saj je bila iz Lutrove biblije wittenberške izdaje vzeta likovna oprema za tisk Dalmatinove Biblije. Odprtja razstave bo udeležil predsednik republike Borut Pahor, ki je tudi predsednik častnega odbora v počastitev 500. obletnice začetka protestantskega gubanja in reformacije.


MALI LEVJI PES (Little Lion Dog) - Smrček.si MALI LEVJI PES (Little Lion Dog) Pasma MALI LEVJI PES –> (Petit chien lion – Little Lion Dog) – 1.3 Mali levji pes št. FCI standarda: 233 Velikost: od 26 do 32 cm Teža: od 4 do 8 kg Njegova domovina je Francija. Mali levji pes spada med stare pasme psov, saj je omenjena že v 14. stoletju. Uradni standard je bil priznan leta 1961. Nastopa kot spremljevalni pes. Pasma je precej razširjena v skandinavskih državah. V Sloveniji je samo nekaj predstavnikov te pasme. Mali levji pes spada med male pasme psov. Telo je nizko, kratko in skladno grajeno. Dlaka je dolga, valovita in obsega vse barve in barvne kombinacije. Najbolj zaželene barve: bela, črna, citronasto rumena. Nega ni zahtevna, saj obsega redno krtačenje in striženje (na značilno »lion cut«, predvsem, če se udeležuje razstav). Po naravi je Mali levji pes vdan, pogumen, samozavesten, inteligenten, samostojen, včasih samovoljen, družaben, učljiv. Pri vzgoji ne prenaša prisile. Na lastnika in družinske člane je zelo navezan in trpi, če ni v njihovi družbi. Rad ima otroke. Z drugimi živalmi se dobro razume. Primeren lastnik je tisti, ki je ljubezniv, ima veliko časa za druženje, je odločen, dosleden, uporablja pozitivno stimulacijo in primerno motivacijo. Pasma nima posebnih zdravstvenih težav. Prisotne pa so gensko pogojene bolezni: problemi s pogačicami, težave z očmi (napredna atropija mrežnice, siva mrena).


Slovonske technobe: 2007-08 Na pol spremljam prenos svetovnega prvenstva in pizdim. Seveda. Ko pa imam prižgan RTV SLO, na katerem komentirajo briljantni slovenski športni novinarji, ki v vsakem stavku vsaj dvakrat uporabijo besedo 'seveda'. "... doživel prometno nesrečo, po kateri so mu seveda morali odrezati nogo." Ajme meni. Grem preklopit na Eurosport. Svoj glas dam predsedniškemu kandidatu, ki obljubi, da bo športnim novinarjem prepovedal uporabo besede 'seveda'. Objavil slovon11 at 14:58 0 komentarjev O nas pišejo Ljubljanica, tokrat mirna Se še spomnite teh fotografij? Danes sva si privoščila kratek kolesarski izletek po isti poti (Močilnik, Retovje, Verd, mimo IUV nazaj v Vrhniko) in Ljubljanica je - čeprav je skoraj cel teden deževalo - bistveno bolj umirjena. Po izletku pa je prav sedel 'slonski' sladoled pri Berzu. Objavil slovon11 at 14:54 2 komentarjev O nas pišejo Oznake izleti, vreme, vrhnika Kako lepo je bilo danes iti na squash ... ... ko ni noben kadil v bifeju pred igrišči (Konex) in sem lahko dihal na polna pljuča! Naj živi protikadilski zakon! Objavil slovon11 at 23:36 0 komentarjev O nas pišejo Marketspeak[2] - Ko zastonj ni zastonj Človek pride z dopusta, malo pade pred TV (da se bo spočil), pa mu že servirajo neumnosti :( Prav mi je, kaj pa gledam reklame. V "dobro" voljo me je spravil Mobitel, ki po vzoru Telekoma izpred mesecev (ali pa je morda že kakšno leto okoli), ponuja "zastonj" pogovore. Saj veste - brezplačno lahko kličete zvečer in čez vikend. Aja, pa šest evrov na mesec boste plačali za ta privilegij brezplačnega klicanja. Mobitelovci, če nekaj stane šest evrov na mesec, potem ni brezplačno, žalim slučaj. Temu se reče flat rate, ali fiksna tarifa, ali - glej, glej, saj to pri Mobitelu že vedo - naročnina. [>>Marketspeak[1]] Objavil slovon11 at 20:55 0 komentarjev O nas pišejo Oznake reklame


Upravljavec prevzame v upravljanje druga vodovodna omrežja v skladu z določili 12. člena tega odloka v roku enega leta po sprejemu tega odloka.


Pomembni gostje v Parlamentu v prvi polovici leta 2010 - Po sprehodu v vesolju na obisk v Evropski parlament - Tony Blair o tem, kako ustvariti mir na Bližnjem vzhodu Kot edina neposredno voljena evropska institucija ima Evropski parlament v Evropski uniji velik ugled, narašča pa tudi njegov vpliv. Zato ni presenetljivo, da so poslanci v prvi polovici letošnjega leta imeli v gostih vrsto pomembnih ljudi, od tožilca haaškega tribunala za zločine proti človeštvu preko bližnjevzhodnega mirovnega posrednika do enega izmed očetov skupne evropske valute, evra. Sommaire du dossier : - Astronavt Frank De Winne: "Resnično verjamem v Evropo." - Lidija Jusupova želi zaustaviti virus strahu - Šef svetovne protidopinške agencije David Howman o boju proti športnikom prevarantom - Evropski varuh človekovih pravic vidi izzive pri spoštovanju prava EU - Guterres: Potrebna je harmonizacija azilnih sistemov v EU - Tony Blair o Bližnjem vzhodu in veri - Padoa-Schioppa: Evro je velik uspeh - Brammertz: "Celotna regija je žrtev storjenih hudodelstev" Astronavt Frank De Winne: "Resnično verjamem v Evropo." - Evropa mora sodelovati v raziskovanju vesolja - Nekateri v vesolju sanjajo drugače Frank De Winne - Rojen leta 1961 - Pilot v belgijskem vojaškem letalstvu, od leta 2000 astronavt Evropske vesoljske agencije - Prvi poveljnik Mednarodne vesoljske postaje iz EU - Radioamater Lidija Jusupova želi zaustaviti virus strahu - Rusi se morajo vprašati, zakaj prihaja do terorističnih napadov - Politika ustvarja strah, da lažje nadzoruje ljudi Šef svetovne protidopinške agencije David Howman o boju proti športnikom prevarantom - Goljufanje je sramota za športnika ter žalitev za sotekmovalce - Doping je zelo hitro razvijajoča se panoga Evropski varuh človekovih pravic vidi izzive pri spoštovanju prava EU - Priporočila v veliki meri upoštevana - Z Lizbonsko pogodbo širitev pristojnosti ombudsmana Guterres: Potrebna je harmonizacija azilnih sistemov v EU - Dogovor o delitvi bremen pomemben dejavnik - Trend zmanjševanja števila beguncev se je nedavno obrnil Tony Blair o Bližnjem vzhodu in veri - Mirovni proces je krhek in lahko zlahka nazaduje - Potem ko bodo postavljeni temelji palestinske državnosti, bo prišel gospodarski razvoj Tony Blair: Ljudje različnih religij so pripravljeni sodelovati drug z drugim, da bi rešili skupne izzive Padoa-Schioppa: Evro je velik uspeh - Obstoj EU zaradi krize ni v nevarnosti - Evro izpolnil pričakovanja, česar pa ni mogoče trditi za druge evropske politike Tommaso Padoa-Schioppa - rojen leta 1940, eden izmed očetov evra, je danes predsednik raziskovalnega instituta Notre Europe v Parizu. Institut je leta 1996 ustanovil nekdanji predsednik Evropske komisije Jacques Delors. Padoa-Schioppa je bil italijanski minister za gospodarstvo in finance med majem 2006 in majem 2008. Pred tem je bil sedem let član izvršnega odbora Evropske centralne banke. Brammertz: "Celotna regija je žrtev storjenih hudodelstev" - Vojaški poveljnik bosanskih Srbov Mladić še vedno na begu - Delo haaškega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo zgled za podobne tribunale po svetu Več : - Serge Brammertz, življenjepis - Pogovor s Carlo del Ponte, nekdanjo tožilko: "Moja največja motivacija so žrtve" - Zgodbe žtrev na spletni strani ICTY - Od Zagreba do Bruslja: Swoboda o Hrvaških ambicijah glede članstva v EU - Zunanji minister Srbije Vuk Jeremić o srbskih evropskih ambicijah - Časovnica dela Mednarodnega kazenskega sodišča za zločine na območju nekdanje Jugoslavije


Končal se je 11. ljubljanski festival kulturno-umetnostne vzgoje Bobri Prirediteljica festivala: Mestna občina Ljubljana; izvršni producent: Slovensko mladinsko gledališče; koproducent: Kinodvor; glavna pokroviteljica: Zavarovalnica Triglav S predstavo Plesni stroj BUM BAM v produkciji Slovenskega mladinskega gledališča in Centra urbane kulture Kino Šiška se je pretekli petek, na kulturni praznik,v Kinu Šiška sklenil že 11. ljubljanski festival kulturno-umetnostne vzgoje Bobri, ki je letos potekal v znamenju teme ples-gib-telo. Občinstvo so pred začetkom nagovorili župan Mestne občine Ljubljana Zoran Janković, direktor CUK Kino Šiška Simon Kardum in bober Bor (animacija Maja Kunšič). Obiskovalci so predstavo po koncu nagradili z lepim aplavzom. Režirala jo je Tjaša Črnigoj, dramaturginja je bila Andreja Kopač, na odru pa so se zvrstili številni vrhunski slovenski profesionalni plesalci Anamaria Bagarić, Katja Kolarič, Tina Habun, Neža Blažič, Tina Valentan, Ivan Mijačević, Ana Pandur Predin & PK Flamenko, Maša Kagao Knez & Murat, Žigan Krajnčan & Gašper Kunšek aka Alien Express in Plesna šola Scena;v živo so jih spremljali glasbeniki Marko Brdnik, Robert Jukič in Gašper Peršl, povezovala sta jo Maja Kunšič (bober Bor) inDaniel Petković. V preddverju dvorane Katedrala je bila na ogled razstava fotomobilov, ki so jih pod mentorstvom Urške Boljkovac ustvarili učenci OŠ Riharda Jakopiča, ki so bili del letošnje ekipe Bobrovih mladih oči. Projekt je nastal v sodelovanju s Centrom urbane kulture Kino Šiška, pri pripravi razstave sta sodelovali tudi Tanja Skale in Barbara Lapuh. Številni obiskovalci so se v Centru urbane kulture Kino Šiška zadržali do poznega večera, saj so se otroci po prireditvi lahko zabavali na delavnicah, ki so jih pripravile mentorice iz združenja Sezam ter Javnega zavoda Mala ulica, ter plesali s plesalkama Evin Hadžialjević in Alenko Herman. Dogodek je finančno podprla Zavarovalnica Triglav. Dan pred sklepno prireditvijo, 7. februarja ob 15. uri, je v preddverju velikega odra Lutkovnega gledališča Ljubljana potekala okrogla miza z naslovom Kitchen Table (Kuhinjska miza), na kateri so se izbrani najstniki pogovarjali o predstavah, ki sosi jih ogledali na festivalu, in o sodobnih pristopih v gledališču in umetnosti, namenjenih mladim. Okrogla miza je bila del projekta Bobrove mlade oči inmednarodnega projekta T.E.E.N. (Theatre European Engagement Network – Evropska mreža za vključevanje v gledališče), ki ga podpira program Ustvarjalna Evropa. Za pedagoge v vrtcih in šolah in vse tiste, ki radi plešemo in se gibamo, so organizatorji skupaj s priznanimi slovenskimi plesnimi pedagoginjami za trenutke, ko nam bo zmanjkalo idej ali pa bomo ravno iskali nove, pripravili knjižico Namig za gib – Zbirka predlogov za delavnice ustvarjalnega giba. Dostopna je na povezavi: http://www.bobri.si/namig-za-gib.html. Bobri so se spet pridružili mednarodnemu projektu Small size dnevi – Malčki v gledališču, v okviru katerega so se od 25. do 27. januarja po vsem svetu zvrstili številni dogodki, namenjeni najmlajšim. Na letošnjem festivalu je triinsedemdeset producentov pripravilo sto šestdeset dogodkov, ki se jih je lahko udeležilo nekaj manj kot petnajst tisoč obiskovalcev. Prireditve so bile večinoma povezane z vodilno temo ples-gib-telo (s poudarkom na sodobni umetnosti). Prek različnih umetniških zvrsti so bili predstavljeni načini in možnosti za ustvarjalno izražanje z gibom oziroma s plesom, različne oblike nebesedne komunikacije in medsebojnega sodelovanja, v širšem pomenu pa tudi gibanje misli,besed, zvokov, slik, predmetov ... Organizatorji so z obiskom in izvedbo festivala zelo zadovoljni. Obiskovalci so prireditve izredno lepo sprejeli in kljub številnim boleznim so bile dobro obiskane. Številni od njih si tudi v prihodnje želijo podobnega programa, ki bi vseboval veliko vsebin, povezanih s plesom in gibom. Letošnji festival je tako pokazal, da so obiskovalci, tako mlajši kakor starejši, željni novih, inovativnih, vsebin, tudi nebesednih, sodobnih in včasih nekoliko zahtevnejših. Pretekla medijska sporočila s podatki o številu prireditev in obiskovalcev so na voljo na strani: http://www.bobri.si/mediji.html. 4.medijsko sporočilo Galerija fotografij zaključne prireditve Galerija fotografij Kitchen Table


Marija Mohorič – Stran 2 – OŠ STANKA VRAZA ORMOŽ Prispevki uporabnika Marija Mohorič 3. 2. 2021 / Aktivnosti, Aktivnosti in projekti Šolska spletna tržnica Učenci v programu učenja za življenje in delo ter učenci 7. in 9. razreda v okviru Projekta dodatnega usposabljanja izdelujejo različne uporabne in dekorativne predmete. V mesecu oktobru so se [...] 28. 1. 2021 / Aktivnosti, Aktivnosti in projekti Pisanje z roko Učenci OŠ Stanka Vraza so v okviru medgeneracijskega srečanja sodelovali pri projektu Teden pisanja z roko, ki ga vsako leto pripravi Društvo RADI PIŠEMO Z ROKO. Društvo spodbuja »lepo«, čitljivo [...] 14. 12. 2020 / Aktivnosti, Aktivnosti in projekti CMU delavnice – priprava bučne marmelade V sredo, 2. 12. 2020 je potekalo tretje srečanje centra medgeneracijskega učenja. Projekt centra medgeneracijskega učenja izvajajo ljudske univerze po vsej Sloveniji. V projekt CMU je vključenih 10 različnih zavodov [...] 30. 10. 2020 / Aktivnosti, Aktivnosti in projekti V centru starejših občanov so stanovalci praznovali rojstni dan. Na povabilo CSO so učenci OŠ Stanka Vraza ob pomoči učiteljice glasbene vzgoje pripravili in posneli venček ljudskih pesmi, izrazili svoje [...] Šolska stojnica na tržnici Naš vrtiček je lahko raj Tedni vseživljenjskega učenja in parada učenja Državne igre SOS – MATP OBLETNICA OŠ STANKA VRAZA


2. se ne priključi in ne uporablja javnega vodovoda, kjer je to obvezno (9. člen),


text: Josip Gorup |Josip Gorup| |Rojstvo:||6. april 1834 Slavina, Avstrijsko cesarstvo |Smrt:||25. april 1912 Reka, Avstro-Ogrska |Narodnost:||slovenska| |Druga imena:||slovenski Rothschild| |Poznan/a po:||Verjetno najbogatejši Slovenec vseh časov| |Poklic:||poslovnež| |Zakonci:||Anna Perghöfer (1866-1883) Klavdija Keesbacher (1883-1912) |Sorodniki:||Josip Marija Gorup (sin) Kornelij Gorup (sin) Janez Kalister (stric) Franc Kalister (bratranec) Vsebina Zgodnje življenje[uredi | uredi kodo] Rodil se je 6. aprila 1834 v Slavini pri Postojni. Gimnazijo je naprej obiskoval v Gorici nato pa v Ljubljani, kjer je leta 1854 tudi maturiral. Do petega razreda kot otrok revnih staršev v gimnaziji ni plačeval šolnine. Po očetovi smrti ga je denarno podprl bogati stric Janez Kalister iz Trsta, z upanjem, da se bo po končanem šolanju pri njem zaposlil, kar se tudi zgodilo. Stric ga je zaposlil kot kontoarista v njegovem podjetju v Trstu. Leta 1862 je postal glavni prokurist in je vodil izgradnjo železniške proge Maribor—Celovec. Po stricovi smrti leta 1864 je prevzel vodenje podjetja Kalister & dediči. Gorup se je takrat znašel med odborniki slovenske Narodne čitalnice v Trstu. Poslovni uspeh[uredi | uredi kodo] Leta 1871 je na Reki zgradil prvo štirinadstropno stavbo. Reka se je takrat naglo razvijala, saj je postala glavno pristanišče ogrske polovice cesarstva in je tekmovala z avstrijskim Trstom. Istočasno je na Mlaki (reška četrt) zgradil družinsko hišo in konjušnico. Ko je bila končana, se je s številno družino za stalno naselil na Reki. Kljub temu ni nikoli pretrgal stikov s Trstom, slovenskimi deželami , Istro in bližnjimi avstrijskimi in italijanskimi pokrajinami, kamor so segale njegove trgovske povezave. Po razdružitvi podjetja je leta 1876 ustanovil lastno podjetje, ki se je ukvarjalo s finančnimi posli, zakupom davkov, hotelirstvom, izvajanjem večjih javnih del. Svoj kapital je naložil v številna podjetja s področja pomorstva, bančništva, zavarovalništva... Na rivi, glavni promenadi ob morju, je zgradil velikanski Grand Hotel Europa, ki je še danes simbol Reke. Zelo je cenil vse vrste likovne umetnosti pa tudi arhitekturne dosežke, kar je upošteval tudi pri opremljanju poslopij, ki jih je zgradil. Leta 1897 je hotel Evropa prodal podjetniku Florijanu Rossbacherju. Sčasoma je postal eden najbogajših Slovencev in je po nekaterih ocenah najbogatejši Slovenec vseh časov. Zaradi uspehov na finančnem področju mu je sčasoma uspelo uvrstiti se v sam vrh poslovnega sveta tedanje Avstro-Ogrske. V domačih in mednarodnih finačnih krogih je užival velik ugled, zato ga so v svoja vodstva volila številna podjetja, zlasti tista z Reke. Tako je bil podpredsednik Ogrsko-hrvatske parobrodne družbe, ravnatelj Hrvatske štedionice i banke ter Banca Fiumana, upravni svetnik društva Società fiumana del Dock ter glavni delničar avstrijskega Lloyda in Ungaro Croate. Pozneje pa s sinovoma tudi delničar znanih ladjarskih združenj in lastnik ladij. Z ladjarstvom so se ukvarjali na Malem Lošinju, na Reki in v Trstu. Kot član konzorcija društva Sigismunda Kopajtića Antunova je bil lastnik ladje na vijak Rečina z 2355 tonami nosilnosti in 20 člani posadke. Leta 1905 je Gorup, tedaj že znan kot eden največjih lastnikov ladij, začel v Izoli pripravljati teren za ladjedelnico, kjer bi gradili manjše ladje za obalno plovbo. Bil je najbogatejši prebivalec Reke. Meščani Reke so ga zaradi njegovega bogastva klicali tudi slovenski Rothschild (bogata bankirska družina nemškega porekla). Njegovo premoženje je bilo v premičninah in nepremičninah vredno 40 milijonov avstrijskih kron. Bil je lastnik hiš in zemljišč na Reki, v Trstu, Miljah, Ljubljani, Opatiji in drugod. V Ljubljani je imel v lasti premoženje v predmestju Gradišče, Rimski in Gorupovi ulici in v Kapučinskem predmestju. Gorup bil tudi med ustanovitelji predilnice v Ajdovščini in Kranjske stavbne družbe v Ljubljani. Domoljubno se je priključil slovenskim in slovanskim gospodarstvenikom v Avsto-Ogrski, ki so se hoteli gospodarsko postaviti na lastne noge, da bi tako ublažili velikonemške pritiske na Slovence. Tako je bil eden od poverjenikov češke banke Slavije, ki je želela združiti vse slovansko zavarovalno bančništvo. Sodeloval je tudi pri neuspelem poskusu ustanovitve Ljubljanske občne banke, Ljubljanska kreditna banka pa je nastala pod njegovim posrednim vplivom. Od leta 1889 do 1891 je bil poslanec v Deželnem zboru Kranjske, kjer je zastopal volilne okraje Postojna, Vrhnika in Lož. Bil je tudi član finančnega odseka, odseka za državno Hipotekarno banko in odseka za dolenjsko železnico. S položaja je odstopil ker poslanci po njegovem mnenju niso imeli pojma o dobrem gospodarjenju. Mecenstvo in filantropija[uredi | uredi kodo] Kot mecen in dobrotnik je podpiral veliko ljudi, posebej vnet pa je bil za izobraževanje mladine. Podpiral je dijake in študente pod okriljem kluba Radogoj, ki ga je ustanovil sam, še zlasti pa je bil naklonjen izobraževanju deklet. Leta 1876 je začel pogosteje sodelovati z poznejšim ljubljanskim županom Ivanom Hribarjem. Z njim se je dobival v kavarni svojega hotela Evropa, kjer sta debatirala o politiki, kulturi in slovenskih nacionalnih vprašanjih. Kot velika domoljuba sta iskala način kako se upreti vse večjemu nemškemu pritisku na slovenstvo v tistem času. Rešitev sta videla predvsem v šolstvu. Ob enem takih pogovorov leta 1886 je Gorup Hribarju dejal, da je vse premalo sistematičnega dela pri vzgoji slovenske akademske mladine. Menil je, da se mu zdi ta vzgoja veliko bolj pomembna, kot delovanje Družbe Sv. Cirila in Metoda. Predlagal je, da bi bilo treba za visokošolce, ki so večinoma revni, v Ljubljani ustanoviti društvo kot središče za vso podporno akcijo za visokošolce. Tako bi bilo možno vzgojiti veliko značajnih akademikov. Za to je bil pripravljen prispevati 5000 goldinarjev. Prvi štipendijski sklad za ljubljanske dijake in dijakinje pa je ustanovil leta 1888. Z glavnico 30.000 goldinarjev je ustanovil tudi sklad, ki je podpiral slovenske študente na trgovskih akademijah v Gradcu, Pragi in na pomorski akademiji v Trstu. V rojstni vasi je dal zgraditi novo osnovno šolo in ustanoviti sklade za živinorejce slavinske občine. Štipendiral je tudi hrvaške študente in dijake. Prav tako je leta 1888 ob jubileju 40 let vladanja Franca Jožefa Hribarja poklical na Reko in mu povedal, da je pripravljen ob cesarjevem jubileju darovati 200.000 goldinarjev za narod. Ker je takrat dežela Kranjska prodajala posestvo nekdanje deželne bolnišnice ob Dunajski cesti, je Hribar sklenil priporočiti Gorupu, naj kupi to posestvo in polovico podari ljubljanski mestni občini za stavbo višje dekliške šole. Hribar mu je še svetoval, naj daruje 50.000 goldinarjev za ustanove srednješolskih dijakov. Gorup je predloge v celoti odobril. Tako je v Ljubljani podprl ustanovitev dekliškega liceja, kupil je zemljišče in ga podaril mestu, nato pa še finančno podprl gradnjo. Licej so zgradili po načrtih slovenskega arhitekta Maksa Fabianija. Zgradba, znana pod imenom Mladika, je danes sedež slovenskega zunanjega ministrstva , na njej pa lahko še danes najdemo Gorupov grb. Skupaj je Ljubljani poklonil 300.000 kron, zato je bil leta 1888 razglašen za častnega meščana. Po ljubljanskem potresu leta 1895 je ob Rimski cesti zgradil za uradnike 4 velike stanovanjske stavbe. Zaradi svoje dobrodelnosti in mecenstva, je bil za častnega občana proglašen kar v 53 mestih in občinah, 22 književnih, dobrodelnih in drugih društev pa ga je razglasilo za častnega člana. Tudi Avstro-Ogrska mu je podarila priznanje, saj ga je cesar leta 1898 odlikoval z viteškim križcem reda Franca Jožefa in ga leta 1903 povzdignil v dedni viteški stan, dobil je pravico do uporabe de Slavinski oz. plemeniti Slavinski. Podpiral je tudi pesnika Simona Gregorčiča. Za prvi zvezek njegovih Poezij mu je izplačal honorar v višini 6000 kron, drugi in tretji zvezek pa je založil in plačal 3000 kron honorarja. S tem denarjem se je Gregorčič znebil dolgov in kupil posestvo na Gradišču. V znak hvaležnosti je Gorupu pesnik posvetil dve svoji pesmi. Umrl je 25. aprila 1912 na Reki. Njegovega pogreba se je udeležila množica ljudi in veljakov iz vse Avstro-Ogrske. Njegova družinska grobnica na reškem pokopališču Kozala je danes zaščitena kot kulturna dediščina in je turistična znamenitost mesta. Gorup jo je dal zgraditi potem, ko je dve leti po zadnjem porodu umrla njegova prva žena Ana in mu zapustila osem mladoletnih otrok. Užaloščeni soprog je načrt veličastne grobnice zaupal v Benetkah in Firencah šolanemu hrvaškemu kiparju Ivanu Rendiću. Grobnica, ki visoka je kar osem metrov, krasi pa jo kapela s kupolo v neoromanskem in bizantinskem slogu. V kapeli nad oltarno mizo je figuralni relief s pretresljivo upodobitvijo ločitve očeta in osmih otrok od matere, ki jo dva angela nosita v nebo. Zasebno življenje[uredi | uredi kodo] Leta 1866 se je prvič poročil z avstrijsko plemkinjo Anno Perghöfer iz Celovca, rodila mu je osem otrok. Leta 1883 se je Gorup drugič poročil, ker mu je umrla prva žena. Poročil se je z mlado Ljubljančanko Klavdijo Keesbacher, ta mu je rodila šest otrok. Skupaj se mu je rodilo kar 14 otrok, od katerih samo eden ni dočakal polnoletnosti. Kljub velikemu bogastvu je živel skromno. Šele deset let po zgraditvi njegove reške vile, ko se je leta 1887 rodil njegov 12. otrok, so zgradili pralnico in konjušnice. V pritličju hiše so leta 1886 preuredili znano Bukovnikovo kavarno. Viri[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Josip Gorup| - Slovenski biografski leksikon 1925-1991. (2009). Elektronska izdaja. Ljubljana: SAZU - Orisi gospodarske in poslovne odličnosti na Slovenskem - Najbogatejši Slovenec, velik dobrotnik


text: Jazz festival Ljubljana z Johnom Zornom in francosko filmsko zvezdo Mathieujem Amalricom - RTVSLO.si M. K.| 18. junij 2019 ob 11:09 Že nocoj bo na festivalu nastopil letošnji veliki festivalski gost John Zorn z izvedbo projekta The Hermetic Organ. Foto: Jazz festival Ljubljana 18. junij 2019 ob 11:09 V parku pred Cankarjevim domom ga bodo slovesno odprli po koncertu Nine Virant. Sledil bo koncert Big Banda RTV Slovenija in slovenskih solistov iz New Yorka v Linhartovi dvorani. V ospredju večera bodo slovenski glasbeniki mlajše in srednje generacije, ki živijo in delujejo v New Yorku – Jernej Bervar, Marko Črnčec, Vid Jamnik, Jan Kus, Igor Lumpert in Žan Tetičkovič. Vsak bo nastopil z eno avtorsko skladbo v sodelovanju z Big Bandom RTV Slovenija. Tudi sicer se letos na festivalu predstavlja rekordno število slovenskih glasbenikov, ki bodo predstavili številne premiere. Že nocoj pa bo na festivalu nastopil letošnji veliki festivalski gost John Zorn z izvedbo projekta The Hermetic Organ. Pred uradnim glasbenim odprtjem festivala bo v Kinodvoru projekcija filma John Zorn 2010–2016. Posnel ga je Mathieu Amalric, ki ga bolj poznamo kot igralca, med drugim Bondovega nasprotnika. Režiser in igralec bo ob tej priložnosti tudi obiskal Ljubljano. Foto: EPA Umetniški vodji Bogdan Benigar in Edin Zubčević sta v jubilejnem letu oblikovala bogat program, in Benigar je prepričan, da je letošnji Jazz festival Ljubljana "eden najbolj zaznamovanih letošnjih džezovskih dogodkov v Evropi". Osrednji dogodek bosta prav večera v družbi avantgardnega saksofonista, skladatelja, založnika in producenta Johna Zorna, ki se na festival vrača po desetih letih od nastopa na svoji 50-letnici. Festival se s koncertom priljubljene zasedbe Snarky Puppy, ki nastaja v koprodukciji s CUK Kino Šiška, vrača v ambient Križank. Grammyjevci Snarky Puppy, ki bodo 22. junija poskrbeli za sklep dogodka, veljajo za "eno najbolj atraktivnih zasedb stoletja, ki briše meje glasbenih žanrov in oblikuje svojega". Med večjimi imeni iz tujine letos v Ljubljano prihaja tudi britanska glasbenica Nubya Garcia, ki velja za vodilno ime na "mladi londonski, klubsko zavedni" džezovski sceni in bo oder Kluba CD zasedla 20. junija. Big Banda RTV Slovenija bo nastopil s slovenskimi glasbeniki mlajše in srednje generacije. Foto: Janez Kotar Med festivaloma bo program potekal tudi v parku pred Cankarjevim domom, ki predstavlja odprt koncertni prostor za številne slovenske in tuje izvajalce več generacij. Še posebej pestro bo v soboto, ko bo v parku celodnevni program, ki se bo začel s koncertom za otroke v izvedbi Boštjana Gombača in Zlatka Kavčiča ter nastopom Abeceda Orkestra, in nadaljeval vse do večera, vzporedno z glasbenim sejmom Jazz Bazaar. V Cankarjevem domu so jubilejni Jazz festival Ljubljana začeli napovedovati že 4. junija, ko so v avli NLB-ja na razstavili 60 let plakatov Jazz festivala Ljubljana. Izbor je pripravila Maja Gspan, dan pozneje je na Vodnikovi domačiji v Šiški potekal literarni program, naslovljen Kako zveni jazz v knjigah?, 6. junija pa je Ičo Vidmar v prostorih Sigica predaval na temo John Zorn in nova muzika downtowna. Med dogodki, posvečenimi Zornu, bosta tudi projekciji dveh njemu posvečenih dokumentarnih filmov v režiji Mathieuja Amalrica. Zaradi velikega zanimanja za koncert Snarky Puppy je ta iz Kina Šiške prestavljen v Križanke. Foto: Jazz festival Ljubljana Včeraj so na predvečer začetka festivala v Mali galeriji CD odprli razstavo koncertnih fotografij Žige Koritnika. Razstava nosi naslov Cloud 9. Koritnik s festivalom sodeluje kot dolgoletni selektor in kurator spremljevalnih razstav, tokrat pa so si organizatorji želeli predstaviti njegovo delo. Dogajanje se je nato preselilo v Gromko na Metelkovi, kjer je bil v sodelovanju z Defonijo na sporedu "mojstrski in navdihujoč" projekt New Brazilian Funk norveškega bobnarja Paala Nilssena-Lova.


text: 360. je sedmo desetletje v 4. stoletju med letoma 360 in 369. D-0360.


text: Odprtje razstave dejavnosti društva DVIG v Cankarjevi knjižnici na Vrhniki – Društvo DVIG – univerza za tretje življenjsko obdobje Odprtje razstave dejavnosti društva DVIG v Cankarjevi knjižnici na Vrhniki Dnevniški zapis bralnega krožka DVIG, 7.10. 2019, Vrhnika V počastitev nacionalnega meseca skupnega branja »Beremo skupaj« in in ob slavnostni otvoritvi razstave dejavnosti društva DVIG se je 7.10.2019 v Grabeljškovi dvorani Cankarjeve knjižnice na Vrhniki odvijala prireditev, ki je prijetno popestrila ponedeljkovo pozno popoldne. Zbralo se je veliko ljudi, ki imajo radi literarno ustvarjanje in cenijo posameznike, ki so za delo z mladimi pripravljeni darovati svoj prosti čas, znanje, izkušnje, potrpežljivost in dobro voljo. Rezultati so tako vidni in mladi nadobudneži so bili pripravljeni svoje stvaritve predstaviti širšemu občinstvu. Avtorji zgodbic, ki so nastale v delavnici »Od pravljice do lutke« pod vodstvom mentorice Vesne Kučan, spoznavajo slovenske pravljice, si pripovedujejo zgodbice o junakih, jih rišejo, izdelujejo iz materialov, s katerimi razpolagajo in bogatijo znanje in svojo domišljijo. Nam so se predstavili Tevž Košenina, Lars Pleško, Timi in Lana Krištofelc, Urh Juhart In Ela Stojikovič in ob pomoči babic in mentorice navdušili publiko v dvorani. Medgeneracijski bralni dogodek so dopolnili odrasli člani bralnega krožka s predstavitvijo svojih aktivnosti. Vodja krožka gospa Alenka Pleško je opisala delo krožka od samega začetka pa vse do današnjih dni. Ugotavlja, da so v teh šestih letih delovanja člani postali dobri poznavalci slovenske literature, ki spremljajo ne le knjižna dela pač pa tudi gledališke uprizoritve, filmska dela in dokumentarne oddaje, ki segajo na področje del tistih slovenskih avtorjev, ki jih na krožku obravnavajo. Društvo Dvig pa poskuša svojo dejavnost širiti še na mnoga druga področja življenja in dela krajanov in občanov občine Log Dragomer. Pritegniti jih želi v izobraževalne tečaje tujih jezikov, v različne delavnice in na predavanja o najrazličnejših področjih, ki so pomembni za razvoj kraja, občine ali posameznika in za njegovo zdravje. Več o tem si lahko preberete na spletni strani društva iold.si. S sloganom »Z učenjem povezujemo ljudi in krepimo skupnost« označuje društvo svoj osnovni cilj in pomen delovanja. Na srečanju v knjižnici so svoje delo predstavile Marija Mojškerc ( izdelava čarovnic in drugih izdelkov drobne obrti), Boža Žgajnar ( izdelava čipk), Emilija Erbežnik ( ljubiteljsko slikarstvo, petje, jutranja telovadba in še bi se kaj našlo), Dragica Krašovec (poezija). Pogovori z občani pa je revija, ki jo društvo izdaja že peto leto in v kateri v besedi in sliki predstavlja najstarejše občane, ki so sodelovali pri razvoju kraja in občine in tiste krajane, ki so s svojim delom ali dosežki na področjih, na katerih delujejo, pomembno zaznamovali to dejavnost. Prireditev je lahkotno povezoval Darijan Novak, prisostvoval ji je tudi župan Miran Stanovnik. Potrebno je povedati, da imata pomembno vlogo pri izvajanju in širitvi dejavnosti, nemotenemu poteku vseh aktivnosti, zagotavljanju prostorskih in finančnih zmožnosti, predsednica društva gospa Nika Gams in neutrudna izvajalka gospa Olga Drofenik. Obema so prisotni izrazili zahvalo. Vse, ki si razstave v Cankarjevi knjižnici še niste ogledali, vabimo, da to storite do konca meseca oktobra, kolikor časa bo predstavitev še trajala. Dragica Krašovec, urednica Dnevniških zapiskov bralnega krožka DVIG univerza za tretje življenjsko obdobje


text: Ob tem velja dodati, da je beseda »podatki« na tem mestu uporabljena v pomanjkanju boljših možnosti, saj angleški pojem »data« (iz lat. dare, dati – torej nekaj danega) lahko (glede na večino definicij, ki tako kot Wikipedia navajajo, da je podatek sinonim za informacijo) pomeni tako podatke kot informacije. Na drugi strani v slovenščini beseda »podatek« močno spominja na glagol »podati,« kar spet asociira na nekakšno obdelavo nekega dejstva oziroma nečesa »danega«. Obstaja ogromno nasprotujočih si definicij o tem, kaj je informacija in kaj podatek. Poleg nekaterih, zbranih v spodnji tabeli (Liebenau,1990) si oglejmo vsaj še slovenskemu okolju najbližji, vzeti iz Slovarja slovenskega knjižnega jezika (SSKJ). Ta podatek definira kot bodisi »dejstvo, ki o določeni stvari kaj pove ali se nanjo nanaša« bodisi kot »sporočilo v taki obliki, da se lahko obravnava v računalništvu«, medtem ko informacijo opredeli kot »kar se o določeni stvari pove, sporoči« ali pa kot »množico vrednosti, ki jo (elektronski) računalnik sprejme ali po obdelavi izda«. Vse definicije so torej vsaj pomanjkljive, če že ne povsem zgrešene. GORA BITOV SE POVEČUJE V letu 2008 je bilo, sodeč po izsledkih raziskave analitske hiše IDC z naslovom »As the Economy Contracts, the Digital Universe Expands«, na svetu tako ali drugače generiranih 486 milijard gigabajtov (oz. 486 eksabajtov) novih podatkov v digitalni obliki, do leta 2012 pa naj bi se ta številka vsaj popeterila. Uporabniki in »izdelovalci« te gore podatkov in informacij (ali kakorkoli že temu rečemo) pa še vedno ne vemo čisto zares, o čem se pravzaprav pogovarjamo. Zato se ob izsledkih že omenjene raziskave velja vprašati vsaj to, ali sploh znamo ločiti med podatki in informacijami (še zlasti če se ob to navadno ne obregnejo niti strokovnjaki), kaj s temi »podatki« počnemo, ne nazadnje pa tudi, koliko se jih dejansko pretvori v kakršnokoli znanje oziroma vedenje. PODATKI IN POVZEMKI Začnemo lahko s sprejemanjem očitnega. To je, da o svetu in vsem, kar je na njem, okrog njega itd., obstaja nešteto dejstev. Dejstvo je denimo, da je tole članek, objavljen v majski številki revije Moj mikro. Takšna dejstva so načeloma preverljiva, saj jih v primeru nestrinjanja lahko preverimo in potrdimo ali ovržemo. Tudi takih dejstev je ogromno, glede nekaterih se strinjamo vsi, glede drugih spet ne, nekatera imajo pomen za vse, druga spet zgolj za posameznika ali skupino, ki jih opredeli kot rezultat določenih interesov. Primer iz kategorije slednjih je denimo število »osemdesetletnih vdov umrlih lovcev v Sloveniji«. Večine nas to dejstvo niti ne bi zanimalo, vendar pa obstajajo ljudje, ki bi mu pripisali precej večji pomen, denimo zbiratelji lovskega orožja z začetka stoletja. To nakazuje, da velja razlikovati med neštetimi dejstvi in njihovo podmnožico, ki je za nas zanimiva oziroma ji pripisujemo določen pomen. Očitna beseda za označevanje gore dejstev je seveda podatki, omenjena podmnožica pa nas spravi v zadrego, saj beseda za »majhen del dosegljivih podatkov, za katere vemo oziroma jim posvetimo vsaj nekaj pozornosti« preprosto ne obstaja. Na univerzi v Lancastru so prej omenjeno podmnožico opredelili z besedo »capta« (Checkland, 1982), ki bi jo v slovenščino lahko poskusili prevesti kot »povzemek« (beseda izvira iz lat. capere, vzeti). Informacije so torej sestavljene iz podatkov, ki imajo za določenega človeka v določenem trenutku in kontekstu določen pomen. To pa je tudi tisto, čemur bi (ob zamenjavi besede »človek« z denimo »organizacija«) lahko rekli poslovna inteligenca. In ker se tudi delovna okolja spreminjajo (ne nazadnje je bilo malone suženjsko delo pred dvesto leti še nekaj običajnega, danes pa imamo trinajsto plačo, regres, dopust, bolniške, bonuse...) v smer čedalje večje avtonomije zaposlenih, bodo tako tudi poslovne informacije (oziroma podatki, ki nekaj pomenijo določenemu podjetju) čedalje dostopnjšee vse širšemu krogu ljudi znotraj organizacije, ki bodo vsak s svojega zornega kota te informacije (zanje sicer še podatke) interpretirali v vse večje število novih informacij ter tako prispevali k večjemu potencialu organizacije. Ali k večji zmedi, odvisno od obstoja in udejanjanja politike upravljanja z informacijami (?) znotraj organizacije. Učinkovita strategija, oziroma Information Agenda, kakor temu pravijo v IBM-u, bo nujna za preživetje, vsaj v luči čedalje zahtevnejših strank in nujnosti, da se zmožnosti interpretiranja podatkov povečujejo enako hitro ali celo hitreje kot omenjena zahtevnost strank. O informacijah in podatkih - Informacije so posredovano vedenje o nekem določenem dejstvu, temi, ali dogodku. - So posredovanje ali sprejemanje vedenja ali podatkov. - Pomenijo vedenje, pridobljeno na podlagi raziskave, študija ali navodil. - Informacija je mera težavnosti prenašanja generiranih sekvenc od enega vira do drugega. - Podatki so jezikovni, matematični ali drugi simbolični nadomestki, za katere obstaja splošen konsenz, da predstavljajo ljudi, objekte, dogodke ali koncepte. - Informacije so rezultat modeliranja, oblikovanja, organiziranja ali predelave podatkov na način, ki povečuje stopnjo vedenja prejemnikov. - Pomen informacij je predvsem zmanjšanje negotovosti. Informacija je vzorec ali oblika, ki predrugači (preoblikuje) podatke za uporabne namene. - Informacije so podatki, ki so posneti, razvrščeni, organizirani, povezani ali interpretirani v določenem kontekstu s ciljem, da nam razkrijejo določen pomen. - En »bit« informacije je količina, potrebna za možnost izbire med dvema možnostma. - Informacija je zmanjšanje negotovosti.


2007 November : Rokodelski egotrip Lovro, a boš češnje? 7.11.2007 | 5 komentarjev Zdi se, da imajo te dni vsi okoli mene “nove” otroke. Majčkene, roza barve, zmečkane in čez nekaj časa manj zmečkane. V tem zapisu se ne bom lotila imen, ki jih zadnje čase ti ravnokar prispeli zemljani prejmejo... ima me, da bi se – pa se ne bom. Ker bi se potem jezila, kako blagozvočna imena kot [...]


text: 1500. je prvo desetletje v 16. stoletju med letoma 1500 in 1509. D-01500.


Andrej Sifrer Poglej ga, novo jutro Lyrics Poglej ga, novo jutro, Jaz pa še vedno gnezdim sredi rjuh V enem ušesu mi zveni sinočnji hrup Na drugo pa sem čisto gluh. Prepeval in popival sem tja do ur Da se je delal dan, Noči sesajo mi moči in vsaka noč, Po polnoči je brat ne znam. Slika v ogledalu ni več podobna temu, kar sem bil, Zobe umijem in obraz, Da navsezgodaj hladen pir bom vase zlil. Soba razmetana kot da bi pravkar vanjo treščil grom, Poiščem nekaj najbolj čistih cunj, Jih zmečem nase in slavim polom. Ker ti drugje živiš, drugje želje gasiš A moj svet je drugačen, bolj žejen kot lačen Nečeden, obseden, prepreden, razjeden Ni tvojega vreden v tem jutru, v tem jutru. Zato poglej ga, novo jutro Deževne kaplje so solze neba Z glavo med dlanmi razmišljam, kaj je dom In kje je človek sploh doma. Srečal sem nekoga ki mi je nudil Svojo pot v raj, A jaz vsak dan po isti poti, vozim Od nebes do pekla in nazaj. Poglej ga novo jutro.... See also: JustSomeLyrics 89 89.68 07. Yeh Jo Sili Sili Lyrics Mohamed Adaweya Ta3aly Hena Lyrics


text: Območje Vancouver (BC) s svojim The Buchan Hotel je primerno za plaže, ogled znamenitosti, restavracije, saj se boste tukaj zlahka sprostili od napornega dela. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V The Buchan Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Z Wi-Fi na javnih mestih, sef, shramba za prtljago, časopisi, skupna dnevna soba ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. The Buchan Hotel je idealna in priročna izbira za bivanje v Vancouver (BC), saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost.


Komentiraj *Na sliki proslave v Madridu ob razglastivi druge španske republike aprila 1931, dva dni po tem, ko je iz države pobegnil kralj Alfonzo XIII. in je padla vojaška diktatura generala Miguela Prima de Rivera. Tokrat začenjamo dvodelni cikel dveh Repetitiev, v katerih bomo govorili o španski državljanski vojni. Letos spomladi je od njenega konca minilo osemdeset let. V šolah jo največkrat spoznamo kot uvod v drugo svetovno vojno oziroma kot njeno generalko. Da so se nad Evropo zbirali viharni oblaki, je v drugi polovici tridesetih lahko videl vsak, in države, ki so se v špansko državljansko vojno vpletle, so jo dejansko videle v tej luči, torej kot pripravo na spopad med velikimi evropskimi silami. A tokrat bomo špansko državljansko vojno in neuspelo revolucijo, ki se je zgodila v tem vrtincu, pogledali primarno od znotraj, torej s španske perspektive. V prvem delu bomo predstavili takratno špansko družbo in konflikte, ki so pripeljali do državljanske vojne. Za začetek se moramo spomniti, da Španija ni bila edina evropska država, v kateri je v prvi polovici dvajsetega stoletja prišlo do državljanske vojne. Največja je seveda državljanska vojna v Rusiji, v kateri so se boljševiki bojevali za ohranitev revolucije. A tudi razmere v Nemčiji so bile močno podobne državljanski vojni. V drugačnem kontekstu je na drugi strani Evrope na Irskem potekala irska državljanska vojna. Španija je bila vendarle posebna, in sicer v tem, da ni bila udeleženka prve svetovne vojne. To priča o tem, kako oddaljena od glavnega toka evropske zgodovine je bila na prelomu stoletja Španija. Na drugi strani je imela vojna usoden vpliv na vse države udeleženke. Vse druge državljanske vojne v tem času izhajajo iz pretresa, ki ga je povzročila velika vojna. Vpliv prve svetovne vojne na evropske države je skoraj nemogoče preceniti. Prav zato se nam hitro izmuzne razlika med razvojem Španije na začetku 20. stoletja in razvojem preostalih evropskih držav. Španiji je v zadnji četrtini 19. stoletja in na začetku 20. stoletja vladala tako imenovana liberalna monarhija. Monarhistična Španija burbonske restavracije je trajala od leta 1875 do leta 1931, njen obstoj pa na obeh koncih omejujeta dve kratki obdobji španskega republikanizma. Prva republika je trajala manj kot dve leti, druga se je obdržala osem let. Španija s preloma stoletja se je še vedno v marsičem ozirala na davno preteklost, ko je gospodovala staremu in novemu svetu. Vrata za to preteklostjo so se dokončno zaprla s špansko-ameriško vojno, v kateri so vzpenjajoče se Združene države Amerike Španiji odvzele še zadnje čezmorske kolonije: Kubo, Portoriko in Filipine. Poraz v vojni, ki je bil za ZDA komaj kaj več kot razgibavanje pred vstopom v elitni klub velikih svetovnih sil, je bil za Španijo hud psihološki udarec in soočenje z drugorazrednostjo v mednarodnih odnosih. Šibkost Španije, ki se je pokazala v vojni z ZDA, je izhajala iz zaostalosti države. Kljub nekaterim političnim reformam se je industrijska revolucija države komaj dotaknila. Izjemi sta bili Katalonija, ki je doživela klasično industrializacijo z začetkom v tekstilni industriji, in s premogom bogata Baskija. Velik del kapitala je prišel iz tujine, v prvi vrsti iz sosednje Francije in Velike Britanije, kasneje pa vse bolj tudi iz ZDA. Domači bogataši so bili največkrat stari veleposestniki, ki niso čutili potrebe po tem, da bi spremenili način gospodarjenja, ki so ga podedovali še iz fevdalnih časov. Te gospodarske realnosti so se izražale v družbenih odnosih, v katerih je bila zaostalost še najbolj očitna. V začetku 20. stoletja je imela Španija okoli 11 milijonov aktivnega prebivalstva. Od tega je bilo 8 milijonov revežev, predvsem dninarjev, malih kmetov zakupnikov in industrijskih delavcev. Srednjega sloja, to je premožnejših kmetov in male buržoazije, je bilo okrog dva milijona. Približno milijon ljudi pa so tvorili privilegirane družbene skupine, veliki zemljiški posestniki, velika buržoazija, duhovščina, uradništvo in vojska. Tri četrtine prebivalstva je bilo kmečkega in še leta 1930 je bila več kot polovica ljudi nepismenih. Premoženjska neenakost je bila izrazitejša kot v drugih evropskih državah. V južnem in osrednjem delu države, npr. v Andaluziji in Manči, so prevladovale velike posesti v lasti z zemljišč odsotnih latifundistov. Slednjo je obdeloval razred okoli dveh milijonov dninarjev, poljedelskih delavcev brez zemlje. Na drugi strani je imelo 50 tisoč plemičev v lasti polovico ozemlja. Bolj kot v 20. stoletje je v ancien régime spadala tudi cerkev z 80 tisoč duhovniki, menihi in redovnicami. Še posebej močan je bil jezuitski red, ki je s sistemom državnih privilegijev popolnoma obvladoval ljudsko izobrazbo. Cerkev je imela tudi velik političen in ekonomski vpliv. Tretjina zemlje je pripadala verskim kongregacijam, nemajhen pa je bil tudi njen lastniški delež v industriji in bankah. Tradicionalen je bil tudi njen vpliv v političnih strankah na desnici. Drugi steber konzervativizma pa je bila vojska. Ta je bila zavetišče plemstva in srednjega sloja, ki je želel postati del elite, kar je odražala tudi njena sestava. Razmerje med častniki in vojaki je bilo 1 proti 6, razmerje med generali in vojaki pa manj kot 1 proti 100. Vojska je bila tudi glavno oporišče monarhistov. Ti se od tridesetih dalje delijo na dve vrsti: alfonzisti, ki so zagovarjali restavracijo Alfonsa XIII., in na precej starejše in ultratradicionalistične karliste, ki so že v prvi polovici 19. stoletja zahtevali prestol za Karla Burbonskega, znanega tudi zgolj kot don Carlosa. Del vojske, ki je bil kolikor toliko vojaško sposoben, je bil nastanjen v kolonijah. Po izgubi Filipinov in Kube je bil to zgolj še Maroko. Tu je španska vojska v dvajsetih letih bíla krvavo vojno z upornimi berberskimi plemeni na pogorju Rif, zaradi česar je vojna znana kot rifska vojna. Ta danes precej pozabljen spopad je bil v resnici zelo resna vojna, v kateri je Španija celo kolonialno kožo odnesla zgolj zaradi francoske intervencije. Zgol 1000 j Francija je v Maroko poslala 160 tisoč vojakov, kar je na primer približno toliko, kot so jih imele ZDA v Iraku na vrhuncu iraške vojne. Španija je v spopadih izgubila več kot štirideset tisoč mož. Ta spopad je močno pripomogel k šibitvi monarhije. V tem času so nastale politične organizacije levice, ki so bile razdeljene na socialiste, anarhiste in komuniste. Drugi vzrok za vznik teh političnih gibanj, ki so mobilizirala proletariat in revna kmetijska gospodarstva, je razvoj, ki ga je spodbudila prva svetovna vojna. Španija je lahko med vojno zaveznikom po ugodnih cenah prodala toliko hrane in industrijskih proizvodov, kolikor jih je lahko proizvedla, mir pa je seveda tej ugodni situaciji naredil konec. Reakcija, desnica vseh političnih barv, je iskala pot, kako streti levičarske sile. Odgovor je našla v vojaški diktaturi generala Miguela Prima de Rivera, ki je septembra 1923 izvedel državni udar - pronunciamento - in v dogovoru s kraljem razpustil parlament. De Rivera se je sicer povezoval z Mussolinijem in se pri njem zgledoval pri vzpostavitvi korporativnega državnega sistema, a ga ne moremo označiti za fašista. Preziral je politiko kot tako, še posebej pa politike; verjel je, da mora vladati brez njih. Nikoli ni poskušal ustanoviti množičnega političnega gibanja in se je raje zanašal na elitne kroge duhovščine, zemljiškega plemstva, velekapitala in vojske. Pisec in hispanist Gerald Brenan ga je opisal kot tipičnega pripadnika “aristokracije, zaljubljene v pijačo, ženske in konje, ki je stoletja vladala najbolj sestradanim in izkoriščanim kmetijskim delavcem v Evropi”. De Riverov režim je trajal do leta 1930, ko so ga pokopali velika gospodarska kriza in poslabšani odnosi z vojsko, ki mu je odrekla podporo. Njegovi nasledniki niso mogli obvladati situacije, zato so morali spomladi leta 1932 dovoliti volitve, ki so zmago prinesle republikancem. Kralj Alfonso XIII. je moral brez zavezništva z vojaško diktaturo, ki je na koncu ni podpirala niti vojska, zapustiti državo. Druga španska republika je bila razglašena 14. aprila 1931. Predsednik vlade je postal Manuel Azaña, ki se je namenil reformirati državo. Prihajal je iz stranke levih republikancev. Politično je bila to stranka leve sredine, ki je podporo črpala iz antiklerikalno usmerjenega srednjega razreda. Za formiranje vlade se je povezal z drugimi levimi strankami, v prvi vrsti s socialisti, ki jih je vodil Francisco Largo Caballero. Slednji je prevladal nad levim krilom socialistične stranke, ki je nasprotovalo vstopu v vlado. Zunaj so ostali anarhisti. Ponovno pozdravljeni v oddaji Repetitio, v kateri govorimo o španski državljanski vojni. V prvem delu oddaje smo prišli do konca režima generala Miguela Prima de Rivera in začetka druge španske republike. Prve parlamentarne volitve v novi državi so sicer dobili socialisti, ki pa niso mogli sestaviti vlade, medtem ko je bil Azaña za druge partnerje sprejemljivejši. Glavna organizacijska moč socialistične stranke Partido Socialista Obrero Español, znana tudi po kratici PSOE, je bil sicer sindikat Unión General de Trabajadores, krajše UGT. Močan je bil predvsem v rudarski Asturiji in Baskiji, pa tudi v Andaluziji in okolici Madrida. Na levici mu je konkurenco predstavljal predvsem anarhistični sindikat Confederación Nacional del Trabajo ali CNT. Moč anarhističnega gibanja je bila posebnost Španije. Medtem ko so v Prvi internacionali prevladale ideje Karla Marxa, so v Španiji med prvimi organiziranimi delavskimi gibanji prevladali podporniki Marxovega rivala, utemeljitelja delavskega anarhizma Mihaila Bakunina. Španija je bila primerna država za popularnost anarhističnih idej, ker je bilo delavstvo še vedno močno povezano s kmetijstvom. Španski kmetje so v državi tradicionalno videli predvsem represivni organ, proti kateremu so se večkrat dvignili v srditih uporih. Španski anarhizem je bil torej nadaljevanje puntarske tradicije in je v vsaki politični oblasti videl zametke prihodnje zatirals 2000 ke oblasti. Čeprav so bili anarhisti zelo vplivni med delavci in aktivni pri organiziranju stavk, v parlamentarnem političnem življenju niso sodelovali in so ponavadi pozvali svoje privržence k bojkotu volitev. V času Azañove vlade so bili anarhisti glavna tarča državnega preganjanja. Predstavljali so veliko večino od 9000 “revolucionarnih agitatorjev”, ki so se do konca republikansko-socialistične vlade po uradnih podatkih znašli v zaporih. Azañova vlada je bila razočaranje za skoraj vse njene podpornike, še posebno pa za Larga Caballera, ki se je politično premaknil močno na levo in je bil kasneje, med vojno, glavni voditelj revolucionarno nastrojenega dela socialistov. Glavni neuspeh vlade je bila nujno potrebna zemljiška reforma. V prvih dveh letih je do zemlje prišlo le 12 tisoč družin, pa še te so morale zemljo plačati, saj so veleposestniki dobili odškodnino. Poleg tega je bil zakon napisan tako nerodno, da je bolj ogrozil relativno manjša posestva, medtem ko so veliki latifundisti ostali nedotaknjeni. Precej neuspešna je bila tudi reforma vojske, ki je bila zmanjšana. Častniki so dobili možnost plačanega odhoda v pokoj, kar pa so izkoristili predvsem levo usmerjeni častniki, za katere je vzdušje v vladi vedno bolj nenaklonjeni vojski postalo preveč zadušljivo. Namesto da bi reforma zmanjšala možnost političnega vmešavanja vojske, je zgolj strnila njene vrste na strani reakcije. Edini uspešni reformi sta bili reforma izobraževanja, ki je zmanjšala vpliv cerkve na osnovno šolstvo, in pa uveljavitev 8-urnega delavnika. Azañova vlada je razpadla po tem, ko so jo leta 1933 zapustili socialisti. Na volitvah jeseni istega leta je močno slavila koalicija desnih strank Confederación Española de Derechas Autónomas, krajše CEDA, ki jo je vodil Jose Maria Gil-Robles. Gil-Robles je uspel oživiti koncept velike katoliške stranke in zraven pritegniti monarhiste, ki so imeli privržence predvsem v družbeni eliti. Desnica se je naučila lekcije izpred dveh let, da namreč volilni sistem nagrajuje velike stranke, zato so uspeli dobiti udobno večino v parlamentu. Na levici je obdobje desne vlade, ki jo je sicer vodil Alejandro Lerroux, dobila ime črno dvoletje. Razveljavljena je bila večina reform prejšnje leve vlade. Še pomembnejše pa je bilo krvavo zatrtje vstaje rudarjev v Asturiji. Pobudo za stavko rudarjev v Asturiji je dal socialistični sindikat UGT, kasneje pa so se jim pridružili tudi sicer skeptični anarhisti. Stavka se je kmalu sprevrgla v revolucionarno vstajo, ki jo je država zatrla s pomočjo vojske. Ta je uporabila težko orožje, kot so artilerija, tanki in oklepni vlaki. Sodelovala sta tudi mornarica in letalstvo, ključno vlogo pa so odigrali maroški vojaki, ki jih je vodil general Francisco Franco. V spopadih in nato pobojih vojakov je umrlo tri tisoč delavcev, še desetkrat toliko pa jih je bilo zaprtih. Vlada je priložnost izkoristila za obračun z levico, tako da so bili prepovedani praktično vsi levičarski časopisi in glasila. Dogodki so pospešili vedno hujšo polarizacijo v španski politiki, niso pa ogrozili konservativne vlade. Ta vseeno ni končala svojega mandata, saj je razpadla zaradi korupcijskih škandalov. Nove volitve so bile razpisane za februar leta 1936. Tokrat je bila levica tista, ki se je naučila pomena predvolilnih zavezništev. Socialisti so se z republikansko levico, komunisti in katalonsko avtonomistično stranko združili v Ljudsko fronto, ki je bila sklenjena mesec pred volitvami. Zavezništvo je nastalo iz nuje, ne iz ljubezni. Dejansko je šlo za privolitev delavskih strank v program republikanske levice. Iz njega so bile izključene zahteve socialistov po nacionalizaciji industrije in bank. Hkrati pa so socialisti pristali zgolj na sodelovanje na samih volitvah in se niso zavezali sodelovanju v vladi. Anarhisti k sporazumu niso pristopili, a tokrat svojih članov prvič niso pozivali k bojkotu volitev. Ljudska fronta je tiho podporo anarhistov pridobila predvsem s predvolilno obljubo o amnestiji za zapornike, aretirane leta ‘34. Ljudska fronta je bila na volitvah nagrajena za pragmatičnost. Desne stranke so dobile 4 milijone glasov, Ljudska fronta pa skoraj pet. Ključno razliko so prinesli glasovi anarhistov. Razlika v parlamentu je bila zaradi volilnega sistema precej večja. Ljudska fronta je dobila 227 mandatov, desnica pa skoraj sto manj. Pri sestavi vlade pa se je začelo zapletati. Socialisti so bili globoko razdeljeni glede vstopa v vlado, ki jo je ponovno sestavil Azaña. Azaña je tako sestavil manjšinsko vlado buržoaznih strank, ki so jo podpirale delavske stranke. Prvi opravek vlade je bila odstavitev konservativnega predsednika Alcalája-Zamora. Ta sicer ni imel veliko moči, lahko pa bi razpustil parlament in sklical nove volitve. Da bi mu to preprečili, so ga zamenjali, na njegovo mesto pa je parlament izvolil Azaña. To naj bi pripravilo teren za vstop socialistov v vlado in pomirilo napetosti. To pa se ni zgodilo, saj so razmere v parlamentu, sploh pa zunaj njega, počasi uhajale izpod nadzora. Dogodki na ulici so začeli prehitevati dogajanje v parlamentu. Razmere, ki so bile v kmetijstvu zaradi svetovne gospodarske krize že leta zelo slabe, so zaradi zastoja v mednarodni trgovini dosegle kritično točko. 60 tisoč dninarjev, poljedelskih delavcev brez zemlje, je v provinci Extremadura zaseglo veleposestva in jih začelo obdelovati. Tovrstni zasegi zemlje so se nato razširili še v Andaluzijo in Mančo. V enem izmed teh zasegov zemlje je posredovala oborožena policija in ubila 17 ljudi. To je izzvalo hude proteste socialističnih in anarhističnih sindikatov. Po deželi se je začelo revolucionarno vrenje in vlada je začela izgubljati nadzor nad državnim aparatom. Na tej točki zaključujemo prvi del Repetitia o španski državljanski vojni. Drugi del, v katerem bomo govorili o revoluciji, državnem udaru generala Franca in porazu republike, bo na sporedu 8. septembra. **Vmesni komad: Rolando Alarcon : La Huelga (A la resistencia española)


text: 1831 (MDCCCXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 2. januar - Papež Gregor XVI. postane 254. papež 10. marec - ustanovljena je Francoska tujska legija 16. marec - Victor Hugo v Parizu izda svoj gotski romantični roman Notredamski zvonar 7. april - po odstopu Pedra I. se začne 58-letna vladavina njegovega sina, Pedra II., zadnjega monarha Brazilskega cesarstva 21. julij - Leopold I. Belgijski, prvi kralj Belgijcev, je kronan v Bruslju 7. avgust - William Miller v pridigi prvič napove Jezusov drugi prihod, s čimer se začne adventistično gibanje 29. avgust - Michael Faraday prvič prikaže elektromagnetno indukcijo 6.–8. september - ruske sile zavzamejo Varšavo in zatrejo novembrsko vstajo 26. december - v Trstu (takrat del Avstrijskega cesarstva) je ustanovljena finančna korporacija Generali 27. december - Charles Darwin odrine na potovanje okrog sveta na krovu ladje Cyrus Hall McCormick iznajde prvi žetveni stroj Rojstva 25. januar – Štefan Pinter, pesnik in sodnik Gornjega Senika († 1875) 24. februar - Georg Leo Caprivi, nemški general in politik slovenskega rodu († 1899) 28. april - Peter Guthrie Tait, škotski fizik, matematik († 1901) 13. junij - James Clerk Maxwell, škotski fizik, matematik († 1879) 28. september - Fran Levstik, slovenski pesnik, dramatik, kritik, jezikoslovec († 1887) 6. oktober - Richard Dedekind, nemški matematik in logik († 1916) 8. december - Fjodor Aleksandrovič Bredihin, ruski astronom, astrofizik († 1904) Neznan datum Joseph Remy Leopold Delboeuf, belgijski filozof, psiholog († 1896) Smrti 4. julij - James Monroe, ameriški predsednik (* 1758) 24. avgust - August Neithardt von Gneisenau, pruski maršal (* 1760) 14. november - Georg Wilhelm Friedrich Hegel, nemški filozof (* 1770) 16. november - Carl von Clausewitz, pruski vojaški teoretik (* 1780) Neznan datum Rjokan Taigu, japonski zen budistični menih, pesnik in kaligraf (* 1758)