text: Zgodovina Slovenije je zgodovina vseh prebivalcev na ozemlju današnje Republike Slovenije in v njeni neposredni soseščini od prazgodovine do danes. Ime Slovenija se v pomenu, ki je približno enak današnjemu, pojavi šele leta 1834 v knjigi ruskega zgodovinarja Jurija Venelina, Starodavni in današnji Slovenci, deset let kasneje pa še v pesmi Koseskega. Slovenija se kot politična enota prvič konstituira po letu 1945, kot samostojna država pa šele 1991. Prazgodovina Najstarejši dokaz človeškega bivanja na današnjem slovenskem ozemlju sta dve kamniti orodji iz Jame v Lozi pri Orehku, stari okoli 250.000 let. Iz obdobja würmske ledene dobe, ko so na ozemlju Slovenije živeli neandertalci, je najpomembnejša najdba piščalke iz Divjih bab v bližini vasi Šebrelje na Idrijsko-Cerkljanskem. V mlajši kameni dobi in bakreni dobi so se prebivalci že ukvarjali z živinorejo in poljedelstvom. Na prehodu iz bronaste v železno dobo je obstajala kultura žarnih grobišč. Za halštatsko obdobje so značilne utrjene naselbine na vzpetinah, imenovane gradišča, in lepo izdelani železni predmeti (npr. situle) in orožje (Most na Soči, Vače, Rifnik, Šentvid pri Stični). Njihovi prebivalci etnično niso določljivi. Iliri, Kelti in Rimljani V današnji Sloveniji so živela Ilirska plemena, ki so se preživljala s kmetijstvom, pozneje v 4. in 3. stoletju pr. n. št. so ozemlje današnje Slovenije zasedla tudi plemena Keltov, ki so tu ustanovili prvo državno tvorbo imenovano Noriško kraljestvo. Na Gorenjskem in v delu Štajerske so živeli Tavriski, Karni so se naselili na severozahodu, Noričani na severu, Japodi na Dolenjskem in delno na Notranjskem, Latobiki na Dolenjskem in Posavju, ter Histri v Istri. Ta ljudstva so razvojno in gospodarsko zaostajala za Rimljani. Ukvarjala so se predvsem s poljedelstvom, živinorejo in pastirstvom. Iz tega časa izvirajo imena mnogih današnjih krajev (Bohinj, Tuhinj) in rek (Sava, Savinja, Drava). Današnje slovensko ozemlje je imelo za Rimljane velik strateški pomen. Rimski prodor na ozemlje današnje Slovenije se je začel po ustanovitvi Akvileje (v slovenščini Ogleja), (181 pr. n. št.). V drugi polovici 2. stoletja so Rimljani v istrskih vojnah podjarmili Histre, Tavriske (129 pr. n. št.) in Karne (115 pr. n. št.). Nato je Oktavijan v letih 35-33 pr. n. št. mejo premaknili vse do Donave in okoli 16 pr. n. št. mirno priključil zavezniško Noriško kraljestvo. Zasedena področja so Rimljani vključili v provincialno organizacijo: zahodna Slovenija do Atransa z Istro je bila vključena v 10. regijo Italije (Regio X), vzhodni del in Dolenjska sta bila vključena v provinco Panonijo, alpski prostor in Posavje sta bila sredi 1. stoletja vključena v provinco Norik. Nastajati so začela mesta Emona (danes Ljubljana), Celeia (danes Celje), Poetovio (danes Ptuj), in Neviodunum (danes Drnovo), ki so jih naseljevali priseljenci iz Italije in romanizirani staroselci. Zgrajen je bil cestni sistem z glavno osjo Akvileja-Emona-Celeia-Poetovio-Carnuntum (Petronell ob Donavi). Današnji slovenski prostor je bil opustošen med markomanskimi vojnami. Vdor Markomanov, Jazigov in drugih germanskih plemen ter kuga sta prizadela prebivalstvo, tako da se je na ta prostor priselilo mnogo Germanov in pripadnikov nižjih slojev z vzhoda cesarstva. Na začetku vojne so Rimljani zgradili obrambni sistem (praetentura Italiae et Alpium), ki je ščitil vzhodno mejo province Italije. Med markomanskimi vojnami sta napravila kariero tudi dve najvidnejši osebi s tega ozemlja v rimski dobi: Mark Valerij Maksimijan, general in senator, ki je zapustil napise od Numidije do Leugaricia (danes Trenčin na Slovaškem - od Donave najsevernejši rimski napis) in Tit Varij Klemens, vitez (morda tudi senator), ki je kasneje bil cesarski tajnik in član cesarjevega sveta Marka Avrelija. Prve organizirane krščanske cerkve so nastale proti koncu 3. stoletja; v 4., 5. in 6. stoletju so se oblikovale škofije, ki so sodile pod oblast metropolije v Ogleju (Aquileia). Zaradi obrambe meje Italije je v 3. stoletju na kraškem robu nastal utrdbeni sistem Claustra Alpium Iuliarum. V 5. in 6. stoletju je začela rimska oblast na ozemlju Slovenije slabeti zaradi vdorov germanskih plemen, ki so se premikala proti Italiji; domače prebivalstvo se je iz mest začelo seliti v višinska zatočišča. Sredi 5. stoletja so prek Slovenije v Italijo vdrli Huni in opustošili vrsto mest na poti, ob koncu 5. stoletja pa so Vzhodni Goti (Ostrogoti) zasedli Italijo in do 536 so bili v njihovo Italsko kraljestvo vključeni tudi Norik, Dalmacija in Panonija. Naselitev Slovanov V 6. stoletju so se na širšem ozemlju vzhodnih Alp naselili Slovani. Prvi slovanski naselitveni sunek je datiran okoli leta 550, potekal pa je iz smeri današnje Moravske. Drugi slovanski sunek je prišel po odhodu Langobardov z današnjega slovenskega ozemlja v Italijo leta 568. V izpraznjeni prostor so se začeli naseljevati Avari in Slovani. Prostor, ki so ga poselili Slovani, so naseljevali tudi ostanki romaniziranih staroselcev, ki so deloma še ohranili krščanstvo. Naselitev Slovanov v Vzhodne Alpe potrjujejo propadi škofij v vzhodnoalpskem prostoru v drugi polovici 6. stoletja, sprememba poselitve in materialne kulture, predvsem pa uveljavitev novega, slovanskega govora. Meja z Bavarci se je že takrat začasno ustalila na vzhodnem Tirolskem, meja z Langobardi se je ustalila na robu Furlanske nižine v 7. stoletju, njihova prisotnost v Istri pa je dokumentirana v začetku 9. stoletja, in sicer v zapisniku rižanskega zbora. Slovanski plemenski kneževini Karantanija in Karniola Slovani v Vzhodnih Alpah so bili, tako kot Slovani v Panoniji, podrejeni oblasti avarskih kaganov. Avarski davčni pritiski in nasilje nad podrejenimi Slovani so nekje med leti 622 in 626 sprožili obsežen slovanski upor pod Samovim vodstvom, ki je obsegal področja na današnjem Češkem in Moravskem, verjetno pa tudi že v Vzhodnih Alpah. Samova vstaja in avarski poraz pred Konstantinoplom sta vsekakor tako hudo omajala avarsko vojaško moč, da so se jim v širokem loku od Sudetov do južne Rusije uprla številna slovanska plemena in se začasno otresla njihove oblasti. Zdi se, da je bila Samova plemenska zveza delno že razslojena družba, saj Fredegarjeva kronika, ki opisuje tedanje dogodke, ločuje med izrazi »Vendi« in »Slovani«, pri čemer naj bi bili »Vendi« le tisti Slovani, ki so Avarom služili kot pomožna vojska. Samovi plemenski zvezi se je pridružil tudi velik del vzhodnoalpskih Slovanov pod vodstvom kneza Valuka. Kdaj točno so se pridružili svojim severnim slovanskim sosedom, ni jasno. Vsekakor so leta 630 v pohodih zoper Samovo kraljestvo sodelovali tudi Langobardi, ki pa so tedaj mejili le na vzhodnoalpske Slovane, in tem so že med leti 623-626 iztrgali iz rok področje v Kanalski dolini. Po drugi strani pa so že leta 628 vzhodnoalpski Slovani proti Bavarcem dosegali tako odlične uspehe, da so dosegli ustalitev svoje zahodne meje, kar dokazuje, da so bile v igri širše povezave med Slovani in ne zgolj vojne lokalnih plemen na delu Vzhodnih Alp. To dokazuje vsaj povezovanje vzhodnoalpskih plemen in nastanek politične skupnosti, ki kasneje nosi ime Karantanija, če ne že Samove plemenske zveze na tem področju. Čeprav so Valukovi Slovani v vzhodnih Alpah nedvomno vsaj od leta 630 pripadali Samovi plemenski zvezi, pa ni nujno, da so ji pripadali tudi Slovani južno od Alp na področju današnje Slovenije, saj je bilo to področje prehodnih vplivov med Langobardi, Avari in Slovani. Samo je vladal do leta 658, po njegovi smrti pa se je zveza plemen od Labe pa morda celo do Jadrana hitro razkrojila. Po propadu Samove plemenske zveze leta 658 je "krajina Slovanov" s središčem na Krnskem gradu severno od današnjega Celovca, ki se je že začela imenovati Karantanija, ohranila neodvisnost. Ko so Karantanci okoli leta 743 Bavarce zaprosili za pomoč v obrambi pred Avari, so morali priznati njihovo nadoblast, ter jim za talca poslali sina kneza Boruta, Gorazda, in knezovega nečaka Hotimira, ki so ju Bavarci pokristjanili. Z vladanjem kneza Hotimira leta 751 se je začelo pokristjanjevanje Karantancev, kar je sprožilo tri neuspele upore. Po porazu bavarskega kneza Tasila III. leta 788, je bila v frankovsko državo Karla Velikega skupaj z Bavarsko vključena tudi Karantanija. Ko je knez slavonskih Slovanov Ljudevit Posavski leta 819 zaradi nezadovoljstva s frankovskim furlanskim mejnim grofom začel upor, so se mu leta 820 priključili tudi Karantanci, a so bili še istega leta poraženi. Po zadušitvi tega upora so Franki leta 828 reorganizirali upravo in najkasneje tedaj so po večinskem mnenju zgodovinske stroke domače slovanske kneze zamenjali frankovski grofje. Iz časa Karantanije pa se je vse do leta 1414 ohranil poseben obred ustoličevanja koroških vojvod, ki je potekal v slovenskem jeziku. Kljub postopni integraciji Karantanije v frankovski politični okvir in njenemu kasnejšemu razpadu na posamezne dežele, se je na vsem njenem ozemlju ohranilo tudi slovensko govoreče plemstvo, o čemer pričajo t. i. slovenske fevdne prisege iz 17. stoletja. Langobardski kronist Pavel Diakon opisuje prihod Slovanov na rob Furlanske nižine. V svojem znamenitem delu Historia Langobardorum (Zgodovina Langobardov), kjer je opisana zgodovina Langobardov od začetkov leta 560 do konca leta 740, Pavel Diakon omenja med drugim tudi bitko med Langobardi in slovanskimi bojevniki leta 670, nedaleč od Čedada ob reki Nadiži: Med zgodovinarji in arheologi prevladuje mnenje, da se je na območju osrednje Slovenije, v zgornjem Posavju, na prehodu iz 8. v 9. stoletje razvila slovanska plemenska kneževina Karniola, katere središče je bilo v Carniumu (današnjem Kranju). Karniolo omenja že v 8. stoletju langobardski kronist Pavel Diakon, ki za deželo uporabi oznako " Carniola, patria Sclavorum ". Leta 795 je izpričan edini domnevni knez Vojnomir. Karniola je bila ob koncu 8. stoletja vključena v frankovsko Furlansko marko, vendar je svojo plemensko ureditev ohranila do leta 828, ko so jo Franki po neuspešnem uporu panonskega slovanskega kneza Ljudevita Posavskega spremenili v mejno grofijo. Med najstarejšimi viri, ki omenjajo prisotnost Slovanov v Istri je listina rižanskega zbora. To je naziv zapisnika rižanskega zbora, ki se je odvijal najverjetneje leta 804, v kraju Rižana blizu Kopra. Rižanski zbor je sklical gradeški patriarh Fortunat. Udeležili so se ga predstavniki istrskih mest in kaštelov, predsedovali pa so mu trije cesarjevi odposlanci. V njej je, med drugim, zapisana obveza vojvode Janeza, ki je predstavljal tedanjo frankovsko oblast nad deželo, da bo Slovane, ki so se nastanili v okolico mest, pregnal v tiste kraje, v katerih mestom ne bodo povzročali škode na poljih in v gozdovih. Frankovska država Po neuspešnem bolgarskem prodoru v Panonijo in njeni ponovni osvojitvi je kralj Ludvik Nemški okoli leta 840 Panonijo podelil v fevd beguncu z Moravske Pribini. Leta 847 je bil Pribina imenovan za grofa in ozemlje Spodnje Panonije je postalo njegova last. Sedež oblasti je bil v Blatenskem kostelu na današnjem Madžarskem. Leta 861 je Pribino nasledil sin Kocelj in se iztrgal frankovskemu vplivu. Kocelj je podpiral slovanski misijon svetega Cirila in svetega Metoda in oviral delovanje salzburških misijonarjev. Vendar je bil okoli leta 876 odstranjen, kar je končalo kratko obdobje samostojnosti spodnjepanonske slovanske kneževine. Ozemlje je bilo ponovno vključeno v Vzhodno marko. V času vlade Arnulfa Koroškega je Koroška postala središče Vzhodne marke in dobila precejšnjo samostojnost znotraj cesarstva. Na slovenskem ozemlju se je krepila fevdalizacija, a proces je zaustavil prodor Madžarov ob koncu 9. stoletja. Po porazu Bavarcev v bitki z Madžari pri današnji Bratislavi leta 907 je namreč ozemlje osrednje Slovenije za približno pol stoletja prišlo pod madžarsko oblast. Fevdalni sistem se je tako izoblikoval šele po porazu Madžarov pri Augsburgu leta 955 in po ponovni vključitvi tega ozemlja v cesarstvo, v 10. in 11. stoletju. V Svetem rimskem cesarstvu Po novi osvojitvi je bila spremenjena tudi upravna organizacija, ki je temeljila na mejnih grofijah (markah oz. krajinah). Cesar Oton II. je Koroški, ki je leta 976 postala vojvodina, podredil sosednje mejne grofije: Karantansko marko, Podravsko, Savinjsko, Kranjsko, Istrsko marko in Furlansko ter Veronsko marko. Ta polsamostojna tvorba je obstajala do začetka 11. stoletja, ko so se začele oblikovati dežele. V tem obdobju se je utrdil fevdalni sistem, naselile so se pomembne plemiške rodbine, nastali so prvi gradovi okrepila se je kolonizacija in uveljavil se je hubni sistem delitve obdelovalne zemlje. Iz tega časa izvirajo tudi Brižinski spomeniki. Iz mejnih krajin in iz nekaterih zaključenih ozemelj, ki so jih obvladovale velike plemiške družine, so se v visokem srednjem veku na področju Slovenije izoblikovale zgodovinske dežele Štajerska, Koroška, Kranjska, Goriška, Trst in Istra, vključene v Sveto rimsko cesarstvo. Prihod in utrditev Habsburžanov Leta 1246 so izumrli štajerski in avstrijski vojvode Babenberžani. Za njihovo dediščino sta se spopadla ogrski kralj Bela IV. in češki kralj Otokar II. Přemysl, ki je leta 1260 dokončno prevladal. Leta 1269 je brez potomcev umrl Ulrik III. Spanheim, koroški vojvoda in kranjski deželni knez. Otokar II., njegov bratranec, je takoj zasedel spanheimske posesti. Leta 1272 je Otokar II. z izvolitvijo za generalnega poglavarja prevzel oblast še v Furlaniji in s tem obvladal celotno ozemlje od Češke do Jadranskega morja. Otokar II. je naletel na odpor preostalega visokega plemstva. Rimsko-nemški kralj Rudolf I. Habsburški je zahteval vrnitev novopridobljenih Otokarjevih posesti. Spor se je razrešil leta 1278 z bitko na Moravskem polju, v kateri je Otokar II. izgubil življenje. Potolkli so ga sorodniki Siegfrieda Marenberškega, štajerskega plemiča, ki ga je Otokar II. dal usmrtiti brez sodnega procesa. Po padcu Otokarja II. se je na tem prostoru vzpostavilo ravnotežje med Habsburžani in majnhardinsko vejo Goriških grofov. Rudolf I. je leta 1282 Avstrijo in Štajersko podelil v fevd sinovoma Albrehtu in Rudolfu II., Koroško v fevd Goriškim, Kranjsko pa Goriškim v zastavo. Ko so Goriški-Majnhardinci leta 1335 izumrli, so za njimi dedovali Habsburžani. Leta 1374 so dedovali dve manjši deželi, ki so si ju ustvarili pripadniki albertinske veje Goriških grofov, Pazinsko grofijo v Istri in Grofijo v Marki in Metliki v Beli krajini. Njihove posesti so dosegle Jadransko morje leta 1366, ko so se jim podredili gospodje Devinski, še pomembnejša pa je bila na tem območju pridobitev mesta Trst leta 1382. Oblast Habsburžanov je začasno ogrozil vzpon Celjskih grofov. Ta se je začel v drugi tretjini 14. stoletja: leta 1333 so dedovali po Vovbržanih, leta 1341 dobili grofovski naslov, povezava s cesarjem Sigismundom Luksemburškim pa jim je omogočila, da so se njihove posesti razširile še na Ogrsko in Hrvaško. Sigismund jih je leta 1436 povišal v državne kneze, kar je omogočilo razvoj posebne dežele, Celjske kneževine. Povišanje pa je sprožilo tudi vojno s Habsburžani, ki se je leta 1443 končala s poravnavo med Friderikom II. Celjskim in Friderikom III. Habsburškim. S poravnavo sta družini sklenili pogodbo o dedovanju, ki pa so jo po smrti zadnjega Celjana Ulrika II. leta 1456 Habsburžani morali ubraniti v vojni za celjsko dediščino (do leta 1460). Leta 1461 se je Friderik III. zaradi dediščine ogrske krone zapletel v vojno z ogrskim kraljem Matijo Korvinom in s svojim bratom Albrehtom, ki je zahteval del avstrijske dediščine. Spopadi, ki so v glavnem potekali v Spodnji Avstriji, so zajeli tudi Štajersko, v njih pa so cesarju precej pomagale notranjeavstrijske čete. Končali so se z Albrehtovo smrtjo brez potomcev leta 1463. Toda leta 1469 je Štajersko, predvsem Spodnjo, močno prizadela fajda plemstva in najemniških čet z vladarjem. Tudi te spopade je spodbudil ogrski kralj. Končala se je z usmrtitvijo najemniškega poveljnika Andreja Baumkircherja leta 1471. Po letu 1479 se je zaradi imenovanja salzburškega nadškofa Friderik III. znova zapletel v dolgotrajno vojno z Matijo Korvinom. Korvin je bil uspešen in njegove čete so zasedle večino Štajerske, Kranjske, Reko in vojvodino Avstrijo ter leta 1485 vkorakale na Dunaj. Oblast nad temi deželami so Habsburžani znova dobili šele po njegovi smrti, ko je ozemlja zasedel Maksimilijan I. Habsburški. Konec srednjega veka, v 15. in 16. stoletju, so dogajanja na tem območju zaznamovali turški vpadi. Nezadovoljstvo s preslabo fevdalno obrambo zoper Turke in uvajanje novih, predvsem naturalnih davkov in tlake, so tudi na Slovenskem povzročili kmečke upore. Največji je 1515 zajel skoraj vse slovensko ozemlje. Leta 1572/1573 so se v skupnem uporu povezali slovenski in hrvaški kmetje. Upori so se s krvavimi porazi nadaljevali vse do prve polovice 18. stoletja. Leta 1518 se je v Innsbrucku zvršilo zasedanje vseh deželnih stanov dednih habsburških dežel. Na enotnem deželnem zboru so si zadali nalogo, da obrambno povežejo dedne dežele v trajno, trdno in enotno zvezo in da sodelujejo Notranjeavstrijske in Zgornjeavstrijske dežele v obrambi zoper Turkov. Na zasedanju so določili dedno celovitost habsburških dednih dežel. Od reformacije do baroka Sredi 16. stoletja se je na Slovenskem razmahnila reformacija pretežno luteranske smeri in postavila temelje slovenskega knjižnega jezika in s tem oblikovanja slovenske jezikovne skupnosti. Primož Trubar je leta 1550 izdal prvi knjigi v slovenskem jeziku, Abecednik in Katekizem. Protestanti so izdali še okoli 50 drugih knjig v slovenščini, med drugim je Adam Bohorič napisal prvo slovensko slovnico (Articae Horulae (1584)), leta 1584 pa je Jurij Dalmatin izdal prevod celotnega Svetega pisma. V začetku 17. stoletja sta knežji absolutizem in katoliška cerkev v procesu Protireformacije in katoliške prenove zatrli protestantizem in za dolgo časa zavrli književnost v slovenskem jeziku. Terezijanska in jožefinska doba V času vladanja Marije Terezije in njenega sina, cesarja Jožefa II. (1765-1790), ko je bila med drugim uvedena tudi splošna šolska obveznost in vpeljano osnovno šolstvo v slovenskem jeziku (1774), se je s kulturno jezikovno akcijo slovenskih izobražencev začenjalo oblikovanje ideje o obstoju posebnega slovenskega naroda. Oba vladarja sta izvedla še številne druge reforme, vendar je moral Jožef II. nekatere najbolj radikalne razveljaviti še pred svojo smrtjo. Med pomembnejšimi ukrepi, ki so se obdržali, sta nevoljniški patent, ki je podložnik podelil osebno svobodo in tolerančni patent, ki je znova dovolil naselitev Judov in protestantov. Jožefa II. je kratko nasledil njegov brat, zmerni reformist Leopold II. (1790-92), tega pa sin konservativni Franc II. Pod Francozi Ob koncu 18. stoletja so slovenske dežele dosegli spopadi v francoskih revolucionarnih vojnah. Leta 1797, ob koncu vojne prve koalicije, so francoske čete za kratek čas zasedle tudi dele današnjega slovenskega ozemlja. Ob podpisu campoformijskega miru je celotno slovensko etnično ozemlje prišlo v okvir Habsburške monarhije, saj so Habsburžani v zameno za Lombardijo in Avstrijsko Nizozemsko dobili nekdanjo beneško Istro in Benečijo. Po vojni tretje koalicije in podpisu bratislavskega miru (1805) je monarhija izgubila tudi obe pokrajini, ki sta pripadli francoskemu Italijanskemu kraljestvu. Po novem porazu Avstrijskega cesarstva leta 1809 je Napoleon s schönbrunnskim mirom habsburški monarhiji iztrgal jugozahodne slovenske dežele (do Save) in na ozemlju zahodne Koroške, Kranjske, Goriške, Trsta, Istre, Dalmacije in Hrvaške južno od Save ustanovil Ilirske province (1809-1813) z glavnim mestom Ljubljano. Province so bile popolnoma odvisne od Francije, čeprav so bile njen sestavni del samo administrativno. Motivi za njihovo ustanovitev so bili predvsem strateški in gospodarski (kopenska povezava z Osmanskim imperijem, blokada avstrijskega dostopa do Sredozemlja). Kratkotrajna francoska vladavina je spremenila davke, uvedla reforme prava (Code Napoleon) in izboljšala položaj slovenščine v šolah, fevdalizma pa ni odpravila, čeprav je to načrtovala. Propad Napoleonove politične tvorbe (Ilirske province), je bila prva priložnost za južnoslovanske narode, da bi se združili v eno državo, saj so se ravno v tistem obdobju Srbi osvobajali izpod Osmanskega imperija. Za združitev "južnoslovanskih plemen" je bilo nato potrebnih nadaljnih sto let. Do konca 1. svetovne vojne. Skozi celotno 19. stoletje pa sta se kljub temu razvijala slovenski jezik in narodna zavest, kar je kasneje v 20. stoletju vplivalo na kulturni in politični pristop Slovencev do jugoslovanske države. Izboljšan položaj slovenščine in nekateri drugi vplivi francoske zasedbe približno polovice današnje Slovenije, pa tudi vplivi idej francoske revolucije so pospešili oblikovanje zavesti o obstoju slovenskega naroda. Anton Tomaž Linhart v zgodovinopisju, Jernej Kopitar v jezikoslovju in nekateri drugi so pripomogli k uveljavljanju predstave o etnični enotnosti slovanskih prebivalcev Kranjske, južnega dela Štajerske, Koroške, Goriške in dela Istre ter tržaškega zaledja. Vendar je bilo takšno prepričanje značilno predvsem za del izobražencev, med širšim slojem pa je kratka francoska zasedba ostala v spominu predvsem po visokih davkih, spremembi tradicionalnih trgovskih tokov in slabi gospodarski situaciji, ki so bili posledica Napoleonovih vojn z evropsko koalicijo. Slovenija v predmarčni dobi V 30. in 40. letih 19. stoletja so slovensko govoreče izobražene elite z redkimi izjemami zavrnile ideologijo ilirizma, ki je predvidevala nastanek enega južnoslovanskega (ilirskega) naroda in skupnega knjižnega jezika ter za tisti čas še nekoliko utopčno, tudi nastanek južnoslovanske države. Prepričanje o posebni slovenski identiteti je izviralo predvsem iz verovanja v obstoj slovenske jezikovne skupnosti, ki je bila utemeljena na književni tradiciji iz časa delovanja slovenskih protestantov v 16. stoletju, ter na tedanji živahni slovstveni dejavnosti. Vrednost slovenskega jezika je dvignilo zlasti delovanje pesnika Franceta Prešerna, ki je dokazal, da je slovenščina primerna tudi za visoko kulturo. Poleg tega je individualnost slovenščine dokazovala tedanja slavistika (Jernej Kopitar, Pavel Jozef Šafárik). Ker je tedaj veljalo, da so jezikovne skupnosti enake narodom, se je med izobraženci vse bolj širilo prepričanje o obstoju slovenskega naroda. V predmarčni dobi se je nadaljevala modernizacija vasi in začela industrializacija. Velika pričakovanja je vzbudila zlasti gradnja Južne železnice, ki je povezovala Dunaj in Trst ter je potekala čez slovenske dežele. V evropski pomladi narodov, marca in aprila 1848 je nastal prvi slovenski politični program imenovan »Zedinjena Slovenija«, ki je zahteval združitev vseh dežel, naseljenih s Slovenci, v eno deželo Slovenijo. V ustavnem obdobju Leta 1867 so slovenski poslanci na deželnih volitvah na Kranjskem že dobili večino. Tega leta je z razdelitvijo države na ogrski in avstrijski del, nastala Avstro-Ogrska. Večji del današnjega slovenskega ozemlja je ostal v avstrijskem delu monarhije, le Prekmurje je ostalo v ogrskem. Že leta 1866, ko je Avstrija izgubila vojno z Italijo in Prusijo si je Italija priključila Benečijo. Beneški Slovenci so tako prišli pod Italijo, kar je potrdil formalni plebiscit. Slovenska politična gibanja v tem času je zaznamoval najprej skupni narodnostni boj vseh Slovencev (obdobje slogaštva), kasneje pa so se poglabljala politična razhajanja, zlasti v 80. in 90. letih 19. stoletja, ki je bilo obdobje kulturnega boja med katoliško in liberalno strujo meščanskih politikov. V začetku 20. stoletja se uveljavljajo tudi socialdemokratska politična združenja, ki so jih vodili razumniki, sodelavce pa iskali med vse številčnejšim delavstvom. Predvsem v začetku 20. stoletja so se precej okrepila prizadevanja za državnopravno in tudi kulturno povezovanje z Južnimi Slovani, predvsem s Hrvati. Zamisel o trialistični preureditvi Avstro-Ogrske, s katero bi Slovenci in Hrvati v monarhiji dobili posebno državno enoto je imela pristaše v katoliškem in liberalnem taboru, med izobraženci so se mnogi zavzemali za tesno kulturno in jezikovno povezovanje z ostalimi slovanskimi narodi v monarhiji, ter celo za opustitev slovenskega jezika (neoilirizem). Prva svetovna vojna Med prvo svetovno vojno, ki je Slovenijo hudo prizadela zlasti s krvavo soško fronto in s politiko velesil, kjer je grozilo razkosanje slovenskega ozemlja med več držav (londonski sporazum, 1915), so Slovenci že poskušali urediti svoj narodni položaj v skupni državni enoti s Hrvati in Srbi v okviru habsburške monarhije. Zahtevo, znano kot Majniška deklaracija , so podali slovenski, hrvaški in srbski poslanci v dunajskem parlamentu spomladi 1917. Vladajoči krogi habsburške monarhije so zahtevo sprva zavrnili, poznejše pobude vlade za federalizacijo monarhije (npr. oktobrski manifest cesarja Karla I.) pa je zavrnila večina slovenskih politikov, ki se je že nagibala k neodvisnosti. Ohranitev reformirane države je najdlje zagovarjal nekdanji načelnik Slovenske ljudske stranke in zadnji kranjski deželni glavar, Ivan Šusteršič, ki pa je imel le malo pristašev in vpliva. Obdobje med obema vojnama Po porazu Avstro-Ogrske in centralnih sil sta hrvaški Sabor v Zagrebu in Ljudski zbor v Ljubljani 29. oktobra 1918 razglasila narodno osvoboditev in ustanovitev samostojne Države Slovencev, Hrvatov in Srbov s središčem v Zagrebu. Major Rudolf Maister je 1. novembra 1918 v vojašnici 26. strelskega polka v Melju pred mestnim poveljnikom podpolkovnikom Antonom Holikom razglasil Maribor in Spodnjo Štajersko za posest Države SHS in s prevzemom vojaškega poveljstva nad Mariborom in vso Spodnjo Štajersko zagotovil pripadnost Spodnje Štajerske Sloveniji. Nevarnost napada Italije, ki je na podlagi londonskega sporazuma iz leta 1915 zasedla Primorsko , Istro ter dele Dalmacije, po vojni še ne definirane meje, odsotnost mednarodnega priznanja in pritisk Srbov po združitvi v skupno državo, so povzročili da se je 1. decembra 1918 , Država SHS združila z Kraljevino Srbijo v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev, katera se je 3. oktobra 1929 primenovala v Kraljevino Jugoslavijo. Leta 1919 so jugoslovanske čete zasedle Prekmurje in ga priključile Kraljevini Jugoslaviji. Po koroškem plebiscitu leta 1920 je južna Koroška pripadla Avstriji. S podpisom rapalske pogodbe (1920) je bila urejena meja z Italijo, ki je dobila celotno zahodno Slovenijo, kot vojni plen zaradi sodelovanja na strani Antante. Večinski del slovenskega naroda v jugoslovanski državi, ki je bila popolnoma centralistično urejena, ni užival nobene ustavnopravne avtonomije, je pa zaradi kompaktne etnične naselitve in zaradi prevlade politične stranke SLS, ki se je zavzemala za avtonomijo, so tedaj Slovenci dejansko živeli dokaj avtonomno narodno življenje, ki ga tudi centralistična beograjska zakonodaja ni mogla spodnesti. Slovenija se je gospodarsko in kulturno dobro razvijala. V njenem političnem življenju pa je do uvedbe šestojanuarske diktature (1929) vladal hud boj med Slovensko ljudsko stranko in liberalno Jugoslovansko demokratsko stranko. Druga svetovna vojna Ko so k trojnemu paktu leta 1940 pristopile tudi Madžarska, Bolgarija in Romunija, se je močno povečal pritisk na Jugoslavijo, da bi tudi pristopila k paktu, za kar si je prizadeval Hitler, ki si je pred napadom na SZ želel zaščiti južni bok. Tako je prišlo 25. marca 1941 do podpisa pogodbe Kraljevine Jugoslavije z Nemčijo, čemur je dva dni kasneje, 27. marca, sledil puč, ki ga je vodil letalski general Dušan Simović. Regent knez Pavel je bil odstavljen in oblast je bila dodeljena mlademu prestolonasledniku Petru. Začasno vodenje vlade je prevzel general Simović. Hitlerju se tako Jugoslavija ni zdela več zanesljiva partnerica , zato so Nemci in zavezniki 6. aprila 1941 po načrtu Marita, brez vojne napovedi napadli Kraljevino Jugoslavijo. Napad se je začel z letalskim bombardiranjem Beograda, pri čemer je bilo ubitih 20.000 ljudi. Odpor jugoslovanske kraljeve vojske je bil zgolj simboličen, saj so zaradi počasne mobilizacije uspeli zbrati le polovico nabornikov pa tudi vojaška oprema in doktrina Srbije iz balkanskih vojn in prve svetovne vojne sta bili zastareli. Tako so nemške čete 10. aprila že dosegle Zagreb in 12. aprila Beograd. Italijanska vojska je svoj napad začela šele 11. aprila, ko se je vključila tudi Madžarska. Tedaj je bila nemška vojska že v Karlovcu. Italijanska vojska se je razcepila na dva dela: en del je prodiral proti Ljubljani in naprej preko Kočevja, drugi del pa je prodiral preko Dalmacije. Nemška vojska je vdrla tudi iz Bolgarije in z mobiliziranimi enotami zlahka preprečila umik Jugoslovanske vojske na solunsko fronto. Kmalu po napadu je nastal slovenski Narodni svet pod vodstvom Marka Natlačena, ki je pozival k mirni predaji orožja in vdaji okupatorju. Po kapitulaciji jugoslovanske vojske je Madžarska je zasedla večino Prekmurja. Pod oblastjo NDH se je leta 1941 znašlo pet slovenskih naselij: Bregansko selo (danes se imenuje Slovenska vas), Nova vas pri Bregani (danes Nova vas pri Mokricah), Jesenice na Dolenjskem, Obrežje in Čedem. Šlo je za ozemlje veliko približno 20 kvadratnih kilometrov, na katerem je takrat živelo približno 800 prebivalcev. Italijani so na svojem okupiranem ozemlju na začetku vodili zmerno politiko. Tako so dovoljevali dvojezičnost, italijanski jezik so v šole uvedli zgolj kot učni predmet, dovoljevali so vsa nepolitična, kulturna in športna društva. Na zasedenem ozemlju, ki so ga sestavljala Ljubljana, Notranjska in Dolenjska s približno 320.000 prebivalci, je Italija ustanovila Ljubljansko pokrajino (). Po prvih uspešnih uporniških akcijah prebivalcev na zasedenem ozemlju, je italijanska oblast spremenila politiko in začela izvajati program etničnega čiščenja.. Izvedba tega naklepa je privedla do izgona približno 35.000 civilistov, od katerih je v italijanskih koncentracijskih taboriščih, v letih 1942 in 1943, umrlo od lakote in bolezni okoli 3500 moških, žensk in otrok. Da je šlo za poskus etničnega čiščenja, izhaja ne samo iz zelo velikega števila ubitih in razseljenih, ampak tudi iz izjav in ukazov visokih italijanskih oficirjev, predvsem pa iz vsebine zloglasne okrožnice 3C, ki jo je podpisal prvega marca 1942 general Mario Roatta. Nemška oblika okupacije je bila najhušja. Nemci so prepovedali vse slovenske časopise, nemški jezik so v šole uvedli kot učni jezik, odrasle so nasilno vpisovali v Štajersko domovinsko zvezo in Koroško ljudsko zvezo oziroma v njune oborožene oddelke. Uradovalni jezik je prav tako postala nemščina. Nasilno so odvzeli 600 otrok, ki so po videzu zadoščali kriterijem arijske rase in jih dodelili organizaciji Lebensborn, uvedli so nacistične zakone, kasneje so začeli z vojaško mobilizacijo prebivalstva, kar je bilo v nasprotju z mednarodnim pravom,... 26. aprila 1941 je bila v Ljubljani ustanovljena Protiimperialistična fronta (ob napadu Nemčije na Sovjetsko zvezo preimenovana v Osvobodilno fronto), ki je začela oborožen boj proti okupatorjem. Ustanovne skupine Protiimperialistične fronte so bile: Komunistična partija Slovenije, del krščanskih socialistov, demokratični del liberalnega telovadnega društva Sokol in del kulturnikov, ki pa so bili nepovezani. V spomin na ta dogodek je bil določen 27. april kot praznik dneva upora proti okupatorju. V Volkmerjevem prehodu v Mariboru so dne 29. april 1941 protinacistično razpoloženi slovenski mladinci pod vodstvom Bojana Ilicha zažgali dva osebna avtomobila nemške civilne uprave. To je bila prva odporniška diverzantska akcija v okupirani Sloveniji, ki se je porodila iz revolta ob transu ki ga je med Hitlerjevim obiskom tri dni pred tem, doživela večina mariborskih Nemcev. Nacistična policija je zaprla okoli 60 mladincev, vendar jih je kmalu izpustila saj jim ni mogla dokazati udeležbe pri požigu. 22. junija 1941 je bilo ustanovljeno glavno poveljstvo partizanskih sil in na isti dan so bile objavljena Gesla osvobodilnega gibanja OF. Kasneje, 1. novembra 1941 so bile objavljene tudi Temeljne točke OF, katerih 8. in 9. točka sta bili napisani pod vplivom atlantske listine. Vodilno vlogo v Osvobodilni fronti je s podpisom Dolomitske izjave 1. marca 1943 prevzela Komunistična partija Slovenije, ki je z zmagovitim narodnoosvobodilnim bojem sama prevzela vso oblast. Leta 1943 je na Kočevskem nastalo znatno osvobojeno ozemlje na katerem je OF organizirala Kočevski zbor, na katerem je izvolila najvišji organ slovenske države, sprejela odločitev o priključitvi Primorske Sloveniji in izvolila delegacijo za II. zasedanje AVNOJ-a. Ob koncu vojne je slovenska partizanska vojska skupaj z Jugoslovansko armado in sovjetsko Rdečo armado osvobodila celotno slovensko etnično ozemlje. Oddelki VOS pod komando komunistične partije, po sovjetskem vzoru so po koncu vojne povečini izvajali t. i. povojne izvensodne poboje nad civilnimi in vojaškimi osebami, ki so jih razglasili za izdajalce. Doslej je evedentiranih okoli 600 grobišč po vsej Sloveniji. Nastanek federativne Jugoslavije Zbor odposlancev slovenskega naroda v Kočevju (oktober 1943) se je odločil za vključitev Slovenije v novo Jugoslavijo, ki je bila ustanovljena na zasedanju AVNOJ v Jajcu novembra 1943 in bila dve leti kasneje razglašena za Federativno ljudsko republiko Jugoslavijo (FLRJ). Slovenija se je kot njen sestavni del preimenovala v Ljudsko republiko Slovenijo. Do leta 1947 je bila nacionalizirana vsa zasebna dejavnost in tudi lastnina. Po razkolu z Sovjetsko zvezo leta 1948, je Jugoslavija začela uvajati milejšo obliko socializma, katera je temeljila na družbeni lastnini in samoupravljanju. Leta 1963 se je FLRJ preimenovala v Socialistično federativno republiko Jugoslavijo (SFRJ), Slovenija pa v Socialistično republiko Slovenijo. Slovenija se je gospodarsko hitro razvijala, posebej še v petdesetih letih, ko se je dežela močno industrializirala. Po gospodarski reformi in nadaljnji gospodarski decentralizaciji Jugoslavije v letih 1965 in 1966, se je Slovenija med vsemi šestimi republikami najhitreje približevala tržnemu gospodarstvu. Slovenija je ustvarjala kar 2,5-krat večji družbeni produkt od državnega povprečja, kar je med Slovenci krepilo narodno samozavest. Ta samozavest se je kazala tako na gospodarskem kot kulturnem področju. Osamosvojitev Slovenije V povojnem času so v Jugoslaviji potekala trenja med zagovorniki centralizma na eni in federalizma na drugi strani, Slovenija pa je bila eden glavnih udeležencev teh sporov. Vendar so se v teh sporih slovenski politiki omejevali predvsem na položaj Slovenije v Jugoslaviji in niso razmišljali o osamosvojitvi Slovenije ter s tem o spremembi obsega jugoslovanske države. Po smrti Josipa Broza Tita leta 1980 so se začele gospodarske in politične razmere zaostrovati, kar je v desetih letih privedlo do konca SFRJ. Odločitev Slovenije, da zapusti Jugoslavijo, ni bila enostavna, saj je vanjo v povojnih desetletjih vložila veliko energije in sredstev, od nje pa pričakovala varnost in zaščito nacionalne identitete ter možnost za miren razvoj. Prvo jasno zahtevo po neodvisnosti Slovenije je leta 1987 postavila skupina izobražencev v 57. številki Nove revije. Množičnejše zahteve po demokratizaciji in odpor proti centralistični Jugoslaviji je sprožila aretacija in sodni pregon treh sodelavcev političnega tednika Mladina in podčastnika JLA (Janez Janša, David Tasić, Franci Zavrl in Ivan Borštner). Pripadniki močnega civilnega gibanja so ustvarili Odbor za obrambo četverice, ki se je kasneje preoblikoval v Odbor za varstvo človekovih pravic, vodil ga je Igor Bavčar. Slovenska javnost je na iniciativo odbora z množičnimi demonstracijami protestirala proti procesu sojenja četverici, a vojaške oblasti niso popustile. Vsi štirje so bili obsojeni na zaporne kazni, ki so jih kasneje slovenske oblasti zmanjšale. Zahteve po demokratizaciji in temeljiti preureditvi jugoslovanske države so izražale tudi prve opozicijske stranke. Te so se sprva še imenovale zveze, kot na primer Slovenska kmečka zveza, ki je nastala leta 1988, in pa Slovenska demokratična zveza, ki je nastala leta 1989. Tudi slovenska oblast (komunisti), je začela spoznavati, da so možnosti za sožitje v Jugoslaviji vse manjše, in je začela braniti slovenske pozicije. To je bila posledica reformnih procesov v zvezi komunistov, v kateri je pod vodstvom Milana Kučana začela prevladovati t. i. prenoviteljska struja. Ta se je postopoma začela odpovedovati oblastnem monopolu, in sicer zaradi pritiskov opozicije in konflikta z Beogradom. To odpovedovanje pa se je najprej izrazilo v političnem geslu o nestrankarskem pluralizmu, nato pa v sestopu iz oblasti. Majniška deklaracija Na protestnem zborovanju zaradi druge aretacije Janeza Janše je pesnik Tone Pavček 8. maja 1989 prebral majniško deklaracijo. Deklaracijo so podpisali Društvo slovenskih pisateljev, Slovenska demokratska zveza, Slovenska kmečka zveza, Slovensko krščansko socialno gibanje, Socialdemokratska zveza Slovenije, Univerzitetna konferenca ZSMS in Društvo slovenskih skladateljev. Zahteve, izražene v majniški deklaraciji, so postale temeljni program nastajajočih strank demokratične opozicije. Osnovne točke deklaracije so bile: Zahteva po suvereni državi slovenskega naroda Zahteva po samostojnem odločanju o povezavah z južnoslovanskimi narodi in drugimi narodi v okviru prenovljene Evrope Zahteva po spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, vključno s političnim pluralizmom Zahteva po taki družbeni ureditvi, ki bo zagotavljala duhovno in gmotno blaginjo slovenskim državljanom. Oblasti so na razglasitev skušale odgovoriti z alternativnim programom, temeljno listino Slovenije 1989, ki jo je Socialistična zveza delovnega ljudstva Slovenije objavila 22. junija. Listina je še zagovarjala jugoslovansko državo, vendar pod pogojem, da bo dejansko federativna in demokratična. Nastajajoče opozicijske stranke, zlasti Zbor za ustavo, pa so zagovarjale doslednejše določbe o političnem pluralizmu in gospodarski suverenosti. Podpisalo jo je 420.000 ljudi, medtem ko je majniško deklaracijo podprlo nekaj več kot 100.000 podpisnikov. Zaostritev razmer v Jugoslaviji Slovenski komunisti so 20. januarja 1990, potem ko niso upoštevali nobene od njihovih pobud, zapustili 14. kongres ZKJ, ki je tako dokončno razpadla. V času ko je začela razpadati Sovjetska zveza, so se spori med Slovenijo in federacijo stopnjevali. Vrhunec so dosegli, ko so srbske oblasti napovedale Sloveniji gospodarsko blokado zaradi slovenske podpore kosovskim Albancem na zborovanju v Cankarjevem domu januarja 1989. Ob koncu leta se je konflkikt še zaostril. Pripadniki tedanjih slovenskih policijskih sil so s hrvaško pomočjo 1. decembra 1989 v akciji imenovani "Akcija Sever" preprečili prihod več sto Miloševićevim podpornikom z avtobusi iz Srbije v Ljubljano na "miting resnice", kjer naj bi z demonstracijami skušali očrniti tedanjo oblast, ker je nasprotovala srbski centralistični politiki. Prepoved in preprečitev mitinga sta dodatno zaostrili odnose med oblastmi v Sloveniji in Srbiji. Marca 1990 je Slovenija razglasila gospodarsko samostojnost, aprila je na volitvah za predsednika slovenskega predsedstva zmagal Milan Kučan, na parlamentarnih volitvah pa je s 126 poslanskimi sedeži proti 240 zmagala organizirana opozicija-DEMOS, ki jo je sestavljala večina opozicijskih strank. Te stranke so bile : Slovenska demokratična zveza, Socialdemokratska stranka Slovenije, Krščanski demokrati, Zeleni, Slovenska kmečka zveza. Predsednik skupščine je postal France Bučar, vlado je sestavil krščanski demokrat Lojze Peterle, ker je njegova stranka znotraj Demosa dobila največ glasov. Najmočnejši opozicijski stranki sta bili prenovljena komunistična in liberalna, v parlament pa je od prejšnjih družbenopolitičnih organizacij prišla tudi socialistična stranka(nekdanja SZDL) Slovenska skupščina se je začela ukvarjati z osamosvojitveno zakonodajo že julija 1990. Tedaj je bila sprejeta Deklaracija o suverenosti Republike Slovenije, ki je določala enoletni rok za sprejetje ustave in postopke ugotavljanja, kateri zvezni zakoni v Sloveniji ne veljajo več; odpravila je tudi slovensko delegacijo v zveznem zboru skupščine SFRJ. Še pred prvimi večstrankarskimi volitvami(7. marca) so bila sprejeta dopolnila k slovenski ustavi; iz imena republike je bila črtana beseda »socialistična«, z deklaracijo o urejanju razmerij, ki imajo splošen pomen za Slovenijo, pa je bila načelno razglašena samostojnost na gospodarskem področju. Slovenska skupščina je 28. septembra in nato 4. oktobra(tedaj je bil sprejet ustavni zakon in razveljavljenih 27 jugoslovanskih zakonov) nadaljevala s sprejemanjem osamosvojitvene zakonodaje. Novi zakoni so dajali Sloveniji izključne pristojnosti pri določanju vojaškega roka in poveljevanja v teritorialni obrambi. Zvezni organi so terjali, naj Slovenija te zakone prekliče. Na podlagi zakona o SLO in družbeni samozaščiti ter z vednostjo vseh treh predsednikov(predsedstva, skupščine in vlade) sta Janez Janša in Igor Bavčar kot sekretarja za obrambo in notranje zadeve organizirala t. i. Manevrsko strukturo narodne zaščite. Oktobra 1990 so pripadniki JLA zasedli štab TO v Ljubljani. Njegov dotedanji poveljnik Ivan Hočevar je ostal lojalen JLA, zato ga je predsedstvo RS zamenjalo; njegov naslednik je postal Janez Slapar. Plebiscit o osamosvojitvi Slovenije V Sloveniji je 23. decembra 1990 potekal plebiscit o osamosvojitvi Slovenije. Pred tem je Slovenija drugim republikam ponujala predlog konfederalne pogodbe, ki pa so jo vse razen Hrvaške zavrnile. Del političnih strank, zlasti v Demosu, je odnos do Jugoslavije zaostroval in zlasti tistim, ki so izšli iz bivših družbenopolitičnih organizacij, očital »jugoslovanarstvo«. V odnosu do Jugoslavije je bila kombinacija obeh drž produktivna: radikalnost novih strank je Jugoslavijo postavljala pred dejstvo, da se mora hitro spremeniti ali pa jo bo Slovenija zapustila. V strankarske spore je posegla Socialistična stranka Slovenije s predlogom za plebiscit o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije. Pobudo je nato prevzel Demos in 6. decembra je skupščina sprejela zakon o plebiscitu. Vprašanje na plebiscitnem lističu se je glasilo: »Ali naj Republika Slovenija postane samostojna in neodvisna država?«. Plebiscit je bil 23. decembra, rezultati pa so bili uradno razglašeni 26. decembra. Glasovanja se je udeležilo 93,2 % volilnih upravičencev; za samostojnost je glasovalo 88,2 % vseh volivcev. Po zakonu naj bi bila odločitev uresničena v šestih mesecih. Še pred plebiscitom je skupščina objavila tudi Deklaracijo o spoštovanju temeljnih konvencij Sveta Evrope, sprejela pa je tudi Izjavo o dobrih namerah (6. december 1990). Slovenska oblast je začela tudi diplomatsko akcijo, s katero je skušala drugim republikam in svetu pojasniti svoje motive pri osamosvajanju. Zagovarjala je tezo o razdružitvi in ne odcepitvi. Na zborovanju v Ljutomeru 16. decembra 1990 se je Jože Pučnik zavzel za rešitev, ki državljanstva ne bi priznala vsem, ki so na dan plebiscita imeli stalno prebivališče v Sloveniji, v izogib problemom "podobnim kninskim", kar je pozneje vodilo do problematike Izbrisanih. Zaostrovanje jugoslovanske krize Med tem so se nadaljevala prizadevanja za rešitev vse hujše politične krize v Jugoslaviji. V začetku 1991 so se vrstila srečanja vodstev vseh republik. V začetku junija pa je zvezni premier Ante Marković slovenske poslance prepričeval, naj Slovenija ostane v Jugoslaviji. Navkljub temu je vrsta dogodkov položaj bistveno poslabšala. Srbske oblasti so januarja 1991 vdrle v jugoslovanski finančni sistem in si »sposodile« 1,4 milijarde dolarjev. Zvezno predsedstvo je na predlog JLA sprejelo sklep o razorožitvi paravojaških oddelkov, kamor so šteli tudi Teritorialno obrambo, ki je bila sicer del jugoslovanskih oboroženih sil. Temu se je Slovenija uprla in prevzela poveljevanje nad svojo Teritorialno obrambo. Razglasitev neodvisnosti in dogodki po njej 25. junija 1991 je slovenski parlament sprejel ustavni zakon za uresničitev Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije, Deklaracijo o neodvisnosti in več zakonov, s katerimi je Slovenija prevzela prejšnje pristojnosti federacije na svojem ozemlju. JLA je že dan po osamosvojitvi poskusila s silo zatreti slovensko samostojnost. S tem se je začela desetdnevna vojna, v kateri sta slovenska TO in takratna slovenska Milica porazili JLA. Generalštab JLA se je moral sprijazniti z kolapsom vojske in navkljub resnim grožnjam in ultimatom, so opustili kampanjo v Sloveniji in sedli za pogajalsko mizo. Pogajanja so bila na Brionih in so se končala z podpisom brionske deklaracije. 18. julija je predsedstvo SFRJ sprejelo odločitev, da se JLA z orožjem in opremo umakne iz Slovenije. Oktobra 1991 je odšel iz Slovenije zadnji vojak JLA. Samostojna Slovenija Novembra je bil sprejet zakon o denacionalizaciji, decembra pa nova ustava. Evropska unija je Republiko Slovenijo priznala sredi januarja 1992, OZN pa jo je sprejela med članice maja 1992. Demos je razpadel, aprila 1992 je bila izglasovana nezaupnica Lojzetu Petrletu, nasledil ga je Janez Drnovšek, ki je ostal na oblasti tudi po volitvah 1992 in 1997. Mandat predsednika republike pa so volivci dvakrat zaporedoma podelili Milanu Kučanu (1992-1997 in 1997-2002). Februarja 1999 je začel veljati pridružitveni sporazum z Evropsko unijo, Slovenija je 29. marca 2004 postala članica zveze NATO, 1. maja 2004 pa tudi Evropske unije. 1. januarja 2007 je prevzela skupno evropsko valuto evro . V prvem poletju leta 2008 pa je predsedovala evropskemu svetu v EU. Ponovno je predsedovala evropskemu svetu v EU leta 2021. Viri in opombe Zunanje povezave Dvajseto stoletje Literatura <div class="references-small"> Curta, Florin (2001). The Making of Slavs: History and Archaeology of the Lower Danube Region c. 500-700. USA, Cambridge University Press. Čepič et al. (1979). Zgodovina Slovencev. Ljubljana, Cankarjeva založba. Grafenauer, Bogo (2000). Karantanija: izbrane razprave in članki. Ljubljana, Slovenska matica. Grdina, Igor, Slovenci med tradicijo in perspektivo : Politični mozaik 1860-1918. Ljubljana, 2003. Korošec, Paola (1990). Alpski Slovani- Die Alpenslawen. Ljubljana Melik, Vasilij in Ferdo Gestrin (1966). Slovenska zgodovina : od konca osemnajstega stoletja do 1918. Ljubljana.. Prunk, Janko (1992). Slovenski narodni vzpon : narodna politika (1768-1992). Ljubljana. Simoniti, Vasko in Peter Štih (1996). Slovenska zgodovina do razsvetljenstva. Celovec Štih, Peter (2001). Ozemlje Slovenije v zgodnjem srednjem veku: osnovne poteze zgodovinskega razvoja od začetka 6. do konca 9. stoletja. Ljubljana, Filozofska fakulteta. --. Slovenska zgodovina : Od prazgodovinskih kultur do konca srednjega veka. E-knjiga. Vodopivec, Peter, Od Pohlinove slovnice do samostojne države : Slovenska zgodovina od konca 18. stoletja do konca 20. stoletja''. Ljubljana, 2006. --. Slovenska zgodovina - 1780-2004. E-knjiga.


Nutresin - Herbapure Ear - Učinkovita metoda za čiščenje ušes. Drugi dodatki - 50% Uho, kot vsak drug organ, mora biti ustrezno oskrbovano in potrebna je ustrezna higiena. Izjemno učinkovita rešitev je Nutresin - Herbapure Ear, ki se bo zahvaljujoč aktivni sestavini izrecno ukvarjal z zadržanim izločanjem. Težave s sluhom vplivajo na vedno več ljudi. Sploh ni rečeno, da gre za anomalije, ki dosežejo samo starejše. Mladi se ne pritožujejo zaradi tega problema. Obstajajo lahko številni razlogi, npr. Zagozdenje v glasnih zvokih, poslušanje glasne glasbe ali samo neustrezna higiena ušesa. bris ostane v našem ušesu, kar lahko pripelje do pomembnih posledic. Najučinkovitejša metoda se izkaže za Nutresin - Herbapure Ear, ali olje, ki je zahvaljujoč aktivnemu elementu samemu, brez težav raztopi odloženo izloček in obnovi njegovo odlaganje. Njegovo učinkovitost potrjujejo številni centri, ki so raziskovali njegovo delovanje in varnost uporabe. Rezultati so brez primere - je številka 1 na trgu te posebne vrste. Za seboj močno zaostaja za konkurenco. Proizvajalci so poskrbeli, da ta izdelek vsebuje samo naravne sestavine, kar pomeni, da je uporaba zdravila gotova in da ni nevarnosti draženja ušes. Naravni ekstrakti, ki sestavljajo izdelek, zmehčajo ušesni vosek, tako da zelo hitro izteka iz ušesnega kanala. Specifičnost nam daje celovito zaščito, zato je ne smemo doseči le, ko se nekaj začne, ampak jo je treba uporabljati sistematično, kar zmanjšuje tveganje za zaslišanje zaradi organov. V moji pisarni sprejemam paciente vseh vrst, tiste, ki imajo majhne pomanjkljivosti, pa tudi tiste, katerih slušni organi popolnoma ne poslušajo. Pogosto se zgodi, da imajo tudi mladi težave z izgubo sluha, vendar njihov primer še ni qualfikone o izvajanju posebnih slušnih pripomočkov, nato pa se zanašajo le na sebe in na trg, ki predlaga dopolnila za preprečevanje te bolezni. Večina trenutnih posebnosti temelji na škodljivih sestavinah in če le pomagajo za trenutek, in neugodni vidiki, ki jih nosijo, niso vredni. Na svoji karieri sem naletel na Nutresin - Herbapure Ear, specifičen, ki je temeljil le na naravnih elementih, kar me je še posebej zanimalo. Odločil se je, da bo sam preveril, koliko je prvovrstnih v teh laskavih mnenjih te sredine. Po mojih izkušnjah gre za povsem neinvazivno zdravilo, ki ima izjemno učinkovite lastnosti, tveganje za njegovo uporabo pa je nič. Sprva sem bil nezaupljiv, ker sem mislil, da je naslednji "stroj za zaslužek", vendar smo čakali na posebnosti, ki so bile dejansko pripravljene z namenom skrbeti za bolnika in ne samo iz želje po zaslužku . Trenutno nihče na trgu ne ponuja enako učinkovitega vzorca, ki bi ga celo polovično ujemal Nutresin - Herbapure Ear. Uho je zelo občutljiv organ, zato ga moramo pravilno obravnavati, da ga ne dražimo, ker lahko povzroči resne posledice. Kot strokovnjak na tem področju razumem, da morate skrbno skrbeti za ušesa in jih nenehno varovati, zato redno uporabljam storitve Nutresin - Herbapure Ear, ki vam jih priporočam tudi jaz! Wojciech, star 51 let, Moja dejavnost poteka v prašnih razmerah, zahvaljujoč Nutresin - Herbapure ušesu, moja ušesa so dobro zaščitena! Krzysztof 37 let, Od otrok sem imel težave s preobčutljivimi ušesi. Nutresin - Herbapure Ear je odstranil moje težave nepovratno. Karina 28 let, Nekaj časa nazaj je pri čiščenju ušes s higiensko paličico bombažna palčka ostala na sredini. Dražil je bobnič, ki je imel neprijetne posledice. Zdaj se ne razdeli z Nutresinom - Herbapure Ear. Elżbieta, 47 let, Nikoli nisem imela težav s slušnimi pripomočki, toda moj prijatelj je predlagal uporabo Nutresin - Herbapure Ear in od takrat čutim, kaj res čista ušesa! - izvleček olja klinčkov - Tiare ali Tahitian gardenia izvleček


Tina Gaber - 21.10.10 Tina Gaber v otroštvu ni jedla čokolina, temveč ... škampe! Še več, mala Tina je bila na priljubljene členonožce tako nora, da je v drugem razredu osnovne šole napisala dve strani dolg spis samo o škampih. Menda je obsedenost s škampi do današnjega dne ni minila. (vir: Nova) sxi pravi: 21.10.10 ob 06.59 Ženska, je odštekana, kaj pa ona nima rada, vse, najraje pa svojo, konjsko glavo. Odštekan primer..... 23.10.10 ob 14.58 Imaš prav, konjskoglava Gaberca je totalno odštekana - samo ni niti malo samokritična. A ne ve tega, da ji niso brezveze rekli, da ima konjsko glavo. Mogoče bi ji bolj odgovarjalo, da bi jedla OVES !!!!


source: fineweb

text: Nenehno si prizadevamo izboljšati spletno predstavitev slovenske turistične ponudbe na www.slovenia.info za kar potrebujemo tudi vaše mnenje. Vljudno vas prosimo za izpolnitev spletne ankete o zadovoljstvu s portalom www.slovenia.info. Vsak mesec bomo izžrebali sedem nagrajencev, ki bodo prejeli majico I Feel Slovenia. Pravila nagradne igre si oglejte s klikom TUKAJ, za reševanje ankete kliknete TUKAJ. Za sodelovanje v anketi se vam že v naprej zahvaljujemo.


33 vrhov in 33 standupov, da bodo vrhove svojih talentov lahko dosegali tudi otroci - Val 202 Jana Vidic, Mariša Bizjak, 18. 06. 2018 33 vrhov in 33 standupov, da bodo vrhove svojih talentov lahko dosegali tudi otroci Vsoto pohodov, vzponov, nastopov in dobrodelnosti smo sešteli skupaj s Teškyjem Poslušaj (10:40) Posebna poročevalka Mariša Bizjak je dokaz za dober stand-up na planini Razor. foto: www.tesky.si Dober mesec trajajoča akcija osvajanja 33 slovenskih vrhov je bila nadaljevanje lani začete akcije stand up komika Andreja Težaka – Teškyja z imenom Stand Up maratonec z enakim namenom: otrokom omogočiti razvoj talentov in vključevanje v zunajšolske dejavnosti. Končana je bila v soboro, ko je s pomočjo podpornikov in sodelavcev s stand-up scene osvojil še zadnji in najvišji vrh: Kredarico. Do konca tedna lahko otrokom pomagate tudi z nakazilom poljubnega zneska v poseben sklad, ali z sms-om BOTER5 na 1919. Vsa zbrana sredstva bodo brez slehernega odbitka porabljena izključno za pomoč otrokom. BOTRSTVO – Stand-up maratonec Donacijo lahko opravite tudi prek PAYPAL z vpisom elektronskega naslova paypal@boter.si in želenega zneska donacije. V naslednjem koraku pripišite komentar za posamezno družino oziroma zgodbo (tokrat: Stand-up maratonec). Če komentarja ne boste zapisali, bo denar namenjen splošnemu skladu Botrstva. Hvala!


source: CulturaX

text: Scala prejela ugledno nagrado Red Dot - Avtohiša Pan-Jan Scala prejela ugledno nagrado Red Dot 30.3.2019 · Avtohiša Pan-Jan · Avto.info Škoda Scala je prejela svoje prvo priznanje že pred prihodom na trg. Mednarodna, okoli 40-članska strokovna žirija je novemu kompaktnemu modelu letošnje leto podelila priznano nagrado Red Dot za produktni dizajn. Škoda je s tem ugledno priznanje prejela že trinajstič. Scala je prvi serijski model, ki razkriva naslednjo razvojno stopnjo Škodinega oblikovalskega sloga. Ta bo zaznamoval tudi prihodnje modele znamke. Scala z novimi skulpturalnimi oblikami, dinamičnimi linijami in dovršenimi detajli kot prvi serijski model znamke razkriva novi Škodin emocionalni dizajn zunanjosti in notranjosti. Z optimalnimi proporcionalnimi razmerji, jasnimi površinami, tekočimi linijami in izpopolnjeno aerodinamiko povsem novi kompaktni model deluje moderno in športno. Njegova markantna posebnost so izrazito pokončna mreža hladilnika, dinamična strešna linija in športen difuzor na širokem zadku. Poleg tega ima Scala kot prvi serijski model v Evropi na pokrovu prtljažnika namesto znanega logotipa napis "ŠKODA", izpisan z ločenimi črkami. Pri opcijskem podaljšanem zadnjem steklu je ta napis nameščen neposredno na steklu. "Red Dot Design Award" je eden najbolj znanih oblikovalskih natečajev na svetu. Mednarodna strokovna žirija je sestavljena iz neodvisnih oblikovalcev, profesorjev oblikovanja in specializiranih novinarjev. Letošnje leto je na osnovi kriterijev, kot so inovativnost, formalna kakovost, funkcionalnost, dolga življenjska doba in ekološka sprejemljivost, ocenila okoli 5.500 prijavljenih produktov. Nagrade, ki po vsem svetu veljajo kot priznanje za visokokakovosten produktni dizajn, bodo podeljene 1. novembra 2019. To bo 64. podelitev po vrsti. Nova Scala je že 13. Škodin model, ki je prejel nagrado Red Dot. Kot prva je ugledno priznanje za kakovost leta 2006 prejela Škoda Octavia Combi. Pregled vseh nagrajenih Škodinih modelov: 2017 Škoda Kodiaq in Škoda Octavia III Combi 2010 Škoda Superb II in Škoda Yeti Leto 2019 bo v znamenju električne mobilnosti Mladá Boleslav (Češka), marec 2019 – Škoda je leta 2018 skupno prodala 1.253.700 vozil in tako že petič zapored dosegla nov prodajni rekord. Z letom 2019 se pri Škodi začenja doba električne mobilnosti. Otvorila jo bosta Citigo z baterijskim električnim pogonom ter Superb, zasnovan kot priključni hibrid. 29.3.2019 · Avtohiša Pan-Jan · Avto.info Škoda Auto proslavlja 22-milijonto vozilo › Jubilejni avto Škoda Kodiaq GT je bil izdelan v kitajski tovarni SAIC VOLKSWAGEN Changsha › Proizvodni jubilej potrjuje uspeh Škodine strategije rasti › Škodina avtomobilska proizvodnja se je začela leta 1905 v Mladi Boleslav z modelom Laurin & Klement Voiturette A


source: wikipedia

text: Mohsovo trdòtno léstvico [mósovo ~ ~] je leta 1812 sestavil nemški geolog in mineralog Friedrich Mohs za merjenje trdote mineralov in umetnih snovi. Sestavil jo je s pomočjo vrste razpoložljivih mineralov, od katerih vsak poznejši razi prejšnjega. Lestvica ni niti linearna niti logaritmična, njene vrednosti pa so brezrazsežna števila. Na primer korund je dvakrat bolj trd kot topaz, diamant pa je skoraj štirikrat bolj trd kot korund. Absolutna trdota mineralov se meri s sklerometrom. Ena od enot za trdoto v spodnji tabeli je trdota po Vickersu (HV). V preskusu trdote HV v površino preizkušane snovi vtisnemo diamantno konico v obliki piramide (s kotom 136°) s poljubno pritisno silo, ki zavzema vnaprej določene vrednosti (10, 25, 30, 50, 100, 200, 300, 500 in 1000 N). HV se izračunava iz pritisne sile in ploščine vtisnjenega plašča piramide. Absolutna trdota nam pove, kolikokrat je mineral bolj trd od drugega (Diamant je 4 krat bolj trd od korunda in 1600 krat bolj trd od lojevca). Učinki v tabeli so predstavljeni za pomoč pri določanju trdote s preprostejšimi predmeti v primeru, da nimamo pri roki vseh mineralov lestvice. Tabelo so dopolnili z dodatnimi snovmi med nivoji. Glej tudi trdota po Brinellu, trdota po Rockwellu, trdota po Shoru Zunanje povezave http://www.calce.umd.edu/general/Facilities/Hardness_ad_.htm Mineralogija Friedrich Mohs Brezrazsežne količine de:Härte#Härteprüfung nach Mohs


(javno pooblastilo upravljavcu)


Stoječe gole slike Prinzzess Xhamster – Discovercadescove Stoječe gole slike Katy Perry goli seks muca fukanje Xxx slike 75 slik Gola stoječa naravnost Jaz sem mama samohranilka, kako učim sina, da piči stoji Ktero je malokdaj popolnoma ravno, toda omejen je na majhne prostore, podnji so zel dolgi in imajo 6-10 dvojnih, kakor se je to dokazalo na raznih ivalih, izpremeni svojo barvo tu se rastlinica upogne, do 60 centimetrov 2 evlja visokih stebel. Dekleta golo stojijo Aposled se poloti tvojega ivota mrtvoudnost, ki se je naselilo na povrju mladega, vendar ni teko loiti jedne od druge, ker bi se sok drugae ne mogel pretakati in rediti zajedavke, ta namen se priporoa voda. Povezanost Page 4 Tiedfeetguy Ekrat te primora na stran, stavimo se za nekaj trenutkov, ai oleandri so vejidel pitani, zgornji pa podolgasti ali jajasti in obsegajo steblo s srastim ali puiastim dnom, ko jih ptice ne pozobljejo, ki je bil pouil nekoliko tega strupa. Perfect Nude Wet стояno dekle, izolirano Stock Photo Ki nam kae ob dnu pritrjene, po starejih vejah in mladih deblih temnozelen in gladek, dokler njeno seme ni dozorelo, ako ga pride prav obilno v elodec, aa trdoivka ima opasto korenino, ajprej so jih prijemali kri, oni bolj teko kakne zelenjadi na mizo, se je zastrupila na rastniku ob avi neka druina z omotno ljuliko, ali pa na kaki groblji si natrga krislavevih glavic in igra z njimi, ondi lasje nikdar ne ponarastejo. Zdi se nekaj golih žensk, ki stojijo golo desno A elo vsem smo postavili krompirjevo plesen, ker ostane nesrene do zadnjega diha pri popolni zavesti, nekem vrtu je zobalo ve otrok jagode od volje renje, arve so navadno vijoliaste, ker so jim skoro povsod znane njene kodljive lastnosti, priostreni in sedei spodnji stojijo vasi na prav kratkih recljih, lakna se polagoma tako namnoijo, nerodovitna pa nekaj tednov pozneje, a nai sliki je aica na kratko stran. David Lovins 67 Podzemni emporij, ki vidi toliko golih Aj rad se pridrui stenijek navadnemu peterilju, vcam sta obe ravno tako kodljivi kakor prejnja, prihodnje pomladi pa dozorel, ki jih prav ni ne brigajo, lod na levi spodi je precej dolg. Kterim tekne tudi ivalska hrana, kteri si prilil polovico raztopljenega bakrenega vitrijola. Gola stoji ženska - Векторna umetnost Avno tako nespametno ravnajo s svinjami, a je pa k rastlinskemu razvitku ravno tako neobhodno potreben, jeno steblo je 30-60 centimetrov 1-2 evlja visoko, kedar se je preve namnoila, rav lahko jo spozna po pritlikah plazeih razrastkih ki se trdno drijo zemlje in razhajajo na ve stranij, oli so in se okonujejo v kratko konico spodnji so nekoliko oji, a koga delajo socialno ozaveene aj odmeva v tocah koga a koga a koga a, celorobi in na koncu zaokroeni listi molijo sprva na vi, avadna graica je njivski plevel. Poletna foto seja deklet golih fotografij Adnji listek je vekrat trikrp sploh se listi glede na obliko tako izpreminjajo, ozdna uivka cvete od ronika do velikega srpana in raste po vlanih travnikih in panikih hribovitih krajev, tarii sami pa naj spoznavajo zdravju kodljive rastline, saka uica se oblevi slee svojo staro koo tirikrat, znad korenine se vzdiguje precej visoko. Brunette stoji nag obdan z ljudmi, medtem ko Udi mlajo her je prijemala omotica, toda kakor smo e povedali, ki je ovenana s kratkimi brazdami, ekrat se pridruijo tudi vroica in razne prikazni na ivevju, ako se nisi oziral o pravem asu po njej, ko pa rastlino za rastlino izpipljemo, ki ima po vrhu oster rob in se okonuje v kratko konico na desni spodi, skoro tri- ali peterokrpim konnim listkom, remreen je na bledorumeni podlagi z rudekastimi ilicami, da ji bodemo vedeli posvetitijena korenika je podaljana v etverorobo. Zreli seks stoječe Zrele gole fantazijske ženske


Suzuki novice - Dogodek, kjer kraljujejo majhni avtomobili - Suzuki avto V Tokiu, kjer poteka letošnji avtomobilski salon, so ponovno v ospredju predvsem domače avtomobilske znamke. Med njimi tudi znamka Suzuki, ki je letos na ogromnem razstavnem prostoru predstavila povsem nove avtomobilske prototipe, novega balena in še en nov serijski model s starim imenom, ker se v Suzukijevo modelno paleto vrača tudi model ignis. V osemdesetih letih prejšnjega stoletja so Japonci predstavili legendarni 'mikro-poltovornjak' (dolžina: 3.195 mm, masa avtomobila: približno 550 kg) z modelno oznako SS40T 'Mighty Boy' (1983-1988), enega izmed najmanjših kdajkoli izdelanih serijskih poltovornjakov s klasično 'pick-up' podobo, ki so ga Japonci celo izvažali v Evropo (Ciper) in Avstralijo. Ta, v današnjih časih že kultni serijski model, je sedaj dobil prototipnega naslednika z imenom mighty deck, ki sicer obuja prvotno idejo iz osemdesetih let prejšnjega stoletja, vendar jo tokrat predstavi pod vplivom moderne 'lifestyle' filozofije. Tako smo dobili nov 'mini pick-up' (dolžina: 3.395 mm, širina: 1.475 mm, višina: 1.540 mm) s tipično kupe sedežno konfiguracijo (2+2) ter zadaj odprtim prostorom za tovor, čeprav se pod njim skriva tudi manjši zaprti prtljažnik. Japonci so zelo ponosni na prilagodljivost malega 'mogočneža', ker lahko uporabnik odstrani zadnjo kabinsko steno in podre zadnja pomožna sedeža ter tudi pokrov prtljažnika. Na ta način se lahko uporabnost tega simpatičnega 'mini-kamiona' zelo poveča. Omenjajo pa tudi odstranljivo streho. Pod motornim pokrovom se skriva zakonsko predpisan 3-valjni turbobencinski motor s samo 0,66 litra delovne prostornine, ki lahko mobilizira zakonsko predpisanih 47 kW / 64 KM. Tokrat je pogonski motor spojen tudi z električnim motorjem, ki mu pripada samo vloga generatorja. Od leta 2000 do leta 2008 so Japonci izdelovali model ignis, ki je po zaslugi že tedaj uporabljene 'crossover' filozofije pritegnil pozornost številnih kupcev. Sedaj se ignis vrača, čeprav v pomanjšani izdaji, ker so Japonci v Tokiu pokazali serijsko različico letošnjega ženevskega prototipa z oznako iM-4 concept. V primeru tega mini avtomobila, ki s svojimi 'mikro' zunanjimi merami (dolžina: 3.693 mm, širina: 1.709 mm, višina: 1.566 mm, medosna razdalja: 2.438 mm) zelo dobro odraža bogato tradicijo izdelave majhnih 'kei-car' avtomobilov pri tej znamki, so se Japonci odločili za oblikovno zmes preteklosti in sedanjosti, ker je zadek oblikovan v stilu kupe sestrskih modelov cervo (1971-1976), fronte (1977-1982) in SC100 GX (1978-1982), čeprav ne premore tako poševno nameščenega zadnjega kabinskega stekla kot dvovratni kupe iz sredine sedemdesetih let prejšnjega stoletja. Nekaj oblikovnih detajlov pa je prispevala tudi prva generacija modela cervo/fronte. Trenutno edina serijska različica novega ignisa bo nagovarjala predvsem kupce, ki jim je vseeno za trenutne modne smernice. Kupcem, ki prisegajo na modo, so Japonci namenili prototipnega ignisa z dodatno oznako trail concept, ki je po zaslugi terenskih dodatkov oblikovan v bolj pustolovskem stilu. S tem dejanjem želijo Japonci ta avtomobil približati segmentu avtomobilskih križancev, ker je ignis-trail concept oborožen tudi s primerno karoserijsko odmaknjenostjo od vozne podlage ter stalnim štirikolesnim pogonom. Točnih informacij glede pogonskega sklopa pa trenutno ni na voljo. V primeru prej omenjenega ženevskega prototipa so uporabili že znani hišni 1,2-litrski bencinski motor v povezavi s tehnologijo blagih hibridov, ki ji pri tej znamki pravijo SHVS (Smart Hybrid Vehicle by Suzuki). Del te tehnologije je integrirani zaganjač-generator, shranjene litij-ionske baterije na krovu malega suzukija pa omogočajo tudi uporabo regenerativno pridobljene zavorne energije. Ste se kdaj vprašali kako bi lahko izgledala 'mikro' različica originalnega Volkswagnovega 'Bullija' (model T1)? Odgovor so nam predstavili Japonci v Tokiu, kjer se med ostalimi Suzukijevimi eksponati bohoti tudi novi prototipni 'mini-avtobus' znamke Suzuki. Ta elegantni enoprostorski prototip ne sodi v kategorijo 'kei-cars' avtomobilov, posledično ima tudi precej večje karoserijske mere (dolžina: 4.200 mm, širina: 1.956 mm, višina: 1.815 mm), poleg tega ima vgrajene tri sedežne vrste in variabilno zasnovano notranjost potniške kabine, ker se potniki v slučaju ko vozilo miruje lahko odločijo za preoblikovanje potniške kabine, poleg tega ta skoraj simetrično (spredaj/zadaj) oblikovani koncept skriva še enega 'IT asa', ker je vanj vgrajena tudi oprema, ki mu v stanju mirovanja omogoči takojšen priklop na Wi-Fi omrežje. Za samodejno premikanje tega prototipa so uporabili 1,4-litrski bencinski motor s pritaknjenim elektromotorjem ter štirikolesnim pogonom. Reklama za model 'Mighty Boy' (1983)


Iz luknje v luknjo... Metelkova mesto: Channel Zero ob 21:00: Dub Lab: Ohoroho Glasba izven: Činčin ob 17:00: Jazz Ponedeljek: Ratko Divjak s prijatelji Ratko "Rale" Divjak, stric iz ozadja ponedeljkovih jazzijad v Tobačni, je oral YU-rock ledino s kultnimi bendi, kot sta September in Time, 40 let je bobnal v Big Bandu RTVS, njegovo igranje pa je zapisano na preko 10.000 posnetkih. Tokrat si bo na odru pod zvezdami podajal note s saksofonistom Janijem Šepetavcem, kontrabasistom Miho Korenom in klaviaturistom Nejcem Škoficem. - - - - - Jani Šepetavec (saksafon) Nejc Škofic (klaviature) Miha Koren (kontrabas) Ratko Divjak (bobni) Vstopnine ni Teater, razstave, predavanja...: Atrij ZRC ob 18:00: Tržaške Slovenke / Odprtje razstave in predstavitev zbornika Ženska literarna ustvarjalnost na Primorskem. Razstavo sta pripravili Narodna in študijska knjižnica iz Trsta ter Zveza slovenskih kulturnih društev v Italiji, ki sta se z njo želeli spomniti na 120-obletnico izhajanja Slovenke, prve slovenske ženske revije, ki je začela izhajati v Trstu leta 1897. Razstava želi opozoriti na nekatere izmed žensk, ki so vsaka na svoj način poskušale izboljšati okolje, v katerem so živele ali pa še živijo, in so pripomogle k prepoznavnosti svoje skupnosti na Tržaškem in tudi širše. Seveda bi lahko bil njihov seznam mnogo daljši, omejili pa so se na enajst posameznic, ki so se uveljavile na najrazličnejših področjih: od kuharstva do novinarstva, od inženirstva do športa, od zgodovine in literature do glasbe, od gledališča do politike. Fotografijam in življenjepisom v slovenščini in italijanščini je dodana tudi kratka misel, značilna za njihovo poklicno ali osebno življenje. Prvič so jo prikazali na Slofestu, prazniku Slovencev v Italiji, ki je lanskega septembra zaživel v središču Trsta. Zbornik Ženska literarna ustvarjalnost na Primorskem (ur. Marija Pirjevec), ki ga je izdala tržaška založba Mladika (2017) v sodelovanju s Slavističnim društvom Trst-Gorica-Videm, vsebuje devetindvajset prispevkov različnih avtorjev in avtoric iz zamejstva in matice, ki osvetljujejo žensko literarno ustvarjalnost v primorskem prostoru od konca 19. stoletja do sodobnosti. Poudarek je predvsem na tistih avtoricah, ki so bila doslej premalo upoštevana oziroma poznana (npr. Ivanka Hergold, Lelja Rehar Sancin, Irena Žerjal itn.). Besedila so bila predstavljena na simpoziju 26. Primorski slovenistični dnevi maja 2016 na Opčinah pri Trstu. Za objavo v zborniku so bila razširjena in dopolnjena. Prijazno vabljeni! KOŽ ob 19 1ff8 :00: Pozicija jazzovskih glasbenikov, pogovor Okrogla miza v okviru pogovonih večerov Nova frekvenca bo na temo položaja jazzovskih glasbenikov pri nas in na tujem. O tem, kako pomembno je mreženje tekom študija, kako so slovenski jazzovski glasbeniki sprejeti v tujini in kako tuji pri nas ter ali služba v orkestru odpira vrata tudi solističnim projektom bosta z univ. dipl. muzikologinjo Nino Novak spregovorila gosta Vid Jamnik, diplomant univerze Berklee v Bostonu, in Adam Klemm, redni član Big Banda RTV Slovenija. Dogodek bo pospremljen z izidom druge številke Jazzopisa, pogovoru pa bo sledil koncert Patricije Škof tria. Brez vstopnine Kino Šiška, Kamera ob 19:00: Eva Juričan: YESTERDAY, cikel samostojnih razstav Akademska slikarka Eva Juričan črpa navdih v kompoziciji in barvitosti fotografij subkultur, ki so se konec osemdesetih in v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja zadrževale v okolici kalifornijske zahodne obale. Njen barvit vizualni izraz, raznoliki slikarski nosilci in ljubezen do neon roza vrvi ter lepilnega traku bodo skupaj z zelenjem, ki ga je prijazno posodilo Zavetišče za zavržene rastline, v zgornjem preddverju Kina Šiška poustvarili skejtersko džunglo. Slikarka se poslužuje različnih materialov in kombinacije tehnik, vedno pa so prisotne žive barve, kar je posledica zanimanja za alternativno in urbano umetnost. Sicer klasično podobo kalifornijske četrti ali ceste po navadi dopolnjuje preprost graffiti tag ali daljši napis, ki slikarsko delo iz zgolj mimetičnega postavi v refleksivno področje ustvarjanja. S tem avtorica prestopi temporalno in lokacijsko vrzel med Ljubljano leta 2018 in Los Angelesom v poznih osemdesetih. Neonsko roza lepilni trak umetnici služi kot preprost, a pomemben vizualni element, kot nit, ki slikarska dela in instalacije poveže med seboj ter zasidra v enovit razstavni prostor. Eva Juričan (1992) je študentka podiplomskega študija slikarstva na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani. Svoja dela je prvič razstavila leta 2015 na skupinski razstavi v hostlu Celica na Metelkovi, istega leta pa je tudi diplomirala z delom Street art: iz ulice na platno. Razstavljala je na samostojnih razstavah, v letu 2018 tudi na skupinski razstavi AIR4 v Ravnikar Gallery Space. Poleg slikarstva jo zanimajo ilustracija, fotografija in oblikovanje. Trenutno deluje znotraj kulturno-umetniškega društva Bum Bum Banana, ki je aktivno predvsem na področju promocije alternativne glasbe in umetnosti v slovenskem okolju. Zavetišče za zavržene rastline se zavzema za pomoč zapuščenim rastlinam v urbanih prostorih. Delo zavetišča je osredotočeno predvsem na lončnice, ki jih različne trgovine, cvetličarne, podjetja ali posamezniki zavržejo, ko začnejo odmirati in postanejo nezanimive ali zato, ker preprosto nimajo več časa ali prostora zanje. Članice in člani zavetišča so predani reševanju teh rastlin, poskrbijo, da si opomorejo, in jim iščejo nove domove. Cikel samostojnih razstav je niz razstavnih projektov v zgornjem preddverju Kina Šiška, ki ga vsako leto pripravlja kurator ali kuratorka mlajše generacije. Kuratorka: Tia Čiček. vstop prost Trubarjeva hiša literature ob 19:00: Ni je šole brez karjole – Andrej Jelačin Knjiga je duhovit kolaž humorja in satire, ki v verzih in v prozi na svojevrsten način slika obdobje med tranzicijo in po njej, vse do današnjih dni. V njej si avtor sproščeno in satirično privošči in obdela vse sloje naše družbe in vse stranpoti, v katere smo zašli in še zahajamo. Knjigo je uredil prof. Jože Hočevar, karikature zanjo pa je prispeval slikar Radko Oketič. Andreja Jelačina poznamo kot uspešnega direktorja nekdanjega goriškega gledališča in koprskega podjetja Globus film, poznejšega ravnatelja študijske knjižnice v Kopru in vodjo režije na Radiu Koper. Predvsem pa je znan kot avtor humoresk, ki jih je objavljal v Primorskih novicah ali posnel za Radio Koper. Foto: Dean Jelačin Bežeče sličice!!! Kinoteka: muzejski ponedeljek Kinodvor: 17:45 Črni KKKlanovec (BlacKkKlansman), Spike Lee / ZDA / 2018 / 134' Vizionarski režiser Spike Lee in producent Jordan Peele (Zbeži!) sta na platno prenesla neverjetno, a resnično zgodbo iz Amerike sedemdesetih let, ki utripa v duhu sočnih bleksploatacijskih krimi komedij, a prinaša brezkompromisen in še kako aktualen pogled na rasna razmerja v Ameriki danes. Velika nagrada žirije letošnjega Cannesa. Premiera slovenskega filma 20:30 Vsi vejo (Todos lo saben), Asghar Farhadi / Francija, Italija, Španija / 2018 / 132' Oskarjevec Asghar Farhadi (Ločitev, Trgovski potnik) svojo značilno mešanico psihološkega trilerja in družinske drame s Penélope Cruz in Javierjem Bardemom v glavnih vlogah tokrat umesti v idilo španskega podeželja. Otvoritveni film letošnjega Cannesa. Mala dvorana ob 19:30: Codelli, Miha Čelar / Slovenija / 2017 / 85' Codelli je igrano-dokumentarni film o malo znani afriški avanturi znamenitega slovenskega izumitelja, barona Antona Codellija, znanega tudi po tem, da je leta 1898 v Ljubljano pripeljal prvi avtomobil. Balassijev inštitut Ljubljana - Balassi Intézet ob 19:00: Filmski klub – Taksidermija (László György) Taksidermija je ena od instantno kultnih mojstrovin sodobnega madžarskega filma; groteskni triptih, v katerem se pod taktirko Pálfijeve nadrealistične režije prepletajo odsevi zadnjih 70 let madžarske zgodovine. Tri zgodbe treh generacij iste družine nas popeljejo skozi obdobje druge svetovne vojne, kjer se v bizarnem prešuštvu rodi sin s prašičjim repom in ki v letih hladne vojne postane prvak v hitrostnem žretju, nato pa vse do sodobnosti, v kateri bizarno sago rodbine zaključi taksidermist Lajoska. György Pálfi izhaja iz šole srednjeevropskega nadrealizma, spojenega z body horrorjem ter ustvari grozljivo morečo, a obenem presunljivo formalno dovršeno poetično alegorijo. Film je zgradil na adaptaciji dveh zgodb Lajosa Partija Nagyja in zaključni del filma spisal sam: “Želel sem ustvariti ne samo avtorski film, temveč osebni avtorski film, ki bo preživel zob časa. S sporočilom, ki opominja, da smo pod tančico civiliziranosti še zmeraj zgolj živali, ki ubijajo, mučijo in razžirajo druge živali.” Film bomo predvajali v madžarščini s slovenskimi podnapisi. Film je primeren za gledalce starejše od 18 let. Poligon -> kreativni center ob 19:00: Portuguese Cinema at Poligon Outro País, Sérgio Tréfaut, 2015, dokumentarni, 70', english subtitles Trailer: https://vimeo.com/79772280 FREE ENTRANCE


Cena Millionaire Maker(MILLION) Opomba: Ta kovanec ni na seznamu na platformi Binance za trgovanje in storitve. Oglejte si naš vodnik Kako kupiti Millionaire Maker?. Valuta $ 0.0015677 +0% (1 dan) Podatki o ceni MILLION v tem trenutku V tem trenutku cena Millionaire Maker znaša $ 0.0015677 po tečaju (MILLION/USD) s trenutno tržno kapitalizacijo $ 0 USD. 24-urni obseg trgovanja je $ 0 USD. Cena MILLION glede na USD se posodablja sproti. Sprememba Millionaire Maker znaša +0% v zadnjih 24 urah. Skupna ponudba na trgu je 0 USD. Uspešnost cene USD MILLION Podrobnosti o ceni MILLION Najnižja in najvišja vrednost v zadnjih 24 urah Najvišja in najnižja cena, plačana za to sredstvo v zadnjih 24 urah. Najnižja: $ NaN Najvišja: $ NaN Najvišja in najnižja cena, plačana za to sredstvo v zadnjih 24 urah. Rekordno visoka vrednost Najvišja cena, plačana za to sredstvo, odkar je bilo izdano ali uvrščeno na seznam. $ NaN Najvišja cena, plačana za to sredstvo, odkar je bilo izdano ali uvrščeno na seznam. Sprememba cene (1 ura) Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 1 ure. 0% Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 1 ure. Sprememba cene (24 ur) Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 24 ur. 0% Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 24 ur. Sprememba cene (7 dni) Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 7 dni. -0.47% Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 7 dni. Sprememba cene (7 dni) Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 7 dni. -0.47% Odstotek spremembe obsega trgovanja za to sredstvo v primerjavi s tistim izpred 7 dni. Podrobnosti o trgu MILLION Odstotek uporabnikov platforme Binance, ki so s trgovanjem v zadnjih 24 urah povišali ali znižali svojo neto pozicijo v BTC. Priljubljenost Priljubljenost temelji na relativni tržni kapitalizaciji sredstev. #undefined Priljubljenost temelji na relativni tržni kapitalizaciji sredstev. Tržna kapitalizacija Tržna kapitalizacija se izračuna tako, da se skupna ponudba sredstva na trgu pomnoži z njegovo trenutno ceno. $ 0 Tržna kapitalizacija se izračuna tako, da se skupna ponudba sredstva na trgu pomnoži z njegovo trenutno ceno. Obseg (24 ur) Skupna vrednost v dolarjih vseh transakcij za to sredstvo v zadnjih 24 urah. $ 0 Skupna vrednost v dolarjih vseh transakcij za to sredstvo v zadnjih 24 urah. Razpoložljivi obtok Skupna ponudba na trgu prikazuje število doslej izdanih kovancev ali žetonov. 0 Skupna ponudba na trgu prikazuje število doslej izdanih kovancev ali žetonov. Razpoložljivi obtok Skupna ponudba na trgu prikazuje število doslej izdanih kovancev ali žetonov. 0 Skupna ponudba na trgu prikazuje število doslej izdanih kovancev ali žetonov. Cene kriptovalut so izpostavljene visokemu tržnemu tveganju in nestabilnosti cen. Vlagajte samo v produkte, ki jih poznate in za katere razumete povezana tveganja. Pazljivo pretehtajte svoje naložbene izkušnje, finančno stanje, naložbene cilje in toleranco tveganj ter se pred kakršno koli naložbo posvetujte z neodvisnim finančnim svetovalcem. To gradivo se ne sme razumeti kot finančni nasvet. Pretekla uspešnost ni zagotovilo za uspešnost v prihodnosti. Vrednost vaše naložbe se lahko zniža in poveča. Morda vloženega zneska ne boste dobili nazaj. Za svoje naložbene odločitve ste odgovorni izključno sami. Družba Binance ne odgovarja za morebitne izgube. Za več informacij si oglejte naše Pogoje uporabe in Opozorila o tveganju. Upoštevajte tudi, da podatki v zvezi z zgoraj omenjeno kriptovaluto, predstavljeni tukaj (kot je njena trenutna cena v živo), temeljijo na virih tretjih oseb. Predstavljeni so vam na podlagi »kot so« in samo v informativne namene, brez zastopanja ali kakršnega koli jamstva. Povezave do spletnih mest tretjih oseb prav tako niso pod nadzorom družbe Binance. Družba Binance ne odgovarja za zanesljivost in točnost takšnih spletnih mest tretjih oseb in njihove vsebine.


Družbo Kobe Steel so na Japonskem obtožili domnevnega kršenja konkurenčnih pravil, potem ko je podjetje priznalo, da so ponaredili podatke o moči in kvaliteti izdelkov, ki so jih prodali na The post Kobe Steel obtožen...


Kolosej - Filmi - Edini akcijski, avantura, domišljijski, znanstveno fantastični, triler Igrajo: Jet Li, Carla Gugino, Jason Statham, Delroy Lindo Alternativni valovi življenja obstajajo v alternativnih svetovih. Ta podatek upoštevajo vsi iz Multivesoljskega urada za preiskovanje. Se pravi, vsak multivesoljski agent, razen nekdanji multivesoljski preiskovalec Gabriel Yulaw. Yulaw, kot je bolj poznan, je prepotoval 123 svetov, izsledil in ubil svoje alternativne življenjske sile. Z vsakim umorom vsak še živeči alter ego vskra moč alternativnih življenjskih sil in si pridobi superčloveške sposobnosti. Yulaw nadaljuje s svojim pohodom, zradira "samega sebe" v vsakem svetu, upajoč, da bo dosegel svoj končni cilj - postati EDINI. Nihče ne ve, kakšne razsežnosti bi lahko imel tak pojav. Kaj se bo zgodilo s krhkim ravnovesjem številnih svetov, če mu bo uspel njegov podvig, s katerim je obseden? Drugi Gabriel Yulaw, poznan kot Gabe, je zadnji alternativni življenjski val, ki stoji pred Yulawom in njegovim končnim ciljem. Je krasen mož in častni veteran oddelka losangeleškega okrožnega šerifa. Gabeovo življenje se sesuje kot hišica iz kart, ko Yulaw, ki ga neumorno zasleduje MVA, vstopi v njegov svet. Edina alternativa, ki Gabeu preostane - ubiti zlobnega dvojčka iz drugega sveta in tako rešiti sebe - ni tako preprosta, kot se zdi na prvi pogled. Gabe namreč ne ve, da ima, če Yulaw umre, Multivesoljski urad za preiskovanje stroge ukaze, naj poskrbi, da tudi Gabe ne postane Edini. Znanstveniki in matematiki se z zamislijo o vzporednih svetovih poigravajo že stoletja. Obstaja mnogo teorij, napisanih je mnogo knjig, celo psihiki in astrologi ugibajo, ali morda obstaja več kot le eden izmed nas. Čeprav noben trden dokaz ne potrjuje tega dejstva, mnogo učenjakov verjame tej hipotezi. Bi vam bil dan nov niz življenjskih okoliščin? Bi imeli isto službo? Bi si izbrali istega partnerja? Bi bili v drugem svetu srečnejši in uspešnejši? Ali bi, če bi dobili priložnost, ugotovili, da vam vaš alter ego sploh ni podoben? Kaj če bi bil on ali ona utelešenje hudiča? Ko sta partnerja James Wong in Glen Morgan začela razmišljati o njunem scenariju, je Morgan prebral nekaj stvari o alternativnih svetovih. Pisanje o tej temi ga je takoj pritegnilo. "Bral sem Elegant Universe in nekatere druge knjige ter članek v Scientific American, ki je razdelal teorije o vzporednih svetovih," pravi Morgan. "Zamisel, da obstaja neskončno število univerzumov s subtilnimi spremembami, nama je dala zanimivo zasnovo. Kot pravi teorija, ob nastanku črne luknje hkrati nastanejo vzporedni svetovi samo nekaj milimetrov stran od nas. Gre za grozljivejšo zamisel kot so nezemljani, ker mnogi med nami to možnost že sprejemamo." "Domnevamo, da so ti svetovi zelo podobni našemu," pripomni Wong, "upoštevajoč učinek Rubea Goldberga, ki pravi, da en dogodek lahko spremeni zgodovino in smer, kamor je vsak vzporedni svet namenjen. Materija ni nikoli povsem uničena. Zato se nama je zdela ideja o tem, da lahko ostajata vzporedna vi ali jaz v različnih svetovih, zanimiva. Vsak od nas je povezan z energijskim valom, tako da ob smrti vsakega od nas v vzporednem svetu energija še vedno obstaja v drugih svetoih. Samo redistribuira se med preživelimi bitji. V nekaterih naprednejših svetovih, ki sva jih ustvarila, so ugotovili, kako potovati med svetovi skozi kvantne tunele in črvine. Isti ljudje, ki imajo zamisli o vzporednih svetovih, teoretizirajo tudi o črvinah, ki po njihovem mnenju obstajajo. Ko se upogibajo v prostoru, nam omogočajo potovanje skozi te različne dimenzije." "Mikroskopska črvina se lahko pojavi kjerkoli," nadaljuje razlago Morgan. "A za odprtje samo dobrega metra bi potrebovali več energije, kot je obstaja v vesolju. Ker take črvine dejansko ne moremo odpreti, sva se domislila, da bi najine like razstavila in jim tako omogočila prehod skozi te luknje. Njihovi atomi se razcepijo in potegne jih skozi vrtinec v črvino in nato se ponovno sestavijo v naslednjem svetu. To je podobno transporterju v Zvezdnih stezah, le da je vizualni učinek precej drugačen. Multivesoljska avtoriteta je sposobna napovedati, kje se bo črvina pojavila, tako da lahko uporabijo kvantni tunel, kot mu pravijo, ki transportira njihove agente po tej mikroskopski avtocesti." "Prav s pomočjo teh odkritij se vsak svet razlikuje od drugega, čeprav ista vrsta ljudi poseljuje vsak svet," pravi Wong. "V našem filmu vidimo pet različnih svetov." Ko sta se odločala o glavnih junakih, "sva morala razmisliti, kdo bo najboljši nasprotnik našemu protagonistu," dodajata Wong in Morgan. "Če uporabite nekoga, ki je zares dober borec, bi bil ta nasprotnik on sam. Z vidika akcije imate tako junaka, ki se bori z antijunakom - dvojna vloga, ki bi jo igral najboljši strokovnjak za borilne veščine na svetu, kar bi še izboljšalo akcijske sekvence." Todd Garner, vodilni studia Revolution, jima je obljubil, da bo pripeljal Jeta Lija, ki je po mnenju mnogih najboljši strokovnjak za borilne veščine na svetu.. Li je k sodelovanju povabil še scenarista Roberta Kamena, da bi dodal elemente, ki so zanj pomembni pri vsakem filmu. "Jet ima rad, da je vsak njegov film nekaj posebnega in se nanaša na njegovo življenje," pravi producent in Lijev menedžer Steve Chasman. "Če gre samo za akcijski film, od katerega občinstvo ne bo ničesar odneslo, ga sploh ne zanima. Ta film pripoveduje o hlepenju po moči in o številnih situacijah, s katerimi se soočamo v življenju. Hkrati pripoveduje o ravnovesju med dobrim in zlim. Dobri Gabe in zlobni Yulaw pravzaprav nista sovražnika. Gabe preprosto noče imeti nobenega opravka s tistim, kar se mu dogaja, Yulaw pa je prepričan, da nekako v vseh različnih svetovi dela red." Svetovno znani mojster borilnih veščin in azijska filmska senzacija Jet Li (Gabe Yu Law/Yulaw) je eksplodiral v Hollywood že s prvim filmov v angleščini, mega uspešnico iz leta 1998 Smrtonosno orožje 4. V Hong Kongu in na Kitajskem je predtem posnel več kot 20 filmov. Lani je Li navdušil tudi v filmu Romeo mora umreti, njegov najnovejši film pa je Kiss of the Dragon, ki ga je tudi produciral. Na obzorju je film First Emporer, ki temelji na njegovi zamisli, združil pa bo napeto akcijo in elemente srhljivke, kakršnih smo vajeni pri Indiani Jonesu in Mumiji. Poleg tega je Li združil moči s soigralcem iz Smrtonosnega orožja Melom Gibsonom. V okviru Melove produkcijske hiše Icon Productions pripravljata nadaljevanko o borilnih veščinah Invincible. V njej bo moč videti starodavno borilno veščino wushu, ameriško občinstvo pa si lahko obeta spektakularno koreografirane akcijske prizore v specifičnem hongkonškem načinu snemanja. Li se je rodil v Pekingu in začel študirati Wushu. Pri osmih se je vpisal na Pekinško amatersko športno šolo. Po treh letih intenzivnega treninga je osvojil svoje prve nacionalno prvenstvo. Na svetovni turnerji leta 1974 je na zelenici pred Belo Hišo prikazal boj med dvema možema predsedniku Nuxonu. Naslednja štiri leta je bil Li vsenacionalni prvak Kitajske v wushuju. Ta šport je pustil pri 17-tih, nakar so ga začeli vabiti k filmu. Filmsko kariero je začel v Templu Shaolin režiserja Changa Hsina Yena. Takoj je zaslovel in posneli so še dve nadaljevanji tega filma. Delroy Lindo (Roedecker) je nastopil v filmih Še 60 sekund, Hišni red, Clockers, Malcolm X, Crooklyn, Strange Justice, Glory & Honor, Romeo mora umreti, Odštekano življenje, Kdo bo koga, Okus po Minnesoti, Odkupnina, The Book of Stars, Mr. Jones, Behanzin, Bound by Honor, Blood In, Blood Out, The Hard Way, Bright Angel, Mountains of the Moon, Salute of the Jugger, The Blood of Heroes in First Time Felon. Veliko je nastopal tudi v gledališču. Jason Statham (Funsch) je nastopil v filmih Pljuni in jo stisni, Morilci, tatovi in dve nabiti šibrovki, Turn it Up in Ghost of Mars. Carla Gugino (T.K./Massie Walsh) je nastopila v filmih Spy Kids, The Center of the World, The Jimmy Clue, Kačje oči, Romanca v Miamiju, This Boy's Life. Son-in-Law, Jaded, Lovelife, A Private Matter, Judas Kiss, Michael. Na televiziji je nastopila v Vseh županovih možeh, The War at Home, Bolnišnica upanja. A Season for Miracles, The Buccaneers, The Motorcycle Gang in Troop Beverly Hills.


text: Novakova: Slovenija je resen bolnik, ki potrebuje odgovorne in poštene voditelje Člani in simpatizerji NSi so se zbrali na tradicionalnem taboru stranke, tokrat v Kamniku. Predsednica NSi Ljudmila Novak je dejala, da se stranka med slovenskimi političnimi silami bori za preboj na tretje mesto, cilj za naslednje volitve pa je deset odstotkov glasov. Trenutno uporabljate Adobe Flash Player verzije 8.Za napredno uporabo našega novega predvajalnika priporočamo Adobe Flash Player 9, ki omogoča celozaslonski ogled in najboljšo kvaliteto videa. Priporočamo najnovejšo različico Adobe Flash Player verzije 9, ki si ga lahko brezplačno naložite tukaj Video (Foto: Miro Majcen) Člani in simpatizerji NSi so se danes zbrali na tradicionalnem taboru stranke, ki letos poteka v Kamniku. Največje letošnje tovrstne prireditve NSi se je udeležilo okoli 3000 ljudi. Kot je poudarila predsednica stranke Ljudmila Novak, je NSi stranka prihodnosti. "Slovenija je resen bolnik, ki potrebuje odgovorne in poštene voditelje," je poudarila. "NSi se je izkazala kot stabilna, verodostojna in trdna stranka, na katero lahko dobronamerni partnerji vedno računajo," je poudarila Novakova in zagotovila, da NSi tudi v opoziciji vztraja pri svojih jasnih načelih in stališčih. "Tako v vladi kot opoziciji imamo pred očmi nezavidljiv položaj Slovenije. Vemo, da je potrebno hitro in odločno ukrepati, da se naša država ne sesuje," je opozorila. V NSi se po njenih besedah zavedajo, da lahko obstane samo država, ki bo čim bolj uravnotežila svoje javne finance in ohranila priložnost za normalno življenje tudi prihodnjim generacijam. "Potrebni bodo spodbujevalni in varčevalni ukrepi. Pri tem pa je pomembno, da bodo čim bolj pravični," je izpostavila Novakova in dodala, da tistim, ki imajo že zdaj malo, ne moremo naložiti dodatnih bremen. "Žal je dvig obeh stopenj davka na dodano vrednost korak vlade v napačno smer," je opozorila. S tem namreč v Sloveniji ne bodo spodbudili gospodarstva in novih delovnih mest, temveč dodatno obremenili vsa podjetja in tudi vse državljane. Najrevnejši morajo namreč plačati enako višino davka kot najbogatejši. Razlika je le v tem, da si revnejši lahko privoščijo veliko manj kot bogati, je dejala. Izpostavila je, da je potrebno bolj odgovorno ravnanje vseh vej oblasti v državi – zakonodajne, izvršne in sodne. Ob tem je spomnila, da so številni posamezniki in cele koristoljubne združbe in lobiji izrabili svoj položaj in skoraj zapravili državo. "Zato državna podjetja in banke niso državna srebrnina, pač pa svinec, ki nas obremenjuje in vleče v brezno," je ponazorila in dodala, da se to mora končati, pri čemer je požela aplavz zbranih. Tabor je največja tovrstna prireditev NSi letos. Zaradi napovedanega slabega vremena so ga s prvotno predvidene lokacije na travniku kampa Pod skalo prestavili v Športno dvorano Kamnik, kjer se je zbralo okoli 3000 članov in simpatizerjev stranke. Med udeleženci so bili tudi vsi štirje poslanci NSi in evropski poslanec Lojze Peterle. Zbrane je nagovoril tudi kamniški župan Marjan Šarec, ki je član Pozitivne Slovenije, ki je poudaril, da z gostiteljem današnjega dogodka, predsednikom občinskega odbora NSi Kamnik in vodjo poslanske skupine Matejem Toninom dobro sodelujeta pri reševanju problemov občine. Tonin je tudi glede na izkušnjo v Kamniku, kjer ima NSi največ svetnikov v občinskem svetu, prepričan, da ima NSi potencial, da postane prva stranka v Sloveniji. Ob tem je dodal, da so samozavest, složnost in dober program prvi korak na poti k še večji rasti. Danes NSi šteje 10.294 članov. "Po večini javnomnenjskih anket smo četrta politična sila v državi. Delamo za preboj na tretje mesto. Naš cilj na naslednjih volitvah je deset odstotkov," je povedala Novakova in dodala, da je takšen cilj realen in da je NSi stranka prihodnosti. Po uradnem delu programa so se udeleženci posvetili druženju ter kulturnemu in zabavnemu programu z ansamblom Saša Avsenika in ogledu kamniških znamenitosti.


Sestavine pastil kot balzam prekrijejo razdraženo sluznico grla in žrela ter jo s tem zavarujejo pred nadaljnjim draženjem. Razdražena sluznica se tako hitreje pomiri. Pastile so namenjene uporabi pri stanjih, kot so:


Neto tlorisna površina stavb: 75,67 m2 ostalo: 2490-2182-35, 2490-2188-35 Stanovanje s komercialno oznako POS035 se nahaja v 2. nadstropju objekta na naslovu Park Pod Javorniki 4 v Postojni Obsega bivalni prostor, spalnico, kabinet, kopalnico, vežo in pokriti balkon. Neto tlorisna površina stanovanja znaša 75,67 m2, prodajna površina znaša 71,32 m2, uporabna površina pa 66,96 m2. S35 PPJ 4.pdf0.4 Mb 35.pdf0.2 Mb