Kupiti poceni zakonsko posteljo v Ljubljani - fotografije Svetpohistva.si Pomivalno korito Adria - črno mat Armatura Sinar za tuš podometna s preklopom Postelja z ležiščem v Ljubljani Pograd Kubus - 80x190 cm - bel-bel Pograd Rico - 80x190 cm - bor-bela Pograd Kubus - 90x200 cm - bor - bela Otroška postelja Kubus - 80x160 cm - bela - bela Pograd Kubus - 80x190 cm - bor - bela Otroška postelja Classic - 80x160 cm - bela+bela Otroška postelja Cars - 80x160 cm - rdeča Boxspring postelja Jasmina 140x200 Boxspring postelja Monro Otroška postelja Kubus - 80x160 cm - bor Postelje z ležiščem v kompletu z dostavo po celi Sloveniji Nakup postelj z vzmetnico Ena najbolj ugodnih načinov za kakovostno spanje je nakup postelje z vzmetnico. Ne le denar, privarčevali boste tudi čas, ki bi ga sicer potrebovali za ločen nakup ležišča oz. vzmetnice. Zakaj bi zapravljali čas, če lahko izberete kvalitetno posteljo z vzmetnico istega proizvajalca. Nakup te vam zagotavlja ustrezen izbor, saj proizvajalec poskrbi za optimalno prileganje in 'sodelovanje' postelje in vzmetnice. V kolikor še vedno raje izbirate ločeno, lahko v naši posebni ponudbi izberete posteljo in vzmetnico ter si prislužite do 3 % popust. Naša trgovina vam ponuja različne postelje z vzmetnico. Od francoskih, zakonskih, postelj z dvižnim mehanizmom, zložljivih, prenosnih, Boxspring postelj ali pa pogradov za stanovanja in sobe, kjer vlada prostorska stiska. S pogradom hitro, ugodno in enostavno pridete do treh ležišč v enem, kar je precej ceneje, kot če bi se odločali za posamične nakupe postelj in vzmetnic. Vrste postelj z vzmetnico Francoska postelja (izbirate lahko med različnimi materiali in barvami) Zakonska postelja (izbirate lahko med različnimi dimenzijami in modeli) Postelja z dvižnim mehanizmom (vsebuje velik predal za shranjevanje, s katerim pridobite ogromno prostora v sobi) Zložljiva postelja (posebej primerna, v kolikor imate pogosto prijatelje na obisku, ki prespijo pri vas) Otroška postelja (izbirate lahko med številnimi materiali in domislenimi dizajni, ki bodo vašemu otroku ustvarili čarobno sobo) Pogradi (izbirate lahko med številnimi dizajni in velikostmi, na voljo so tudi pogradi s tremi ležišči in izvlečnimi predali) Boxspring postelja (glavna značilnost je ta, da so oblazinjene in nekoliko višje kot klasične lesene postelje. Z višjo posteljo je vstajanje s postelje olajšano, prav tako pa se je lažje uleči. Postelja je lahko oblazinjena v različne materiale, prevladujeta umetno usnje in blago. Velja za najbolj prestižen in moderen izbor med posteljami). Ustrezna izbira postelje Izbira postelje je eden najpomembnejših odločitev, ko gre za opremljanje stanovanja oz. hiše. Gre za odločitev, s katero boste živeli še vrsto naslednjih let, zato dobro premislite, kaj pravzaprav potrebujete. Eden najpomembnejših dejavnikov je velikost postelje, ki je seveda pogostokrat pogojena z velikostjo prostora. Ponujamo različne dimenzije postelj z vzmetnicami. Večina postelj je na voljo tudi z dvižnim mehanizmom, ki poskrbi za izdatno shrambo oz. predal pod letvenim dnom postelje. Poleg dvižnega mehanizma so na voljo tudi postelje s klasičnimi predali, ki so idealne za majhna stanovanja, saj lahko z njimi pridobimo pomemben prostor za shranjevanje, ki ga v spalnici že tako ali tako praviloma primanjkuje. Poleg velikosti postelje je izjemno pomemben dejavnik tudi sama višina postelje. Za starejše osebe in ljudi, ki imajo težavo s hrbtenico, se priporoča postelja, ki je nekoliko višje odmaknjena od tal. Zelo pomemben dejavnik je tudi trdota ležišča. Pravo ležišče je najlažje najti, če poslušate svoje telo, jasno sporočilo pa dobite zjutraj, ko se zbudite in sami pri sebi preverite, kako se počutite ob prebujanju. Ne gre le za trdoto oz. udobje, pomembno se je tudi vprašati, ali morda potrebujete ležišče za alergike. Če je za otroke in mladostnike ustrezno tudi nižje ležišče z manjšo nosilnostjo, pa je za starostnike in ljudi, ki imajo težave s hrbtenico, priporočljivo višje ležišče z večjo nosilnostjo. Za starejše je morda primerno tudi tisto ležišče, ki ima nastavljiv dvižni mehanizem. Zakaj kupiti postelje z vzmetnico ravno na spletni trgovini Svetpohistva.si: Prednosti nakupa postelj z vzmetnico pri Svetpohistva.si Svetpohistva.si nudi dostopne cene, naročila obdelamo karseda hitro (če je naročeno blago na zalogi v našem skladišču in naročilo oddate do 14. ure, bo blago odpremljeno z naše strani še isti dan. Če katerega od naročenih artiklov nimamo na zalogi, bo vaša pošiljka odpremljena isti dan, ko artikle prejmemo na zalogo). Prijazno osebje vam bo znalo svetovati in izbrati tisto posteljo z vzmetnico, ki je najbolj primerna za vas in vaše želje. Postelje in vzmetnice imajo po večini dolg garancijski rok. Kako izbrati pravo vzglavje Postelja je glavni element spalnice, njen poudarek in središče pozornosti.


source: fineweb

text: Brižinski spomeniki Vsebina Zgodovinsko ozadje[uredi | uredi kodo] Po rezultatih paleografske analize sodeč so nastali v obdobju med letoma 972 in 1039, verjame pa se, da že pred letom 1000, izvirno besedilo pa naj bi nastalo že v 9. stoletju. Odkrili so jih leta 1807 v Bavarski državni knjižnici v Münchnu vezane v pergamentnem zborniku, ki je leta 1803 prišel tja iz samostana svetega Korbinijana v Freisingu. Ime so dobili po tem bavarskem mestu; leta 1854 je slavist in slovničar Anton Janežič na novo skoval slovensko krajevno ime Brizno, Brižnik,[1] kasneje pa so privzeli imena Brižinje, Brižine ali Brižinj. Zapisani so v zvrsti latinice, ki se je uporabljala v stoletjih po Karlu Velikem in se imenuje karolinška minuskula. Skupno gre za tri spomenike, ki so bili del popotnega pastoralnega priročnika freisinškega škofa Abrahama, ki je v Freisingu škofoval med letoma 957 in 993/994. Prvi in tretji spomenik sta obrazca splošne spovedi. Drugi spomenik je pridiga o grehu in pokori; ni le najstarejša slovenska pridiga, marveč je srednjeveška retorična mojstrovina. Celoten latinski kodeks obsega 169 pergamentnih folijev različne kakovosti. Največ besedil je govorov oz. homilij, sedem je liturgičnih, osem cerkvenopravnih, devet drugačnih zapisov in trije slovenski, največ govorov je namenjenih praznikom cerkvenega leta: advent in božič, svečnica, post, veliki četrtek, velika noč ipd. Nekatera liturgična opravila iz kodeksa lahko opravlja samo škof, več obredov pa tudi navadni mašniki.[2] Brižinske spomenike še danes hrani münchenska Bavarska državna knjižnica. Knjižnico so zapisi zapustili dvakrat. Leta 1970 so jih razstavili v Vatikanu,[navedi vir] maja in junija 2004 pa so bili na ogled v NUK v Ljubljani. Okoliščine[uredi | uredi kodo] V času Brižinskih spomenikov so bili krščanski bogoslužni obredi drugačni kot danes, za to dobo je značilna raznolikost v besedilih in posameznih sestavinah obredov. Rimski obred se je razlikoval od obredov v frankovskih deželah, 754. leta pa je frankovski vladar Pipin določil, da je treba sprejeti rimske obredne navade. Karel Veliki je poudarjal, da je latinščina edini jezik kulture in bogoslužja, a je škofom naročal, da je vernikom treba razlagati resnice in molitve, zlasti izpoved vere in očenaš v jeziku, ki ga razumejo.[3] Tudi pri krščevanju in spokornih obredih so duhovniki uporabljali domači jezik, predvsem ko je obred zahteval sodelovanje vernika. V tem času so se uveljavljale tudi različne spokorne prakse: starokrščansko oz. antično kanonično javno pokoro v postnem času, ki jo je spremljala molitev vernikov, opravljali pa so jo od pepelnice do velikega četrtka, in pa osebno oz. zasebno spoved, ki so jo na celinsko Evropo prinesli irski misijonarji: po priznanju grehov je spokornik takoj prejel odvezo (za manjše in smrtne grehe), ko je obljubil, da bo opravil naloženo pokoro. V bavarskih deželah je iz teh dveh praks (skupnega spravnega obreda in novega načina odveze) nastal poseben obred, ko so škofje in pozneje duhovniki nekajkrat letno vernikom, ki so se skupno izpovedali, podelili odvezo od grehov[4] ‒ obred javne ali splošne (očitne) spovedi, ki je moral biti v domačem jeziku. Ta obred je postajal samostojno spokorno opravilo in tako del nedeljskega mašnega bogoslužja. Že pred letom 1000 so na tem področju pri maši izpovedali tudi vero, zato so skupno kesanje začeli s kratko izpovedjo vere in omenjanjem različnih svetnikov kot priprošnjikov. Vsebina[uredi | uredi kodo] Slovenski teksti so glede na zaporedje v kodeksu označeni kot 1., 2., in 3. brižinski spomenik. Vsebina BS II je poziv vernikom k spovedi in pokori, BS I in III pa dva različna obrazca splošne spovedi, ki pozivu sledita. 2. brižinski spomenik[uredi | uredi kodo] Besedilo pravi, da če človek ne bi storil izvirnega greha, bi večno živel, ne bi ostarel in ne bi trpel, ne bi imel solznega telesa (tj. trpljenje kot posledica izvirnega greha). Zaradi hudiča pa je bil izgnan oz. kaznovan za izvirni greh in zato so človeški rod zadale bolečina, skrbi, bolezen in smrt. Pripovedovalec nagovarja brate oz. prisotne, da so vendarle imenovani božji sinovi, zato naj opustijo zla dela, kot so žrtvovanje (kar pomeni darovanje žrtev, kar je greh vračanja v poganstvo), klevetanje, naslada, nespoštovanje prisege in sovraštvo. Ta dela so za Boga najbolj nemoralna. Nadalje prepričuje, da so bili tudi v preteklosti njim podobni ljudje, ki pa so se od hudiča obrnili in vzljubili Boga, in zato zdaj nazdravljajo v slavo teh prednikov, jih molijo in jim nosijo darove v zahvalo za odrešitev teles in duš. Lahko pa tudi samo postanejo takšni, če se začno po njih zgledovati: hraniti lačne, pojiti žejne, obiskovati onemogle in našteva druga dobra dela, ki so jih opravljali predniki. Tako so se predniki približali Bogu in tudi sedaj je treba k njemu moliti, dokler jih ne povabi v nebesa. Potem opozori, da so poklicani in pozvani pred poslednjo sodbo, pred Bogom se ne morejo skriti in še manj ubežati, ampak se mu mora vsak izpovedati, pa naj je storil dobro ali zlo, saj se bo zagotovo vsak srečal z Bogom pri sodbi. Zato je Gospod ponudil poslednje zdravilo in pokazal, kako se lahko obvarujejo pred hudičem. Predniki oz. prvi kristjani bili mučeni, našteva njihovo trpljenje, zdaj pa lahko s pravo vero in spovedjo dosežejo isto kot mučeni predhodniki. Na koncu sledi poziv »sinovom«, naj pokličejo duhovnike, jim povedo svoje grehe in s tem bodo spovedani. 1. brižinski spomenik[uredi | uredi kodo] Začetek BS I je formula, ko mašnik poziva vernike (Govorite za nami teh malo besed), naj ponavljajo za njim splošno oz. javno, tudi očitno spoved, ki jo bo on molil pred njimi. Nato se besedilo nadaljuje v 1. osebi. Vernik se Bogu, Mariji, svetnikom izpoveduje greha, in sicer celotnega človekovega grešnega razmerja do Boga. Duhovniku se hoče izpovedati vseh grehov in izpove vero v posmrtno življenje po tem, ko mu bodo grehi odpuščeni. Boga nagovarja, naj to izpoved grehov sprejme in jih našteje: kriva prisega, laž, tatvina, zavist, nezmernost, nečistost, grešne želje, grešno govorjenje, onečaščevanje nedelje in svetega večera ter kršenje posta. Potem prosi za milost za naštete grehe in tudi druge, večje ali manjše. Želi sprejeti kazen, kakršno mu bo v tem življenju dal Bog po svoji milosti. Boga, ki se je žrtvoval za človeštvo, da bi ga rešil pred hudičem, prosi, naj ga varuje vsega zla. Bogu izroči telo, dušo, vero in življenje, da bi na sodni dan prejel milost kot drugi poklicani, da bodo prejeli večno veselje in večno življenje. Govoru sledi formula odveze v latinščini: duhovnik poziva Boga, naj vsem, ki se mu izpovedujejo, odpusti. 3. brižinski spomenik[uredi | uredi kodo] Formula se začne z obnovo krstne obljube: odpove se hudiču in njegovim delom in njegovim lepotijam ter izpovedjo vere: veruje v Boga, sina in Sv. Duha, da so te osebe en Bog, ki je ustvaril nebo in zemljo. Sledi prošnja Bogu in drugim svetim za usmiljenje in odpuščanje. Izpove svoje grehe, našteje iste kot v BS I (ne omenja le zavisti in grehov kršenja svetih časov, dodana je lakomnost), se jih kesa, spet prosi za milost za tiste dni, ko bo Bog prišel vsem sodit za njihova dejanja. Bogu izroča svoje telo, dušo, življenje, srce. Prosi Jezusa Kristusa, ki je prišel na zemljo, da bi rešil grešnike pred hudičem, naj ga obvaruje zla in z dobroto reši. Liturgična funkcija[uredi | uredi kodo] Besedili BS I in BS III sta splošni (očitni) spovedi. BS I je poziv, namenjen množici, zato ne gre za zakrament svete pokore, tj. spoved v spovednici, ko mašnik govori samo enemu spokorniku. To dokazuje tudi konec besedila v latinščini, ko mašnik prosi, naj Bog odpusti zbrani množici (služabnikom in služabnicam). Te odveze v BS III ni; mnenja so deljena, in sicer nekateri raziskovalci sklepajo, da je bilo za mašnika samo po sebi umevno, da je po spovedi prosil odpuščanja,[5] drugi pa menijo, da je katoliška sholastična teologija v visokem srednjem veku določila, da je za odvezo težkih grehov potrebna osebna spoved, zato duhovniki na koncu očitne spovedi niso več molili odveze.[6] Nekateri raziskovalci menijo, da so BS I lahko tudi obrazec zasebne spovedi v postnem času ali ob posebnih priložnostih. posebnost teh dveh slovenskih besedil je, da vključujeta obnovo krstne obljube in izpoved vere, česar latinske in nemške formule, ki so jih uporabljali pri zakramentu svete pokore, nimajo.[7] BS II, ki je v kodeksu uvrščen neposredno pred BS III, pa je poziv k pokori in spovedi, daljši nagovor, čemu naj se verniki izpovedo, in po tem nagovoru je mašnik molil splošno spoved BS III, verniki pa so jo ponavljali za njim. Formula naj bi se uporabljala na začetku postnega časa kot spomin na strogost javne pokore prvih kristjanov in smisel pokore.[8] Zato nagovor in spoved tvorita celoto, kar dokazujeta besedili vsebinsko in z zaporednostjo v kodeksu. Splošni spovedi torej nista del svete pokore, ampak sta poseben in samosvoj obred; spoved se je molila med mašo, po pridigi, medtem ko je sveta pokora zakrament, ki je s sveto mašo nepovezan ‒ poleg tega so se za zakrament svete pokore uporabljali drugačni predložni vzorci, kar dokazujejo ohranjene formule v nemščini in latinščini iz obdobja 9.‒12. stoletja. Grešniki, ki so storili večje grehe, so se morali spovedati zasebno, naložena jim je bila pokora in po tem odveza. Raziskovalci na podlagi drugih virov dokazujejo, da je bila splošna spoved vsaj v 10. stoletju običajna med mašo, in sicer po pridigi, predvsem na pomembne cerkvene praznike in podobne dogodke (veliki četrtek, posvetitev cerkva), saj je imel obred svečan značaj, poleg tega pa so odvezo sprva dajali samo škofje, v 11. stoletju pa tudi navadni mašniki. V 13. stoletju pa že obstajajo pisni zapisi o tem, da se praznična tradicija prenese tudi v navadne nedeljske maše. Ta običaj nedeljske splošne spovedi po pridigi se je ohranil vsaj do konca 16. stoletja in zač. 17., tudi na Kranjskem, ko je škof Tomaž Hren l. 1604 uvedel obrednik Alberta Castellana Sacerdotale Romanum iz leta 1523. Mašniki so se ravnali po predlogi formule iz knjige Evangelia inu listovi, ki se je ohranila tudi v nadaljnjih izdajah evangelijev celo do 19. stoletja. Sklep[uredi | uredi kodo] Glavna vsebina kodeksa so homilije in liturgični formularji, namenjeni predvsem za večje cerkvene praznike, postni čas, svečnico ipd. Zato sta brižinski formuli splošne (očitne) spovedi in govor odveze gotovo imeli slovesno sklepno funkcijo po govorih ali pridigah ob večjih praznikih in posebnih priložnostih, najverjetneje pa je to bilo škofovo opravilo in ne katerega koli mašnika, vsaj glede na čas nastanka kodeksa, tj. 972‒1039. To potrjuje tudi domneva, da so bili deli kodeksa namenjeni škofu, saj so besedila napisana na kvalitetnem pergamentu, ki se je ohranil do danes, kakšen je bil za navadne duhovnike in manjše cerkve predrag.[9] Jezikoslovne značilnosti[uredi | uredi kodo] |Imenovalnik||Zvalnik||Številčnost||Primer (kritični prepis)||Vrstica| |Bog||Bože||10 x||Bose, Gospodi miloztiuvi, Otze Bose,...||I 2| |Gospod||Gospodi||4 x| |milostljivi||5 x| |otec||oče (otze)||1 x| |rab||rabe||2 x||I tebe, bosi rabe,...||I 7| |sinki||4 x||Mosete potomu, zinzi, uvideti...||II 28| |Krist||Kriste||1 x||Christe, bosi Zinu,...||III 67| |božji||3x| |sin||sinu||1x| Sklici[uredi | uredi kodo] - Janežič, Anton. Slovenska slovnica s kratkim pregledom slovenskega slovstva ter z malim cirilskim in glagoliškim berilom za Slovence. V Celovcu 1854, str. 120, 160–168. - Smolik: 2004 - Smolik: 1996 - Smolik: 1996 - Ušeničnik: 1926 - Smolik: 1996 - Ušeničnik: 1926 - Mlinar: 1996 - Smolik: 2004 Viri[uredi | uredi kodo] - B. Paternu, F. Bernik, J. Faganel idr.: Prevod v sodobno slovenščino. Brižinski spomeniki [znanstvenokritična izdaja]. Ljubljana: Založba ZRC, ZRC SAZU, 2004. 89–97. - Anton Mlinar: Brižinski spomeniki v kontekstu srednjeevropskega krščanstva v zgodnjem srednjem veku s posebnim poudarkom na zgodovinskem razvoju zakramenta sprave. Zbornik Brižinski spomeniki. Ljubljana: ZRC SAZU, Inštitut za slovensko literaturo in literarne vede, 1996. 103–111. - Marijan Smolik: Vsebinski opis. Brižinski spomeniki [znanstvenokritična izdaja]. Ljubljana: Založba ZRC, ZRC SAZU, 2004. 10–15. - Marijan Smolik: Spokorni del bogoslužja v času Brižinskih spomenikov. Zbornik Brižinski spomeniki. Ljubljana: ZRC SAZU, Inštitut za slovensko literaturo in literarne vede, 1996. 97–100. - France Ušeničnik: Slovenska »Očitna izpoved« v liturgiji. Bogoslovni vestnik 6 (1926). 265–301. - Janko Jež - Monumenta Frisingensia: la prima presentazione in Italia dei Monumenti letterari sloveni di Frisinga del X-XI secolo ...: con traduzione dei testi, cenni di storia del popolo sloveno e dati sugli Sloveni in Italia – Trieste: Mladika; Firenze: Vallecchi Editore, 1994 - ISBN 88-8252-024-2 Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikivir vsebuje izvorna besedila o temi: Brižinski spomeniki| |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Brižinski spomeniki| - Elektronska izdaja Brižinskih spomenikov v prostem dostopu. Vsebuje digitalne faksimile rokopisa, prepise, zvočni posnetek idr. (maj 2007) - Collectio sermonum, tractatuum, formularum liturgicarum canonumque. Formulae liturgicae Slavicae Digitalna objava faksimilov celotnega kodeksa Clm 6426 Bavarske državne knjižnice; glavnina v črno-belih fotografijah (2006) - Besedilo spomenikov v Kortlandtovi izdaji (z opombami v angleščini) - http://www.nuk.uni-lj.si/bs.html Brižinski spomeniki čitani v stari slövenščini s prevodom v sodobno slovenščino, angleščino ter nemščino


source: CulturaX

text: Modna zgodba - Bojana Žabota - Pomurec.com V Modni zgodbi se predstavlja Bojana Žabota, 21. letna študentka Mikrobiologije iz Logarovcev. Ljubi naravo in živali, v modi pa se prepušča tistim oblačilom, ki poudarijo njeno razpoloženje. Mikrobiologija in ljubezen do narave Bojana je punca, ki je predano svojemu študiju. Nekoč bo z vsem srcem opravljala poklic mikrobiologinje in tem sanjam so sedaj podrejeni vsi drugi cilji. Prostor ob vsemu še daje naravi in živalim, ki pravzaprav niso niti tako daleč od njenega poklica, le da slednje uživa v prostem času. Majhni trenutki v prelepih koščkih domače pokrajine lahko človeku dajo ogromno, pravi, le opaziti moramo vse lepote ob sebi. Črna barva za vsako priložnost "Črna barva je nevtralna in primerna za vsako priložnost, zato je meni najljubša. Preprosto ena in edina je," razloži čisto resnico, s katero bi se strinjale marsikatere pripadnice ženskega spola. Lahko izpade romantično, skrivnostno, elegantno, sofisticirano, zapeljivo, glamurozno...vse odvisno s kakšnimi detajli kombiniraš in kako se v njej počutiš. "Sicer pa mislim, da ženska mora oblečti v nekem trenutko tisto, kar poudari njeno razpoloženje. In odsena udobnost, drugače ne more delovati lepo, saj je pomembno dobro počutje v v vsemu kar daš nase." Idealna postava je po njenem mnenju športna postava, ki odraža zdravje, manekenska pa žal pogosto ne odraža tega v najboljšem smislu. Bojani moda sicer pomeni veliko, a cilji v modnem fotografiranju, kot pravi: "Kolikor mi bo čas dopuščal in pustimo se presenetiti."


ČLANSTVO V RD | RD PESNICA - LENART Aleksander Mencigar 18/01/2019 Podajam nekaj informacij ki so pomembne za vključevanje v članstvo odraslih in mladih ribičev v ribiško družino. ČLANSTVO V RD PESNICA LENART ( prepis iz statuta RD Pesnica Lenart) Član RD je lahko vsak državljan Republike Slovenije ali državljan Evropske unije ter tujec s stalnim bivališčem v R. Sloveniji ob enakih pogojih in na enak način, ki je določen v tem statutu. Članstvo v RD je postovoljno. Novim članom RD ne zaračunava pristopnine. člane – študente in Polnoletna oseba, ki se prvič včlani v RD ima status pripravnika, ki traja eno leto. Pripravnik mora izvršiti naloge po programu in opraviti izpit za ribiča pri Ribiški zvezi Slovenije. Iz upravičenih razlogov se pripravniku lahko pripravništvo podaljša za eno leto. Dokler član ne opravi ribiškega izpita, ne more samostojno loviti rib. V času pripravništva lahko ribiški pripravnik izvaja ribolov le v obsegu 50 dni v spremstvu mentorja, ki mu ga določi RD ali drugega člana te RD, ki ima opravljen ribiški izpit. Član, ki prestopa iz mladoletnega članstva v rednega, sme uveljavljati že opravljeno pripravniško dobo, če je bil v RD včlanjen neprekinjeno vsaj tri leta. Redni člani imajo naslednje pravice in dolžnost: da volijo in so voljeni, da sodelujejo pri delu in odločajo v organih RD, da se udeležujejo srečanj, prireditev in tekmovanj, ki jih organizira RD, da sodelujejo pri izdelavi programa RD in so seznanjeni z njenim upravljanjem ribiškega okoliša ter finančnim poslovanjem, da lovijo ribe pod pogoji, ki jih določi RD, da nosijo ribiški znak in odlikovanja, da imajo pri zaposlovanju v RD ob enakih pogojih prednost, da najmanj 30 članov lahko zahteva razrešitev kateregakoli organa RD. da spoštujejo statut, druge akte in sklepe organov RD, da redno plačujejo članarino in druge prispevke, da se izobražujejo in usposabljajo, da dajejo RD informacije skladno z obrazcem „vloga za sprejem v članstvo“, Kandidat za člana zaprosi za članstvo z obrazcem ‘vloga za sprejem v članstvo’, v katerem navede identifikacijske podatke (ime, priimek, datum in kraj rojstva, naslov stalnega bivališča, davčno številko, podatke o dosedanjem članstvu in datum morebitno opravljenega ribiškega izpita) ter podpiše izjavo, da sme RD uporabljati te podatke le za svojo evidenco in za potrebe zvez ali združenj, v katere je RD včlanjena ali jih je ustanovila. O sprejemu v redno članstvo odloča upravni odbor RD. Članstvo se lahko odkloni tistim osebam, ki so bile kaznovane zaradi kaznivega dejanja ali prekrška zoper varstvo okolja in zaščite živali, ali so bile izključene iz iste ali druge RD zaradi disciplinskega prekrška, pa od izključitve še ni minilo 5 let. O odklonitvi je kandidata potrebno pisno obvestiti v roku 30 dni od obravnave njegove pristopne izjave z navedbo bistvenih razlogov. Zoper zavrnitev se lahko kandidat pritoži v 30 dneh od prejema obvestila na zbor članov RD. Enako pritožbo lahko kandidat vloži, če ne dobi obvestila v treh mesecih od obravnave njegove pristopne izjave na UO. Mladoletni član je oseba do dopolnjenega 18 leta starosti. Če se v društvo včlani mladoletna oseba do dopolnjenega sedmega leta starosti, podpiše pristopno izjavo njen zakoniti zastopnik, do dopolnjenem 15. letu starosti, pa zakoniti zastopnik poda pisno soglasje. Mladoletni član sme ribolovne pravice izvajati samo v spremstvu mentorja ali člana RD z opravljenim ribiškim izpitom. Po dopolnitvi 15 let starosti sme mladoletni član opraviti ribiški izpit, če je pred tem bil najmanj tri leta nepretrgoma član RD. Član – študent je član, za čas od 18. leta do dopolnjenega 25. leta starosti, če lahko dokaže, da v tem obdobju redno študira. Član – študent mora imeti člansko izkaznico, ki velja za rednega člana, ima enake pravice in dolžnosti razen na finančnem področju. Finančne obveznosti člana – študenta so enake kakor za mladoletnega člana. Celotno vsebino statuta si lahko pogledate na spletni strani ribiške družine.


source: wikipedia

text: Goldbachova domneva iz teorije števil je eden od najstarejših nerešenih problemov v matematiki: Vsako sodo število, večje od 2, se lahko zapiše kot vsota dveh praštevil. Isto praštevilo se lahko pojavi dvakrat. Domnevo je poznal že Descartes. Enakovredno obliko je zapisal leta 1742 Christian Goldbach v pismu Eulerju: Vsako število, večje od 5, se lahko zapiše kot vsota treh praštevil. Domnevo je raziskovalo veliko strokovnjakov teorije števil in so jo preverili za soda števila v intervalu [1, 4 · 1014]. Velika večina matematikov na podlagi statističnih premislekov preko verjetnostne porazedelitve praštevil meni, da je domneva pravilna: če je sodo število večje, se verjetneje zapiše kot vsota dveh praštevil. Ve se, da se lahko vsako sodo število zapiše kot vsota največ šestih praštevil. Z delom Vinogradova je jasno, da se lahko poljubno veliko sodo število zapiše kot vsota največ petih praštevil. Vinogradov je nadalje dokazal, da se lahko skoraj vsa soda števila zapišejo kot vsota dveh praštevil v smislu, da ulomki tako zapisanih sodih števil težijo k 1. Leta 1966 je Chen Jing-run pokazal, da se lahko poljubno veliko sodo število zapiše kot vsota praštevila in števila z največ dvema prafaktorjema. Leta 1982 je program Douga Lenata Automated Mathematician neodvisno odkril Goldbachovo domnevo v enem od najzgodnejših prikazov, kako so umetne inteligence sposobne znanstvenih odkritij. Da bi populariziral knjigo Apostolosa Doksiadisa Stric Petros in Goldbachova domneva (Uncle Petros and Goldbach's Conjecture), je leta 2000 britanski založnik Tony Faber ponudil milijon ameriških dolarjev za dokaz domneve. Nagrado bi izplačali, če bi jo predlagali za objavo pred aprilom leta 2002. Nagrade ni zahteval nihče. Goldbach je podal dve povezani domnevi o vsoti praštevil, »močno« Goldbachovo domnevo in »šibko« Goldbachovo domnevo. Sama Goldbachova domneva, o kateri je bila tukaj beseda, se nanaša na močno. Goldbachova domneva je Landauov prvi problem. Kakor za več znanih domnev v matematiki obstaja tudi za Goldbachovo domnevo več dozdevnih dokazov, od katerih ni sprejet nobeden. Ker je definicija Goldbachove domneve razumljiva, jo je mnogo ljubiteljev matematike večkrat poskušalo dokazati s srednješolsko matematiko. Podobno usodo si deli s sicer sedaj rešenima problemoma, izrekom štirih barv in Fermatovim velikim izrekom, pa morda tudi z Riemannovo domnevo. Vsi omenjeni problemi so postavljeni preprosti, rešljivi pa so le s pomočjo izredno izpopolnjenih metod. Glej tudi supernaloga Zunanje povezave Chris Caldwell: Goldbach's conjecture , del Prime Pages Anjana Ahuja: A million-dollar maths question, Times, 16. marec, 2000 Analitična teorija števil Matematične domneve Nerešeni matematični problemi 1742 v znanosti


text: samersnjene, is pomankanja sraka (ljufta) lahko sadushé se. Kar bolj gotovo se pa déla, zhe se zhbéle zhes simo v’ dobro varovan kévder, ali v' tiho kamro, kjer ni mish, griljev al shurkov, al kar je nar bolje, v' prasno stanizo prenesó, ktera se smé v’ vélzim mrasu, takrat namrezh, kader sazhno zhbéle slo shumed, malo sakuriti. V tazim simskim stanovanji zhbéle ne bodo le ne smersnile, ne sadushile se, temuzh tudi pol manj perhranjeniga shivesha potrebovale, kakor ko bi bile v' ulnjaku ostale; in ker se ne poté, tudi njih satovje ne splesnije tako kot per unih, ki si morajo le s' gibanjem in buzhenjem potrébno gorkoto delati, in se per tem slo sgréti. Le se zhbéle v’ jesen ne smejo presgodej vonjih simske stanovanja prenesti, ker bi utegnile v' toplejim vremenu spet is panjov isriti, ali se pa sadushiti, sato naj se to she le k' sazhetku sime, namrezh prej ko snég pade in je prav merslo, in szer vselej proti vezheru sgodí, de se po nozhi toliko préd spet k' pokoju spravijo, ker so bile med prenashanjem mamljene. V' ojstrih simah, kadar je merslôta velika in dolgo terpí, marsikteri panj per vsim svojim bogastvu perhranjeniga medú vender le lakoti


Ko se partija vmešava v šport: Ljubo Jasnič sklepa gnile kompromise in kravje kupčije, a ga Smučarska zveza Slovenije podpira že 40 let _ Nova24TV


4000 Skip navigation and go to main content ifip Obveščamo vas, da je nova številka IFIP News, mednarodne organizacjie IFIP, katerega član je tudi SDI, dostopna tukaj. Slovensko društvo INFORMATIKA ifip Dokument IFIP-a vsebuje več vprašanj v zvezi z internetom stvari in veseli bi bili pripomb in predlogov. Predvsem se iščejo ideje za spremljanje možnih ukrepov navedenih v 5. poglavju. Slovensko društvo INFORMATIKA Obveščamo vas, da je nova številka EURO Newsletter združenja EURO, katerega član je tudi SDI, dostopna tukaj. Slovensko društvo INFORMATIKA Konferenca Dnevi slovenske informatike 2019, ki je bila 16. in 17. aprila 2019 v Portorožu je uspešno zaključena. Še naprej nas spremljajte na spletni strani konference. Slovensko društvo INFORMATIKA Obveščamo vas, da je spomladanska številka revije IFORS News, ki jo izdaja mednarodna zveza za operacijske raziskave IFORS, dostopna tu: revija. Slovensko društvo INFORMATIKA Vabimo vas na konferenco Modeling & Simulation of Social-Behavioral Phenomena in Creative Societies" (MSBC-2019), ki bo od 18. do 20. septembra 2019 v Vilniusu, Litva. Več o konferenci na http://www.msbc2019.mii.vu.lt . Slovensko društvo INFORMATIKA Sekcija za operacijske raziskave Obveščamo vas, da je nova številka EURO FUNDATION Newsletter dostopna tukaj. Slovensko društvo INFORMATIKA Izšla je nova številka ICDL Foundation Newsletter. Objava. Slovensko društvo INFORMATIKA Deseta, jubilejna konferenca Informatika v javni upravi 2018, ki je bila 10. in 11. decembra 2018 v Kongresnem centru Brdo pri Kranju, je uspešno zaključila z delom. Konferenco je organiziralo Slovensko društvo INFORMATIKA v sodelovanju z Ministrstvom za javno upravo. Spremljajte nas še naprej na spletni strani konference IJU 2018. Slovensko društvo INFORMATIKA Skladno s sklepom Izvršnega odbora Slovenskega društva INFORMATIKA, objavljamo pismo s predlogi za dvig digitalnih kompetenc, ki ga je društvo posredovalo vsem parlamentarnim strankam. Pismo. Slovensko društvo INFORMATIKA Dostop samo za člane. Članom posredujemo: Dostop samo za člane Foruma IKT 50+. Članom Foruma IKT 50+ posredujemo zapisnike sestankov. Kdo smo in kaj del 298d amo, boste odkrili, če boste odprli ostale strani. Tu naj povemo le to, da so člani društva strokovnjaki, ki želijo prispevati k razvoju in popularizaciji informatike mimo svojega rednega dela. V informatiki želimo nastopiti kot aktivni posamezniki, ki so prepričani, da so sposobni razvoju ne le slediti, temveč nanj tudi vplivati in ki so na različne načine to tudi že storili. Cilj je, da bi pridobile vse tri sfere: znanost, stroka in podjetništvo. Več Ena od oblik strokovnega dela v društvu so sekcije. Sekcije so vsebinsko zaokrožena strokovna področja in so odprte vsem članom društva, ki imajo interes za delo na določenem področju. Sekcijo ustanovijo zainteresirani člani društva na ustanovnem sestanku sekcije. Več ECDL - European Computer Driving Licence oz. ICDL √¢‚Ǩ‚Äú International Computer Driving Licence je mednarodna izobraževalna iniciativa, namenjena širjenju primerljive računalniške pismenosti. V deželah, kjer je uvedena, jo upravlja neodvisno telo. V Sloveniji je to Slovensko društvo Informatika. Več Društvo izdaja dve strokovni reviji: Uporabno informatiko, ki je obenem tudi glasilo društva. in Informatico, edino slovensko znanstveno revijo za področje informatike, ki je zaradi angleščine priznana tudi mednarodno. Več Na sorodnih straneh si lahko poiščete spletne naslove društev in ustanov s katerimi društvo sodeluje. Več Društvo organizira in sodeluje pri izvedbi strokovnih konferenc, simpozijev in srečanj informatikov v Sloveniji in v tujini. O dogodkih vas obveščamo na teh straneh. Več Pridružite se nam in postanite član društva strokovnjakov, ki želijo prispevati k razvoju in popularizaciji informatike mimo svojega rednega dela. Poiščite sekcijo, ki bo najbolj ustrezala vašim ambicijam. Izpolnite prijavnico in postanite član. Študentje in seniorji imajo posebne ugodnosti v obliki nižje članarine. Več


text: Črke in številke na sliki morate vnesti, kadar se moramo prepričati, da vaš Microsoftov račun uporablja človek in ne samodejni program. Znaki so sestavljeni tako, da jih zlahka prepozna človek, ne pa tudi program. Tako samodejnim programom preprečimo, da bi ustvarjali veliko računov in pošiljali neželeno pošto. Poglejte znake in jih vnesite v polje. ali Če želite, da program izgovori znake, kliknite Zvok in ikono zvoka, nato pa v polje vnesite znake, ki jih slišite. Če želite videti ali slišati drug niz znakov, kliknite Novo. Vnesite obe vrstici znakov brez presledkov. Začnite z zgornjo vrstico. Rešitev je C3K8SXHECXSF Vnesite znake brez prekinitve. Rešitev je CFS38FYC Vnesite znake za obe ukrivljeni vrstici brez presledkov. Rešitev je 3YW32F8PFS6CDCHT Program ne ločuje med velikimi in malimi črkami, zato lahko vnesete velike ali male črke. Med znake ne vnašajte presledkov, tudi če vnašate znake za več slik. Če znakov ne vnesete pravilno, kliknite Novo in videli ali slišali boste nov nabor znakov. Pošljite e-poštno sporočilo Microsoftovi podpori Imate predloge? Pošljite nam povratne informacije


Program InSSIDer: kako uporabljati? - Tehnološke novice in visoka tehnologija flipperworld.org Računalniki » Program InSSIDer: kako uporabljati? Vsako leto na internetu obstaja toliko programov, ki vam lahko pomagajo storiti vse, kar želite. Veliko število aplikacij za testiranje, preverjanje in zavihke. Obstaja programska oprema za zabavo in igre, delo in vsakodnevno pomoč. Danes se naučimo uporabljati inSSIDer. Koliko veste o programih, ki pomagajo diagnosticirati internetno povezavo? Če imate kakršne koli težave z njo, ponavadi iščemo najboljšo storitev na spletu. Je primitivna in prikazuje samo osnovne podatke. Za podrobnejšo analizo morate namestiti inSSIDer. Ta programska oprema je namenjena diagnosticiranju omrežij Wi-Fi. Z njim lahko dobite različne kazalnike, ki bodo dodatno pomagali določiti delo internetnega ponudnika. Kot smo že omenili, se naučite uporabljati inSSIDer za tiste, ki želijo diagnosticirati omrežja Wi-Fi in prenesti kanale. Takšna programska oprema določa hitrost in obremenitev omrežja, kar kaže na indikatorje moči signala. Podaja SSID, tip zaščite. Z uporabo programa lahko najdete naslove dostopnih točk, proizvajalce opreme itd. Uporabite program samo na domu ali v majhni pisarni. Analizira delo brezžičnih omrežij Wi-Fi. Testiranje vam pomaga izbrati prosti in stabilnejši kanal. Informacije se zbirajo v zasebnih omrežjih s frekvenco 2405 GHz. Če želite vedeti o delu drugega gospodinjstvakot so brezžični radio, mikrovalovne pečice itd., potem vam ni treba vedeti, kako uporabljati program inSSIDer, ker programska oprema ne deluje s temi vrstami naprav. Te naprave običajno vplivajo na brezžično omrežje, zato programska oprema ne more pravilno določiti njihovega dela. Kot kaže praksa, je ta pripomoček potreben v zbirki izkušenih uporabnikov, ki radi obdržijo vse pod nadzorom. Orodje je vedno na tekočem in pomaga pri delu z visoko kakovostnim omrežjem. Za uporabo programa morate poznati en del. Dejstvo je, da države CIS sodelujejo s 13 kanali, v ZDA pa sta dve manj. Če mora brezžični vmesnik, priključen na napravo, delovati v Ameriki, boste morali uporabiti samo 11 kanalov: od prvega do enajstega. Če vključite druge, je verjetno, da naprava ne prepozna dostopne točke. Preden lahko razumete, kako uporabljati inSSIDer, morate prenesti in namestiti programsko opremo. Pošljemo napravi, ki uporablja brezžično omrežje Wi-Fi. Ne pozabite, da morate program prenesti v skladu z vašim operacijskim sistemom, tako da ni težav z združljivostjo. To lahko storite na uradni strani. Od tam, kot vedno varnejše in verjetnost, da boste črpali v sistem virusov ali oglaševanja, je nič. Pomembno je razumeti, da se lahko programski vmesnik razlikuje glede na različico. Na splošno pa je praktično enaka za vsak sistem. Če vaš računalnik nima .NET Framework, potempotrebovali boste tudi ta paket, da boste razumeli, kako uporabljati inSSIDer 4. Srečo imate, če uporabljate uradno različico operacijskega sistema Windows 10, potem tega paketa ni treba namestiti, ker je prijavljen. Niz knjižnic Pomembno je, da se posvetimo podrobnostim okvira .NET. Dejstvo je, da če ste že prenesli nekatere programe ali igre, potem je sistem najverjetneje že imel ta niz knjižnic. Druga stvar je, če želite namestiti inSSIDer na "čist" sistem. Potem boste opazili obvestilo, da morate prenesti nabor knjižnic. Dobro je, da vam bo ta rešitev ponudljena samodejno. Od vas se zahteva le, da se strinjate. Po tem morate najti ustrezno datoteko na uradni strani in jo prenesti. Vedite, da je za namestitev knjižnice potrebno veliko časa. Seveda je vse odvisno od vašega sistema. Ampak približno 15-20 minut ste zagotovo na zalogi. Ko je namestitev .NET Framework uspešno zaključena, lahko izvedete program inSSIDer. Samo namestitev pripomočka ne predstavlja nič težkega. Zato bo dovolj, da sledite navodilom. Ampak potem lahko začnete in ugotovite, kako uporabljati inSSIDer. Videoposnetek v YouTubu je v ruščini, zato, če vam je bolj všeč vizualno dojemanje informacij, si lahko ogledate nekaj vodnikov. Utility, kot je bilo že omenjeno, deluje z dvema 24- in 5-GHz pasovoma. V posebni tabeli pokaže vse vrste omrežij, ki jih lahko najde. Za vsako od njih so na voljo tudi razširjene informacije. Podani naslov, ime, moč signala itd. Obstajamožnost povezovanja GPS, ki bo zagotavljal informacije in geografske koordinate. Vse podatke je enostavno zbrati v eni datoteki v formatu KML. Vprašanje, kako uporabiti SSID 3, se ne pojavlja. Še posebej, če potrebujete površno diagnostiko. Vmesnik je povsem jasen. Zgornje informacije o opremi. Prek te naprave se skenira. Če želite začeti postopek, preprosto kliknite gumb "Start" ali "Stop", da ga zaustavite. Za sprejem razširjenih informacij je treba uporabiti filtre. So pod imenom opreme. Dodelite vse nepotrebne podatke. Za vnos tamkajšnjih parametrov pritisnite "+" in za izključitev s seznama pritisnite "-". Rezultate lahko filtrirate po SSID. Preprosto vnesite proizvajalca naprave. Tu lahko vključite tudi uporabniško ime. Tako bodo podatki v tabeli ostali za določenega proizvajalca in uporabniško ime.Filter kanalov vam bo pomagal razvrstiti frekvenčne pasove, ki jih ne potrebujete. Dovolj je, da vnesete 24 ali 5 GHz. Tukaj vnesite tudi številko kanala. Morda boste želeli dobiti informacije o določenih možnostih. Poleg tega lahko filtrirate informacije po vrsti omrežja in varnosti. V prvem primeru morate določiti eno od več predlaganih možnosti. V drugem - odstranite nepotrebno vrsto varnosti, ki jo ta diagnoza ne zanima. Ugotovite, kako je uporaba inSIDerja enostavna. Preprosto poglejte vmesnik in razumite, zakaj potrebujete ta pripomoček. Če steČe se zavedate svoje naloge, lahko preprosto uporabite filtre in izdelate podatke. Po nekaj minutah diagnostike ni težko razumeti, kakšna je situacija z vašim brezžičnim omrežjem, križajo kanale ali jih morate spremeniti. Izkušenim uporabnikom svetujemo, da vsaj enkrat na teden pregledajo brezžično omrežje. To je posledica dejstva, da lahko drugi uporabniki spremenijo parametre, ki vplivajo na delo. Zato lahko iskanje prostega kanala močno izboljša hitrost in vpliva na stabilnost omrežja Wi-Fi. KMSpico: Kakšen je program za to, kar potrebuje, in kako uporabljati program? SAMInside: Kako uporabljati program Evernote - Kaj je in kako uporabljati program? Program HDD Victoria: kako ga uporabljati "Bandits": kako uporabljati program Kaj je ta program - Mipony? Kako ga uporabljati?


text: Da bomo lahko ta postni čas preživeli v solidarnosti s tistimi, ki trpijo zaradi vojne, ki divja v Ukrajini, molimo za žrtve in njihove žalujoče družine, za ranjene, tiste, ki bežijo, in tiste, ki bi radi, pa ne morejo. Pomislimo na najranljivejše, vse, ki bodo prvi trpeli posledice vojaškega konflikta, na otroke, ki trpijo, mlade, ki ne vidijo več prihodnosti. – br. Alois Vabljeni, da se nam pridružite na molitvi za mir, v četrtek, 31. 3., ob 20. uri v cerkvi sv. Florijana na Gornjem trgu v Ljubljani.


text: Monotónost je v matematiki značilnost, da funkcija (lahko tudi zaporedje ali aritmetična operacija) povsod narašča ali pa povsod pada. Takšna funkcija je monotóna fúnkcija. Definicije Naraščanje Funkcija je na množici M naraščajoča (oz. rastoča), če ima pri večjem podatku tudi večjo (ali kvečjemu enako) funkcijsko vrednost - torej če velja: Funkcija je strogo naraščajoča (strogo rastoča), če je velja zgornji pogoj brez enakosti: Padanje Funkcija je na množici M padajoča, če ima pri večjem podatku manjšo (ali kvečjemu enako) funkcijsko vrednost - torej če velja: Funkcija je strogo padajoča, če je velja zgornji pogoj brez enakosti: Če je funkcija strogo naraščajoča ali strogo padajoča, je strógo monotóna fúnkcija. Izbira množice M Množico M v zgornjih definicijah lahko izberemo na različne načine. V matematiki najpogosteje uporabljamo naslednej tri pristope: globalno naraščanje oz. padanje - za množico M izberemo celotno definicijsko območje funkcije. naraščanje oz. padanje v okolici dane točke - za množico M izberemo okolico točke, ki nas zanima. naraščanje oziroma padanje na danem intervalu. Funkcija f(x) je absolutno monotona na danem intervalu (a, b), če so vsi njeni odvodi nenegativni v vseh točkah intervala. Lastnosti funkcij


Trkaj Štorkljin let Lyrics Pršou sm iz svetlobe, bl svetle kt je dan. Adijo predniki moji, čas, da se podam. "Čas, da gremo, Rok," reku Angel je, vzel me na Zemljo, v majhen blok, kjer duša bo dobila nov telo, čakam, kdaj bo to. Gabriel me gleda, drži me za roko: "Sm si se prišou učit, ne poskusi iz poti zait. Mi bedeli bomo nad teboj in kazali ti poti. Če se kdaj kej prpeti, nas zaprosi za pomoč." Pogledam dol v stanovanje, objem njun vroč, telesa so pregreta, slišm dah očeta, čutm pospešek, plunk je k napeta bareta in moja oblika bila prejeta v maminem telesu. Sam nezgoda, al dotik Gospoda, da v prvo vrsto me prenesu? Plovem čvrsto, to ni kraj, kjer si bo Trkaj naredu krsto. Pred mano jajčece, bržkone bo to moj cilj. Trk na vrata. "Mi boste, prosm, vstop dovolil?" Vrata se odprejo, v srcu je uspeh, nebo je preletela ptica, zdej začel se je štorkljin let. refrain: Vse od prvih korakov s pomočjo moje mame (3x) pa do zdej, ko so že vsi slišal zame. Tok časa sm že tu, da pozabu sm štet dneve, mamin glas pomirja me, v telesu slišim njene odmeve. Pod njenim srcem je moj dom - rastem, njen trebuh pa se širi k balon - čakam, ujet v plasti goste tekočine, preko popkovine črpam vitamine, te zadostne količine vseh snovi se pretakajo čez kri. Na ultrazvoku prvič gledajo mojo sliko, pridobivam ljudsko obliko, mamim um študira pravo, jst začenjam brcat z nogami, ker zdi se mi nezdravo, spoznano že takrat, da bom mogu metat ilegalno, da me slišu bo moj brat. Izginja strah, kerga sem se bal, najbrž sta premisnla, ne bosta naredila splav. Štorklja je v letu, zdej razpenja svoja krila, opazuje mesto, kjer v gnezdu varno se bo nastanila. refrain Sedej sm že dovolj močan, čas je da odidem, da predmetov se dotaknem in vse te kraje vidm. Obrnem glavo navzdol, odteče voda - čao svoboda, zdej sledi ozko lazenje mimo rova. Oče prevoz rdečo luč. Kaj pomeni ves ta trušč? Prijatelji so v solzah, držijo jo za dlan, mama, vzdrži še ta dan, prihajam vn, na plan. [edited by: mr.jones] See also: JustSomeLyrics 65 65.38 Darin Zanyar Be What U Wanna Be Lyrics DEF CON DOS SIGO SIENDO HETEROSEXUAL Lyrics


Komentiraj “Umrlo je toliko indijancev, da jih ni bilo mogoče prešteti. Po vsej deželi so vsepovsod ležala trupla. Smrad je bil neznosen in kužen,” je v začetku 16. stoletja zapisal španski kolonialist Gonzalo Fernández de Oviedo. Začeti moramo nekaj sto milijonov let v preteklosti, v času, ko se je zgodil veliki prelom Pangee. Vsako leto sta se kontinenta, Stari in Novi svet, oddaljila za nekaj centimetrov, s tem pa so se oddaljile tudi bolezenske klice in njihovi gostitelji. Nekaj milijonov let kasneje so v Starem svetu pohajkovali lovci in nabiralci, ki so imeli uši, bolhe, parazite in raznorazne bolezni. A se nikjer niso dovolj ustalili, da bi ostanki hrane, smeti in izločki postali dom številnim živalim, ki danes sobivajo s človekom. Ni jim uspelo, da bi si nakopičili dovolj nesnage, da bi omogočili sobivanje in prenašanje dodatnih klic. Po eni od številnih znanstvenih hipotez naj bi človek lovec in človek nabiralec migrirala zaradi populacijskega pritiska. Ko se je na kakšnem območju namnožilo presežno prebivalstvo, jih je nekaj dvignilo riti in odšlo drugam, na neki točki tudi čez Beringov preliv v Ameriko in dalje proti jugu, dokler ni bilo več kam iti. Takrat je, tako se nadaljuje hipoteza, populacijski pritisk izsilil iz človeka domiselnost. Prebivalstvo je naraščalo, potrebni so bili zanesljivi načini pridobivanja hrane in počasi se je razvilo kmetijstvo. Pričela se je neolitska revolucija, sprememba v načinu življenja človeka, ki ji ni para. Šele dobro udomačena poljedelska in živinorejska ljudstva so s svojim načinom življenja ustvarila pogoje, da so se razmahnile nalezljive bolezni. Stalna naselitev in širjenje kmetijstva z visokodonosnimi rastlinami sta omogočila več hrane na prebivalca, s tem zmožnost nahraniti večje število ljudi, kar je omogočilo gostejšo naselitev. Človek, ki se je trajno ustalil, je začel kopičiti smeti, udomačene živali in kultivirane rastline. Gosta, skupna naselitev ljudi in živali je olajšala prehajanje bolezenskh klic z enega gostitelja na drugega. Iz nekega razloga se je neolitska revolucija po svetu razvijala neenakomerno; tam, kjer se je človek najkasneje ustalil, najpočasneje. Morda so tempo pospešile določene vrste rastlin, ki so jih ljudje učinkovito kultivirali v visokodonosne poljščine, in več vrst živali, ki jih je bilo moč udomačiti ... Če so si v Amerikah še dolgo belili glavo s kultiviranjem visokodonosne koruze, so si žitojedi prebivalci stare celine s svojo živino izmenjevali patogene organizme. Dolgotrajnejše drenjanje množice ljudi in živali je omogočilo bolezenskim klicam dovolj gostiteljev za razrast in prilagajanje okolju, posledično pa tudi porast nalezljivih bolezni v populaciji. Redko poseljeno prebivalstvo drugod je bilo nekoliko bolj zavarovano pred epidemijami in vznikom novih nalezljivih bolezni. Zaradi omejene inkubacijske dobe bolezni, ki se je lahko razširila med prebivalstvom – a ni mogla preskočiti na geografsko bolj oddaljene sosede, če z njimi ni bilo pogostih stikov –, se je vzpostavila varnostna mreža. A samo do takrat, ko se je svet začel odpirati in so med seboj oddaljena ljudstva s trgovino ali kolonizacijo prišla v stik. Toda ko so prevozna sredstva postala učinkovitejša in potovanja hitrejša, so postali stiki med zelo oddaljenimi kulturami pogostejši. Splošni imunski sistem posameznika in njegova izkušnja bolezni sta bila do takrat usklajena z geografijo, floro in favno okolja, v katerem je živel. Dedno ali izkustveno je bila vsaka skupnost prilagojena okolju, zato je bil vnos neznanih bolezenskih klic ob stiku s prebivalci oddaljenih območij še toliko bolj uničujoč. Telo se je moralo boriti proti sovražniku, ki je imel še nikoli videna smrtonosna orožja. In če je Drugi dejansko nastopil kot sovražnik, se je le redkokdaj zgodilo, da bolezni ne bi delovale v njegov prid. Kako veliko vlogo so v zgodovini osvajanj igrale bolezni, opisuje McNeillov zakon. Osvajanje je včasih lažje, včasih težje; odvisno, kdo ima na svoji strani hujšo bolezen. Težje, če prideš v okolje s številnimi boleznimi, pred katerimi nimaš obrambe. Tako so na primer križarji v prvi križarski vojni zaradi neke nalezljive bolezni cepali v tisočih. Verjetno so jih pokosile inačice malarije, lahko pa, da je šlo za kako drugo nalezljivo bolezen ali pa skorbut. Pogosteje se je godilo obratno. Ko iz okolja z gosto poselitvijo v okolje z redkeje naseljenim prebivalstvom vnesemo tuje bolezni, ima to pogubne posledice. Od bolezni zdesetkano in obnemoglo prebivalstvo zlahka koloniziramo ‒ tako je na primer potekalo osvajanje Sibirije. A tudi gosto naseljeno prebivalstvo, ki je bilo tisoče let ločeno od bolezenskih klic, ki so se razvijale na drugem koncu sveta, podleže takšnemu osvajanju. Najgrozovitejši primer, kako so bolezni delovale v prid kolonizatorju, so Amerike, kjer je v dveh kratkih stoletjih od vdora kolonizatorjev zaradi nalezljivih bolezni pomrlo petindevetdeset odstotkov vsega prebivalstva teh kontinentov. Na območje Amerik so prvi ljudje stopili zelo pozno in ko so prvi nomadi prispeli na današnjo Aljasko, so bili to najbrž najkrepkejši zdravi posamezniki ‒ bolne, in s tem klice, so puščali za sabo. V ekosistemu so bili popolni tujci ‒ nanje niso prežali organizmi, ki povzročajo nalezljive bolezni. Minila so stoletja, da so se patogeni organizmi prilagodili novim, človeškim gostiteljem. Imunski sistem domačinov je bil zato tisoče let kasneje bistveno neprilagojen na bolezni beli 1000 h prišlekov. V Amerikah se poselitev ni gosto raztezala nizdol kontinenta, pa tudi velikih čred živine, ki bi prenašale in razširjale bolezni, ni bilo. Evropa pa je v svojih gosto naseljenih območjih omogočila razvoj številnih nalezljivih bolezni, ki so s pomorščaki prečkale Atlantik in naletele na plodna tla. Toda če želimo razumeti, v kako velikem obsegu so evropske bolezni ob prvem stiku z ameriškim prebivalstvom širile smrt in uničenje, se moramo najprej zavedati obsega ameriških civilizacij. V času prvih plovb proti Amerikam je tam najbrž živelo več prebivalcev kot v Evropi. Ocene populacije so se skozi čas spreminjale in še danes v knjigah raje navedejo kakšno oceno več kot pa premalo. Strokovne ocene števila prebivalstva pred Kolumbovim prvim prihodom se gibljejo med petinsedemdesetimi in stotimi milijoni, sežejo pa vse do sto petinštiridesetih milijonov ljudi. Ocena, da je šlo le za dobrih osem milijonov ljudi, ki je veljala do sredine 20. stoletja, pa je že dolgo ovržena. Morda jih je bilo umorjenih nekaj milijonov več ali manj, to pa niti malo ne spremeni dejstva, da so Evropejci od 16. do 19. stoletja nasilno izpraznili par celin. Napačna, a vztrajna predstava o praznih Amerikah, posejanih le tu in tam s posamičnim staroselcem ali dvema, priča bolj o posledicah evropske kolonizacije kot o stanju ob prihodu prvih belih osvajalcev. Popravimo evropocentrični rasistični pogled tako, da zbistrimo sliko v prave številke, prave milijone. V osrednji Mehiki, v Mehiški dolini, ob Mesečevevemu jezeru, je ob prihodu Evropejcev živelo 25 milijonov ljudi. Tam, v azteški prestolnici Tenochtitlán, ki je bila večja od vseh tedanjih evropskih mest, je prebivalo od 250 do 400 tisoč prebivalcev, pojavljajo so tudi ocene, ki sežejo do milijona. Nedaleč stran, v Teotihuacanu, je v zlati dobi metropole živelo okrog 250 tisoč ljudi. Severno od Mehike naj bi živelo med 7 in 18 milijonov ljudi ‒ v primerjavi z drugimi deli Amerik malo, a še vedno veliko več, kot si predstavljamo. Ocene tedanjega prebivalstva Kalifornije se gibljejo okrog 700 tisoč, a so verjetno prenizke, saj izhajajo iz 18. stoletja in zanemarajajo dve stoletji pokolov in bolezni. Ob atlantski obali Severne Amerike je, v krajih, ki so bili po velikosti podobni današnjim večjim mestom, živelo več kot 2 milijona ljudi. Suhoparne številke pa še zdaleč ne morejo zajeti številčnosti in raznolikosti kultur, načinov življenja in družbenih struktur, ki jih bomo danes pustili ob strani. Veščim branja priporočamo, da si za prevetritev številnih predsodkov o barbarskih rdečekožcih vzamejo v roke knjige, kot sta Ameriški holokavst Davida Stannarda ali Ekološki imperializem Alfreda Crosbyja, ki sta tudi podlaga tokratne oddaje Repetitio. “Tako kakor že na Karibih in v Mehiki, Srednji Ameriki in Peruju so bile sekundarne posledice epidemij tako hude ali še hujše od same bolezni. Ker ni bilo nikogar, ki bi bil zadosti zdrav, da bi pripravljal hrano ali vlekel vodo iz vodnjakov ali vsaj tolažil bolne, so množice stradale do smrti, umirale od dehidriranosti ali kar iz obupa, še celo preden jih je dotolkla bolezen. Na koncu je bilo tako hudo, da ni bilo nikogar, ki bi kopal grobove,” piše Stannard v knjigi Ameriški holokavst. V času drugega Kolumbovega potovanja beležimo v Amerikah prvo znano epidemiološko katastrofo, ki je pobila preštevilne prebivalce Hispaniole. S Kanarskih otokov uvožene svinje so prinašale svinjsko kugo. Bolezen se je med ljudmi, ki se s čim podobnim še nikoli niso okužili, hitro širila. Začela 2000 se je prva epidemija na “deviški zemlji”. Epidemije so si po letu 1494 sledile v nekajletnih razmakih in po prvem stiku Evropejcev s celino so začele neobvladljivo pustošiti po celotnem ozemlju. Kamor je stopila evropska noga, tam so, po trgovskih poteh, po rekah in cestah med oddaljenimi kulturami, krenile na pot smrtonosne bolezni. Dinamična kombinacija bolezni, klanja in zasužnjevanja je staroselske družbe pripeljala na rob popolnega uničenja. In kot da bi bil McNeillov zakon zapisan po tem primeru, je kmalu prišlo do demografskega prevzema. Evropski kolonizatorji so imeli dvojno srečo – stopili so na deviško območje, katerega bolezni jim v glavnem niso bile nevarne, veliko svojih živinskih bolezni pa so pustili za sabo v Evropi. Srečna kombinacija je omogočila hitro in množično širitev evropskih ljudi, živali in rastlin po Amerikah, pa tudi dolgoživost novih prebivalcev. Bolezni so v Ameriki migrirale počasneje kot ljudje in veliko jih dolgo ali celo nikoli ni prečkalo oceana. A tiste, ki so prišle, so se po prostoru množile in razširjale veliko hitreje kot ljudje, živali in rastline. Odprl se je bolezenski jez, ki je oslabil, ohromil in pobil milijone ter sprožil največjo demografsko katastrofo v zgodovini. Pred prihodom evropskih bolezni so imeli staroselci daljšo življenjsko dobo kot po prihodu, za Evropejce v Amerikah pa je veljalo obratno. Strokovnjaki ocenjujejo, da je po prvem stiku z belci zaradi okužb umrla več kot polovica staroselcev. Tisti, ki so preživeli, pa so bili izčrpani in šibki, od bolezni in bežanja niso mogli skrbeti za osnovno reprodukcijo, tako da je težko reči, ali so umrli od lakote, izčrpanosti ali bolezni. V Amerikah so seveda tudi pred prihodom kolonizatorjev imeli svoje lastne, endemične okužbe. Pestili so jih pinta, frambezija, hepatitis, encefalitis, otroška paraliza, različne tuberkoloze, črevesni paraziti in venerični sifilis, ki je edini maščeval poklane Američane. Vendar razširjanje sifilisa v Evropi nikakor ni doseglo razsežnosti bolezni, ki so jih Evropejci izvažali v Amerike. Pustošile so koze, ošpice, davica, trahom, oslovski kašelj, norice, bubonska kuga, malarija, tifus, kolera, rumena mrzlica, denga, škrlatinka, amebiaza, gripe in številne gliste. Največjo smrtnost v Amerikah je povzročala ena najbolj prenosljivih in najbolj smrtonosnih bolezni, črne koze. Povzroča jih virus, ki se prenaša z dihanjem. V Evropi so črne koze svojo moč prvič pokazale v 16. stoletju, v tristotih letih do razvoja cepiva so pomembno vplivale na demografijo. Na svojem višku v 18. stoletju je bila bolezen še vedno smrtna za 10–15 % obolelih, 70 % smrtnih žrtev je bilo otrok do drugega leta starosti. Večina odraslih v gosto naseljenih območjih Evrope je, seveda, če so bolezen preboleli, na virus razvila odpornost. Američani, v nasprotju s svojimi zavojevalci, niso bili imuni na črne koze in druge otroške bolezni. Te bolezni so v Amerikah sejale smrt med ljudmi vseh starosti. Črne koze so zahodne obale Atlantika dosegle v letu 1518 ali 1519, ko se je bolezen razširila na Hispanioli, kmalu prešla na druge otoke in nato na celino v Mehiko. “Beli ljudje povzročajo bolezen; če ne bi bilo belcev, ne bi bilo niti bolezni,” je bilo prepričanje Janomamov, južnoameriškega ljudstva, ki so zadeli žebljiček svoje krste na glavico. Prebivalstvo Amerik je bilo številčno in povezano s trgovskimi vezmi, kar je bilo idealno okolje za razširitev nalezljivih bolezni. “Klice kot avantgarda napredujejo leta ali stoletja pred osvajalci na konjih po komunikacijskih povezavah staroselskih družb.” Bolezen je napredovala in morila pred konkvistadorji, ki jim je kljub genocidalnim naporom ni uspelo dohajati. Dobre cestne povezave med oddaljenimi naselji, številne plovne reke in trgovci kanuisti v Karibskem morju so pripomogli k hitremu širjenju bolezni. “Mikrobi so se premikali celo hitreje od pogoltnih konkvistadorjev na konjih, čeprav so se ti premikali tako hitro, kot je bilo le mogoče.” Bolezen črnih koz je grozljiva; visoka vročina in huda bolečina, po telesu se pojavijo gnojni izpuščaji, ki uničijo kožo in ustvarjajo razpadajoče zombije. Opustošena so bila celotna mesta, marsikje ni bilo preživelih. “Nekatere žrtve je ta bolezen tako splošno oslabila, da drug drugemu končno niso mogli več pomagati, niti zakuriti ognja, niti prinesti malo pitne vode, niti pokopati svojih mrtvih. Toda borili so se, dokler so se mogli, in če jim ni uspelo dobiti nič drugega, s čimer bi prižgali ogenj, so kurili lesene pladnje in krožnike, s katerih so jedli svoje meso, in svoje lastne loke in puščice. In nekateri so se po vseh štirih splazili ven, da bi dobili malo vode, in včasih so na poti umrli in se niso mogli več vrniti,” poroča William Bradford o epidemiji v Massachusettsu v začetku 17. stoletja. Pred to grozljivo podobo vsi, ki še zmorejo, na videz zdravi zbežijo – peš, s konjem ali kanujem. A pretkane črne koze imajo inkubacijsko dobo 10–14 dni, zaradi česar so bolezen vsi, ki so pred njo bežali, nevede prenesli s seboj v druge kraje in tam okužili druge. Epidemije črnih koz so se od 16. do 19. stoletja, ko so še vedno imele več kot 50-% smrtnost, ponavljale na največ tri desetletja. Zaradi črnih koz je do leta 1738 pomrla polovica Čerokijev, do leta 1759 polovica Katavbov, do leta 1838 skoraj vsi Mandani, do začetka 19. stoletja polovica prebivalstva Visokih planjav in med reko Missouri in Novo Mehiko. Epidemije so se končale v 19. stoletju s širitvijo cepiva in uničenjem, izgonom in ograditvijo zadnjih ljudstev iz argentinske stepe. Kombinacija bolezni, nasilne podreditve in klanja je do takrat iz zgodovine že izbrisala cela ljudstva. Tiste, ki jim je uspelo zbežati pred eno epidemijo in so se morda izognili še kakšni, je bolezen potrpežljivo čakala za vogalom in ko jih je ujela, so bile posledice še bolj uničujoče. Ljudstvu Čečehetov se je vse do 18. stoletja uspelo izogibati črnim kozam, a ko so te zaorale mednje, za sabo niso pustile skoraj nikogar. Poskušali so bežati, za sabo so puščali bolne, a ni pomagalo. Ljudstvo je izginilo z obličja Zemlje in za sabo pustilo zgolj 15 besed svojega jezika. Se še spomnite imena glavnega azteškega mesta, v katerem je živelo tudi do milijon prebivalcev? Kar pozabite, črne koze so pokončale velik del domačinov, ostale pa je v podli vojni pobila kolonialna vojska. Mesto je bilo uničeno in razrušeno, danes se njegovega blišča spominjamo zgolj zaradi opisov podlega Cortésa, ki je najprej sprejel velikodušno gostoljubje Aztekov in se nažrl vseh lepot in darov mesta, nato pa ga je, onemoglega, sesul. Veliko stopnjo smrtnosti in splošno oslabljenost so povzročale tudi številne druge bolezni. Lahko bi se posvetili zelo pogosti jetiki, ki je še sredi 20. stoletja težila večino aboridžinov osrednje Avstralije. Pa črevesne okužbe, na primer griža, ki je prav tako pobila veliko ameriških staroselcev. Malarija je prišl 2000 a v Amerike kasneje in je v 19. stoletju razsajala v dolini Mississippija. Dvojni manever so izvedle venerične okužbe, ki so večale smrtnost in hkrati zmanjševale rodnost. Zaradi bolezni je bilo prebivalstvo oslabljeno, kar je pomenilo težave pri opravljanju vsakodnevnih opravil. Zmogli se niso niti braniti pred napadalci, ki so pobili še tiste, ki se jih je bolezen usmilila. Posledice bolezni najbolj nazorno pokaže primerjava neskladnih evropskih zapisov z začetka 16. stoletja in z začetka 18. stoletja. Na z naravnimi viri bogatih območjih, kjer naj bi bile po prvih pričevanjih ogromne populacije in cvetoče kulture, so okrog leta 1700 v pusti, izpraznjeni, deželi našli zgolj nekaj vasi. Na območju današnje Floride naj bi leta 1500 živel slab milijon ljudi, leta 1700 so našli zgolj nekaj koč. Na prostranih, zdaj praznih prerijah so kraljevale črede bizonov, najbrž, ker se jim je z umikom ljudi, ki so jih lovili in odganjali od svojih poljščin, odprla ekološka niša. “Bolezen se je pogosto razširila daleč čez mejo evropske poselitve, pogosto k ljudem, ki so komajda slišali za bele napadalce.” Namesto da bi se soočili z resnico genocida v prvih dveh stoletjih kolonizacije, smo ustvarili predstavo o prazni deželi, v kateri se brez škode naseli civilizirani kolonist, ki, kot zapiše Adam Smith, “si prilasti bodisi prazno bodisi tako redko poseljeno deželo, da domorodci brez težav odstopijo mesto novim naseljencem.” Po več stoletjih holokavsta so bili staroselci praktično iztrebljeni. Na karibskem otočju in na območju srednje Mehike jih je v manj kot stoletju od prihoda Evropejcev preživelo kakih 5 %. Podoben vzorec skoraj popolnega iztrebljanja se je ponavljal, kamorkoli so stopili kolonizatorji. “Evropski vdor je z grozljivo regularnostjo povzročil nenadno in skoraj popolno izumrtje prebivalstva, ki je tam dobro in uspešno živelo že več tisoč let.” Celokupno je morda preživelo nekaj milijonov domačinov. Evropejci so v večji del celinskih Amerik tako preprosto vkorakali. Pika stop. Morda si mislite, da vso to razpredanje o uničujočem vplivu bolezni kaže, da kolonizatorji niso odgovorni za množične smrti. Saj niso razumeli, kako delujejo bolezni, niso mogli vedeti, kako uničujoč vpliv bo njihova prisotnost imela na domačine. Nak, ne bomo se prepustili apologijam kolonializma. Ne dovolimo si, da nas iluzija dobrih namenov zanese v upravičevanje evropske podreditve vsega preživelega prebivalstva in prelaganje odgovornosti za uničenje celotnih kultur. Ameriški genocid je bil nameren in lahko bi se mu izognili. Zaključuje David Stannard: “Od prvega stika Evrope z Amerikami so izbruhi kužnih bolezni in načrtnega genocida desetkali skupnosti prvotnih prebivalcev Amerik. Čeprav sta bolezen in genocid včasih delovala neodvisno drug od drugega, sta bila v večini dolgih stoletij po letu 1492 povezani sili, ki sta delovali dinamično – svoje žrtve sta morili z boleznimi in nasiljem, se dopolnjevali in skupaj pripeljali veliko število starih družb na rob – in pogosto čez rob – popolnega uničenja.”


Sodelujte z nami - krasnadlani.si Zakaj sodelovati z Astraea Tours? Krasnadlani.si je portal, ki deluje na način kuponske prodaje. Kupce z enkratnimi popusti motiviramo k odločitvi nakupa programa, ki ga ponujamo. Spletna stran krasnadlani.si je edina vrsta marketinga, kjer je oglaševanje vaših storitev popolnoma brezplačno. S svojimi aktivnostmi vam zagotavljamo nove uporabnike vaših storitev in jih pripeljemo do vas, s tem pa bomo poskrbeli, da bo vaša ponudba postala opaznejša. Sodelovanje z nami, vam bo zagotovilo odlične prodajne rezultate in še boljšo prepoznavnost na trgu storitev in ponudb, ki jih želite ponuditi. Denar bo pri vas v trenutku, ko se bo kupec odločil za nakup. Na naši spletni strani krasnadlani.si objavljamo neverjetne in kvalitetne ponudbe, ki so namenjene našim članom in vsem, ki uporabljajo svetovni splet z namenom, da si poiščejo kvaliteten program izleta, ki jim ustreza. Vaše potencialne stranke pri nas kupujejo programe, ki jim ustrezajo, mi pa vam s tem ustvarjamo zaslužek. Obiskovalci naše spletne strani bodo postali vaši novi kupci. Svetujemo vam, da za naše redne uporabnike in občasne obiskovalce ponudite tako ponudbo, s katero si vas bodo zapomnili in boste tako postali prepoznavni na spletu. Po dogovoru z vami, bomo poskrbeli za odlične fotografije in sestavili program in vam zagotovili odlične poslovne rezultate. V sodelovanju z vami, se bo dogovorjen program izpostavil na naši spletni strani krasnadlani.si, prav tako pa bodo naši novi člani in vaši novi kupci do naših ponudb lahko dostopali preko socialnih omrežij, s tem pa boste vi postali še bolj dosegljivi, vaša ponudba pa odmevna. Zagotavljamo vam, da vam s tem ne ustvarjamo nobenih stroškov. Portal krasnadlani.si ni samo spletna trgovina, ampak združuje tudi vse zainteresirane posameznike, samostojne podjetnike, kulturnike, obrtnike, družbe ter društva, ki želijo na kakršenkoli način pomagati pri promociji Krasa in Brkinov, ter pri tem še kaj zaslužiti. Če ste fotograf, nam lahko ponudite svoje fotografije. Če ste turistični vodnik lahko preko tega portala pripravljate in ponujate svoje izlete. Če imate izdelek, značilen za Kras, nam ga pošljite. Če ste strokovnjak za karkoli kar je povezano s Krasom, in bi radi o tem objavili članek, imamo tudi za to pripravljen prostor. Mogoče pa imate samo idejo, pa ne veste kako bi se je lotili. Z veseljem vam bomo prisluhnili, če bo možno pomagali, ali poskusili poiskati ustrezne kontakte. ... še kakšna ideja? Izgovorov torej ni več. Pridružite se ekipi krasnadlani.si in nam pišite!


Čas je, da se komunistična banda, ki sloni pri koritu od športa odstrani, prva od teh pa imam v mislih komunista Koc*ijančiča, kateri je pozicijo predsednika pri olimpijskem komiteju preprosto podedoval od fotra, drugi pa bi se moral nemudoma odstraniti Ja*snič. Zaradi takih slovenski šport ne napreduje! Ti starci bi se morali umakniti, ker jih je povozil čas!


Post krestum in praznik dela Dragi prekariat, pozdravljeni in pozdravljene. Kulturne, zgodovinske, verske ali neverske razsežnosti kresovanja in simbolike ognja smo se sicer dotaknili že v včerajšnjih kulturnih novicah, danes pa bomo nekoliko osvetlili sam praznik dela, katerega pomen boja postaja vedno bolj vsebinsko oddaljen. Čeprav so kresovanja še vedno reden dogodek, se ta pogosto in predvsem izvajajo mimo spominjanja oziroma ohranjanja spomina na konkretne zgodovinsko-politične in podobne vidike dela kot ne le enega izmed produkcijskih faktorjev, mladini izpostavljen pa je predvsem ta njegov pragmatični vidik - torej možnost popiti nekaj kozarcev alkoholne pijače. Kljub temu, kot ugotavlja profesor Igor Pribac s Filozofske fakultete, da pomen dela in z njim pomen današnjega praznika bledi – to namreč ponazori s podatkom, da je med letoma 1991 in 2011 vrednost dela, vgrajenega v povprečen proizvod, padla za eno tretjino – so nekatera dogajanja kot neposredna dediščina tradicije socialistične Jugoslavije še vedno prisotna. Kot običajno se je, denimo, v Ljubljani danes zgodila jutranja budnica, sledila ji je proslava na Rožniku, kjer je prisotne nagovoril ljubljanski župan Zoran Janković, Zveza svobodnih sindikatov Slovenije proslavlja na Pohorju, Šarec nagovarja v Ravnah na Koroškem, Pahor pa v Opatjem selu. Predsednik Republike bo, ob sovpadanju praznika dela s 15. obletnico vstopa Slovenije v Evropsko unijo, posebno pozornost namenil poudarku pomena renesanse evropske ideje in opozoril na novo priložnost ob letošnjih volitvah v Evropski parlament. Še predno se posvetimo Evropski uniji kot zadnjemu braniku in upanju pred kapitalom, ki ga je logično smiselno v skladu s historičnim momentom praznovanja dela in delavstva kakopak nujno omenjati, nam Bogomil Menček, študent teologije in raziskovalec satanistične narave komunizma, pojasni pravilnejši pomen današnjega praznika, katerega začetek načeloma povezujemo s t. i. haymarketskim izgredom leta 1886 v Čikagu, ko je policija med delavskimi protesti pobila več deset ljudi. Pomen Evropske unije ob današnjem dnevu izpostavlja Igor Pribac, ki v njej vidi večnivojski potencial. Kot pravi, sta to primarno povezanost v politični entiteti in v ustvarjanju identitete evropejstva, ki ju, kot opaža, na srečo prepoznavajo tudi današnji mladi. Ti imajo danes, denimo, možnost prostega prehajanja med nacionalnimi mejami z različnimi študentskimi izmenjavami, kar je bilo včasih realno nemogoče. Več o tem Igor Pribac, profesor na Filozofski fakulteti: Evropsko unijo potemtakem ni razumeti kot glasnik kapitala, temveč kot zadnje upanje v boju proti njemu, ki ga moramo, zlasti v tej dobi informacijskega posiljevanja in informacijskega manipuliranja, afirmirati, ne pa se proti njemu zoperstavljati. Živel prvi maj, živela Evropska unija! Ali kot pravi Igor Pribac: Bogomil Menček, študent teologije, se na to kratko odzove: Odziva poslanca Levice Mihe Kordiša na Pribčevo misel o prihodnosti Evropske unije kot praktično še edinega smiselno relevantnega prehodnega političnega faktorja, ki bo družno s proletariatom bil boj proti tegobam kapitala, nismo uspeli dobiti, zato je zaključek miren in kratek. Lepo državno onaniranje torej, poslušalke in poslušalci.


Polona Obrni se Lyrics Poletni dan, ti spet pohajaš okrog, povsod veseli obrazi in kričanje otrok. Za tabo hodim in štejem - boš pozdravil prav vse in šepetam obrni se, obrni se. Poletni dan, kakonaj sploh ti povem, da narejen si bil zame, pa do tebe ne grem. Ti sploh ne veš da obstajam, pa poznaš čisto vse, ker se bojim, obrni se. In zdaj sva tukaj prazna cesta, nič ni med nama. Ti prideš bliže in me vprašaš, zakaj hodim sama. Zato, ker je vroče, mi na hitro zbeži, potem se popravim, ker ne maram ljudi. In že me ni, me ni. Poletni dan - gotovo nisi doma, ti sploh ne veš kako je, ko je konec sveta. Zdaj le ponavljam dve besedi, ki sta krivi za vse, le dve besedi, obrni se, obrni se. Pozabi me, preveč me je sram in nikar mi ne laži, da si ti tudi sam. Tolažbe ne rabim, preživela bom vse, samo ne glej me, obrni se. In zdaj je tisoč rek med nama, vse je izgubljeno, pa sva bila na dva koraka, če bi priznala pošteno. Meni ni vroče, če poletje gori in ni res kar pravim, da ne maram ljudi. Kriv si ti, kriv si ti. (D. Kocjančič/ D. Mislej-Mef-D. Kocjančič) See also: JustSomeLyrics 119 119.21 Bintang Disurga peterpan Lyrics 02-NOFX-Freedumb Lyrics


19. 11. 2020 - 16.30 SON LUX, 20H Drugi del poslušanja prihajajoče plošče z naslovom Tomorrows II. več o Sun Lux: https://radiostudent.si/glasba/tolpa-bumov/son-lux-brigther-wounds Maxime Berthou, Mark Požlep: Southwind E1, 20H GalerijaGallery vabi na Zoom otvoritev spletne razstave Maximea Berthoua in Marka Požlepa Southwind E1. Maxime Berthou in Mark Požlep sta se 2. septembra odpravila na praktično raziskovalno popotovanje po reki Mississippi, ki sta ga zaključila 20. oktobra 2019. Po reki sta potovala s 6-metrskim parnikom na lopatasta kolesa. Želela sta raziskati in doživeti sodobno ameriško družbo ob tej mitološki reki. Southwind, ki sledi metodologiji in kronologiji raziskovalno-akcijskega projekta, se poglablja v osebne izkušnje in v mehanizme transkripcije, nesorazmerja in produkcije umetniškega projekta. Projekt je še vedno v nastajanju, tako da bo spletno dogajanje GalerijaGallery izkoriščeno kot mesec in pol dni trajajoča pisateljska rezidenca, ki jo bosta avtorja uporabila za dokumentacijo isto trajajoče poti po reki Mississippi. Sveže objave na spletu v obliki kratkih zgodb bodo sledile vsake tri dni. povezava = povezava Turbo galerija - 3 platna #2 - Grega Kalinski - Formacija deformacije, 20H Hišna galerija TrainStation SubArt-a je začela četrto sezono projektaa 3 PLATNA. Gregor Kalinski je glasbenik, producent in DJ iz Kranja. Čeprav je v glavnem usmerjen v raziskovanje zvočnega izražanja, ima zanimanje tudi za druge medije ter oblike ustvarjanja in rad eksperimentira. V živo si platna lahko ogledate, če se sprehodite/pripeljete na Kolodvorsko 8 v Kranju. Povezave do glasbe: Radi ga ignoriramo, a vsi vemo, da ga imamo. Če pogledam vase, lahko vidim skozi, na drugo stran, zaradi luknje, ki mi jo je povzročil. Ampak to ni vreme, družba, vesolje, bog ali katerakoli druga zunanja sila. Ne vem, kako naj se prepričam, ampak slutim, da parazit sem jaz. znaČAJ znanosti: Biodiverziteta – preveč resno, da bi se hecali, 20H Gost znaČAJa znanosti v spletni izvedbi bo dr. Davorin Tome z Nacionalnega inštituta za biologijo. Ljudje počasi začenjamo razumeti, kaj biodiverziteta je. In ravno, ko jo bomo spoznali, je na Zemlji, razen bednih ostankov, ne bo več. Če jo želimo ohraniti ne bo dovolj, da se naučimo samo, kaj biodiverziteta je. Pod kožo nam mora zlesti, kako zelo odvisna je postala od naših dejanj in kako zelo odvisni smo tudi mi od nje. Kakor bi rekel Peter Parker: »Z veliko močjo pride tudi velika odgovornost!« vstop = prost, prijave na https://www.he.si/spletnevsebine. SVETOVNI DAN FILOZOFIJE 2020, 11H-14H Spletna okrogla miza z vabljenimi gosti (Cene Bavec, Janez Bregant, Marko Grobelnik, Olga Markič in Luka Omladič) ter s sodelovanjem gimnazijskih dijakov, ki jo bo moderiral Tomaž Grušovnik Posvetili se bodo temam povezanim z umetno inteligenco v širšem pomenu te besedne zveze: povezava = na spletni strani dneva filozofije ter na Facebook profilih Slovenskega filozofskega društva, Društva za razvoj humanistike - Zofijinih ljubimcev in Pedagoške fakultete Univerze na Primorskem.


text: Mednarodni študij doma Celotni program v angleškem jeziku Smo edina fakulteta v Sloveniji, ki omogoča študij v angleškem jeziku na vseh treh stopnjah študija. Na dodiplomskem študiju ponujamo 2 programa Marketing in International Business. Na podiplomskem študiju lahko izbirate med 13 programi. Če ste v zaključni fazi vašega študija, se lahko odločite za doktorski program v angleškem jeziku. Celoten študij v angleškem jeziku je odlična izbira za tiste, ki želite nadaljevati študij v tujini ali si ustvariti mednarodno kariero. Ne le, da boste izboljšali svojo angleščino, ampak boste razširili tudi svojo mrežo poznanstev onkraj meja Slovenije in razvili medkulturne spretnosti. Obiskovanje posameznih predmetov v angleščini Če ste že vpisani na katerega izmed slovenskih programov, a bi vseeno želeli pridobiti nove izkušnje, vam nudimo pester izbor predmetov v angleškem jeziku. Ena izmed mnogih prednosti je izpopolnjevanje strokovne terminologije v angleškem jeziku. Po opravljenem izpitu prejmete potrdilo o uspešno opravljenem izpitu v tujem jeziku. Tutorji največkrat pomagajo tujim študentom pri administrativnih stvareh takoj ob prihodu v Slovenijo, jih pričakajo na postaji in se z njimi odpravijo do Pisarne za študentske domove oz. jim pomagajo pri iskanju nastanitve, jim predstavijo bogato obštudijsko dogajanje, jih obveščajo o različnih dogodkih, jim svetujejo in jih usmerjajo skozi študij, običajno pa se z njimi družijo tudi v prostem času in jim tako pomagajo pri vključevanju v slovensko okolje. Dodatne prednosti tutorstva pa so še poznanstva s celega sveta, utrjevanje angleškega in drugih jezikov, udeležba na mednarodnih aktivnostih in seveda dodatna prednost za vaš CV. Poletna šola Poletna šola je odličen način za spoznavanje novih tujih in domačih študentov. Zagotovimo vam lahko, da so vezi, stkane med intenzivnim preživljanjem poletnih počitnic, najmočnejše. Izbor obveznih in izbirnih predmetov predavatelji na Poletni šoli predavajo v angleškem jeziku v sodelovanju s tujimi predavatelji. Dobrodošli ste tako dodiplomski kot podiplomski študentje.


Primož Huebman - Wikipedija, prosta enciklopedija Primož Huebman, tudi Primus Huebman, ljubljanski župan v 16. stoletju. Huebman je bil župan Ljubljane od leta 1528 do 1529, ko ga je nasledil Peter Reicher. Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Primož_Huebman&oldid=4352802« Čas zadnje spremembe strani: 14:50, 5. januar 2015.


text: 1610. je drugo desetletje v 17. stoletju med letoma 1610 in 1619. D-01610.


Za starim mlinom se dogaja Gradbišče za starim mlinom počasi že dobiva obrise bodočega parkirišča. Kljub obilici dežja bodo delavci podjetja Stopar d.o.o. uspeli ujeti pogodbene roke in sredi aprila končali gradbena dela. Vendar pa parkirišče še ne bo takoj v uporabi, saj se bo počakalo, da se trava obrase. Parkirna mesta bodo namreč zarisana na t.i. travnatih rešetkah, dovozne poti bodo seveda asfaltirane. Maja bodo postavili tudi polnilnico za električne avtomobile. Ob hortikulturni ureditvi oziroma zasaditvi čebelam prijaznejših drevesnih vrst (javorjev namesto topol) bo parkirišče pridobilo še 'kulturno komponento'. Ob pešpoti z glavnega trga proti vrtcu bodo postavili razstavne panoje za umetniške fotografije. Za razliko od ljubljanskega Tivolija bodo panoji prilagojeni ajdovski burji. Za prvo razstavo bo poskrbelo Fotografsko društvo Veno Pilon s fotografskimi pogledi na ajdovske znamenitosti. Ob Hublju bodo uredili še sprehajalno potko, ki se bo proti severu navezovala na pešpot ob Lokavščku, na jugu pa mimo počivališča za kolesarje ob starem mlinu in naprej čez most ter mimo Rizzatove vile ob levem bregu Hublja vse do obvoznice pod Bisom.


Zmuzljivost Dublineska - še en roman v vrsti, ki v začetku vsaj na videz obdeluje tematiko prihajajoče kataklizme smrti papirne knjige, z njo pa visoke literature kot take. Preden odmahnete z roko, pa si poglejmo, o čem bo tekla beseda. Dublineska je roman izjemno produktivnega španskega pisatelja Enriqueja Vile-Matasa, ki je sicer izšel že leta 2010, pri nas pa ga v lanskem prevodu lahko beremo v programu založbe Beletrina. Osrednji lik romana je Samuel Riba, predčasno upokojeni melanholični založnik, ki je približno istočasno zapustil založniški posel in opustil pitje alkoholnih pijač. Riba, ki med svoje največje neuspehe šteje dejstvo, da mu navkljub bogatemu katalogu ni uspelo najti oziroma odkriti »tistega« genialnega pisatelja, analizira stanje družbe, tiska in založništva, v procesu pa se odloči, da bo dobo tiskane knjige, ki jim pravi galaksija Gutenberg, enostavno pokopal ob Bloomsdayu na dublinskem pokopališču, na istem pokopališču, kjer v Uliksesu Jamesa Joycea pokopljejo Paddyja Dignama. Odločen je, da bo naredil »angleški preskok«, še bolje anglofoni preskok, kjer iz območja vpliva francoske literature in literarne teorije stopi v manj domače in bolj neudobno »angleško« polje. Po raznih peripetijah na koncu umre še izmuzljivi genialni avtor, mladenič, podoben mlademu Beckettu, za katerega sploh ni jasno, ali dejansko piše. Mnogi bralci nekako pričakujemo, da bomo lahko knjigo brali s ključem, enim pojmom, trdnim idejnim konceptom, ki bo navidezno razpršenost spisanega gradiva povzel v koherenten snop. Pričakujemo, da bo tako roman do neke mere orientiran navzven, izven samega sebe. Da bo na videz nepovezane dele lahko združil v smiselno celoto. Da se bo besedilo trudilo biti bolestno relevantno, biti duh časa, kot nekakšen protest samonanašalnosti ali pa hermetičnosti preteklih dveh desetletij. Glede na knjižno produkcijo, ki se trudi enostavno pokljukati vse, o čemer je treba govoriti, pa pri Dublineski pride do odstopanja, ki pa glede na opus avtorja ni presenetljivo. Tudi opis in nastavek Dublineske zvenita relevantno. Letu 2010, ki z razmahom elektronskih in »oblačnih« storitev ponuja popolnoma drugačen način konzumacije vsebin, povsem primerna in predvsem primerno fobična. Obča mesta dekonstrukcije in postmodernizma so skupaj z realnim, otipljivim tehnološkim univerzumom privedla do navidezne prelomnice v glavah in založniški poslovni realiteti, po kateri niti sami ne vemo, v kakšni meri bo za »medij 20. stoletja«, ki je knjiga, treba urediti pogreb in enostavno kreniti naprej. Ampak ne. Dublineska ni roman o založništvu, ni roman o krizi in ni nostalgično onaniranje. Takšna občutja so samo ploščad, s katere se lansira notranje občutje človeka, ki je v jeseni življenja. Kolikor se Riba trudi sebe postaviti kot zaključek neke dobe, toliko bolj očitno je, da gre za povsem naravno in pričakovano uvelost. Tekst je torej obrnjen globoko navznoter, sam vase, z občasnimi streli v druge diskurze, v druge svetove, kjer pa takoj postane izmuzljiv. Na primer: ravno ko mislimo, kako bo usahli založnik zelo resnobno z okusnim patosom počasi pokopal celotno dobo tiska, nam literarni junak pove, da bo to storil parodično, s čimer nam izbriše horizont pričakovanja, ki ga bralec gradi do te točke. S podobnimi primeri je prekvašen celoten roman. Čeprav gre za tretjeosebnega pripovedovalca, se ta s količino prebranih strani sorazmerno staplja z ostarelim založnikom. Tretjeosebni pripovedovalec je očitno sam Riba, Vila-Matas mojstrsko lirizira, subjektivizira roman z glasom, ki ponavadi že iz tehničnega vidika, distance, ki jo ustvari s protagonistom, ni prva izbira. Poleg tega pa je ta glas vedno komplementaren literaturi, ki prežema trenutno tematiko, vpliv v romanu. Tako se tok misli iz relativne koherence z začetka vedno bolj premika v zmedo, polifonijo, mogoče tudi kakofonijo misli, kot bi od treznega prehajal k pijanemu, vedno bolj transcendentnemu in tudi vedno bolj izpahnjenemu iz vseh stimulansov recimo temu realnega okolja. Z vse večjim vplivom otoških modernistov tudi samo besedilo Dublineske začnejo prevevati postopki, značilni za ta kronotop. Poleg tega je besedilo citatno zelo bogato, a nezanesljivo. Nikoli ne vemo, ali so navedeni citati sploh resnični, še manj pa, koliko so pomembni za celoto. Referenc je ogromno, tako filmskih kot literarnih, in Dublineska je res velik hipertekst. Množica slojev naredi branje zahtevno, a resnično zanimivo, saj je paradoksalno roman o notranjem občutju in miselni zmešnjavi človeka, ki ni založnik, ampak personificira založništvo kot stran spletne enciklopedije, bogata s hiperpovezavami do drugih člankov, prežeta z izrazito subjektivnim, liriziranim miselnim procesom. Roman, za katerega deluje, da bo izrazito družben, da bo obdeloval za literaturo precej pereče obdobje premišljevanja in predrugačenja svoje lastne konstitutivnosti, se sprevrže v razpršitev vsega umetniškega bistva v mlečno cesto. Da Riba govori o galaksiji Gutenberg in galaksiji Google, ni naključje. Avtor se drži lastne poetike, ki stoji na ramenih velikanov, a namesto piramide splete pajkovo mrežo teksta. Predoči nam tekst v svojem pravem pomenu, in ne romana. Ker na vsaki točki, ko pričakujemo vrhunec, Dublineska naš horizont pričakovanja, ki je vedno parcialen, povozi z literarno totaliteto, lahko bralsko zamero gojim mogoče le do samega ritma. Dublineska bi lahko bila sto strani krajša brez bistvenega učinka na končni izdelek. V drugi tretjini se vzorec ponavlja brez jasno zaznavnega pomena in nekako je čutiti bralsko inercijo. Sicer pa je knjiga, ki govori o jeseni založnika, založništva, sveta, prav primerno branje v trenutnem letnem času. Vsakomur, ki googla »best winter books«, bi potisnil v roke Dublinesko. Dublineska je prežeta s svetom, vsak utrinek galaksije je na neki točki švignil skozi besedilo pred nami. Je kompleten in totalen tekst. V eni izmed ekranizacij življenja Bukowskega le-tega sprašujejo, o čem piše v knjigah, on pa malo pretenciozno da vedeti, da o vsem. No, Dublineska je avtentično takšna. Je knjiga, za katero ob vsakem možnem označevalcu lahko rečemo, da obenem »je in ni«. Zastavi prežvečeno premiso, kaže, da bo premisa obdelana s prežvečenimi postopki, a je končni izdelek globoko in okusno branje. Pozno kosilo - težja prebava, se pa zato točno spomniš, kaj si pojedel. Pozno sem kósil Nenad Latinović.


[VIDEO] Kdaj bo sodišče ukrepalo proti krivcem za bančno luknjo?


text: Geotermalna energija V nekaterih delih sveta, na primer na Islandiji so količine geotermalne energije, ki doseže površino, občutno večje kot drugod in se jo da neposredno uporabljati za ogrevanje hiš. V drugih državah ogrevajo stanovanja z vročo vodo iz vrtin, ki segajo od 2000 do 3000 m globoko. Največje rezerve geotermalne energije so vsekakor globlje, pri okoli 6000 m globine. Ker so kamnine v tej globini suhe, je težje in dražje izčrpati toploto, ker je potrebno najprej shraniti vodo. Problem izrabe geotermalne energije predstavljajo visoki zagonski stroški. Tudi vzdrževalni stroški zaradi rje niso zanemarljivi. Vsebina Prednosti[uredi | uredi kodo] Geotermalna energija ima številne prednosti pred tradicionalnimi viri energije, ki temeljijo na fosilnih gorivih. Največja prednost geotermalne energije je, da je čista in varna za okolje. Metoda se uporablja za pridobitev električne energije in ne proizvaja škodljivih emisij v okolje. Z uporabo geotermalne energije se zmanjšuje uporaba fosilnih goriv, zaradi tega se zmanjšujejo tudi emisije toplogrednih plinov. Druga prednost so zaloge energije, ki so na razpolago. Zaloge geotermalne energije so praktično neizčrpne. Geotermalne elektrarne zavzamejo malo prostora za razliko od na primer hidroelektrarn. Geotermalne elektrarne so zgrajene neposredno na viru energije in okolici zlahka oddaja toploto in električno energijo. Poleg majhnega zasedanja prostora so takšne elektrarne zelo zanesljive. Geotermalna energija je zanesljiva, ker ni odvisna od vremenskih vplivov, za razliko od hidroelektrarn, ki so odvisne od količine vode na voljo. Solarni sistem ne zmore delati ponoči in je odvisen od vremenskih pogojev. Električna energija se lahko iz geotermalnih virov proizvaja 24 ur na dan. Pomanjkljivosti[uredi | uredi kodo] Največja pomanjkljivost je, da ni veliko krajev, ki so primerni za geotermalno energijo in primerni za gradnjo geotermalnih elektrarn. Najboljše lokacije so tiste, ki imajo dovolj vroče zemeljske stene do globine primerene za vrtanje in da so dovolj mehke. Geotermalne energije ni mogoče prevažati, zato se uporablja samo za ogravanje hiš v okoliških mestih in za proizvodnjo električne energije. Problem pri uporabi je sproščanje snovi in plinov globoko iz zemlje, ki so lahko škodljivi, ko pridejo na površje. Najbolj nevaren je vodikov sulfid, ki je zelo koroziven in zelo težko ga je pravilno razpolagati. Potencial[uredi | uredi kodo] Potencial geotermalne energije je ogromen, saj je 50000 krat več energije, kot pa se lahko pridobi iz naftnih goriv in zemeljski plinov po vsem svetu. Geotermalni viri se nahajajo v različnih globinah, iz plitve površine do več kilometrov globokih hranilnikov tople vode in pare, in se lahko privede do površine in izkoristi. V naravi se geotermalna energija največkrat pojavi kot vulkan, izvir tople vode ali gejzirja. V nekaterih državah, se geotermalna energija uporablja že tisočletja v obliki zdravilišč. Vendar se razvoj znanosti ni omejil le na področje medicinske uporabe geotermalne energije, ampak se je geotermalna energija usmerila v proces pridobivanja električne energije, ogrevanja domov in industrijskih obratov. Ocenjuje se, da toplotni tok iz notranjosti Zemlje do površja znaša 42 TW. Do tega pride 8 TW iz zemljine skorje, ki predstavlja le 2% celotnega obsega, ampak je bogata z radioaktivnimi izotopi, 32,3 TW iz plašča 82%, in le 1,7 TW iz jedra predstavlja 16% obseg, vendar ni izotopov. Vsa geotermalna energija na Zemlji bi se lahko ocenila na 12,6 × 10 24 MJ, in skorje Zemlje na 5,4 × 10 21 MJ. Vsekakor bi se lahko,samo le en majhen del vsega tega dobro izkoristil. Svetovni geotermalni potencial je torej ogromen, skoraj 35 milijard krat večji od zneska sedanje potrebe po energiji, vendar se le zelo majhen del da lahko učinkovito izkoristiti, predvsem do globine 5000 m. Uporaba[uredi | uredi kodo] Geotermalna energija se lahko uporablja za proizvodnjo električne energije v geotermalnih elektrarn, sistem daljinskega ogrevanja v stanovanjskih območjih, ogrevanje rastlinjakov. Ogrevanje objekta in izkoriščanje geotermalne energije v procesu pridobivanja električne energije, ni edini način za uporabo te energije. Geotermalna energija se lahko uporablja tudi za druge namene, kot na primer pri proizvodnji papirja in pasterizacija mleka, bazeni, v procesu sušenja lesa in volne, živinoreja, in za mnoge druge namene. Ogrevanje[uredi | uredi kodo] Geotermalna energija se je že v času rimskega cesarstva uporabljala za ogrevanje stavb. V zadnjih letih se geotermalna energija uporablja za ogrevanje oz. za ogrevanje in hlajenje z uporabo toplotne črpalke. Takšni geotermalni sistemi so lahko sposobni prenašati toploto iz tal in v tla z minimalno porabo energije. Tudi z visokimi začetnimi stroški, se naložba relativno hitro povrne. Ne onesnažujejo okolje in so eden od najbolj učinkovitih sistemov za ogrevanje in hlajenje. Najvišji geotermalni sistem, ki se uporablja za ogrevanje se nahaja v islandskem glavnem mestu Reykjaviku, kjer skoraj vse stavbe uporabljajo geotermalno energijo. Geotermalna energija se uporablja v kmetijstvu za povečanje donosa. Voda iz geotermalnih rezervoarjev se uporablja za ogrevanje rastlinjaka za pridelavo cvetja in zelenjave. Z ogrevanjem tople grede se ne upošteva samo segrevanje zraka, vendar pa se segrevajo tudi tla, na katerem rastejo rastline. Proizvodnja električne energije[uredi | uredi kodo] Ena izmed najbolj zanimivih oblik izkoriščanja geotermalne energije je proizvodnja električne energije. Tukaj se koristi voda in para iz Zemlje, da se zažene generator, pri tem ne pride do zgorevanja fosilnih goriv in škodljivih emisij v ozračju, sprosti se le para. Dodatna prednost je, da se lahko taka pooblastila izvajajo v različnih naravnih okoljih. Princip delovanja je preprost: hladna voda prihaja do vroče granitne stene, ki so blizu površine in ven izhlapeva vroča para, ki pride na več kot 200 °C in visokim pritiskom pare, ki nato poganja generatorje. Trenutno se uporabljajo tri osnovne vrste geotermalnih elektrarn: - Princip suhe pare - uporablja se zelo vroča para, običajno nad 235 °C. Para se uporablja za neposredni zagon turbine generatorja. To je najpreprostejši in najstarejši način delovanja in se še vedno uporablja, ker je daleč najcenejši princip proizvodnje električne energije iz geotermalnih virov. Prva geotermalna elektrarna v Landerellu pri uporabi tega načela. - Princip ločevanja pare - uporablja se vroča voda iz geotermalnih zbiralnikov, ki je pod velikim pritiskom in temperaturah nad 182 °C. S črpanjem vode iz teh rezervoarjev proti elektrarni se na površini zmanjšuje tlak in topla voda se spremeni v paro in zaganja turbine. Voda ki se ni spremenila v paro pa se vrne nazaj v rezervoar za ponovno uporabo. Večina sodobnih geotermalnih elektrarn uporablja ta princip delovanja. - Binarni princip - voda, ki je uporabljena v binarnem principu je hladnejša od vode, ki jo uporabljamo v ostalih principih proizvodnje električne energije iz geotermalnih virov. V binarnem principu se toplo vodo uporablja za ogrevanje tekočin, ki ima precej nižjo temperaturo od vrelišča vode, a ta tekočina se izpari pri temperaturi tople vode in zažene turbine generatorja. Prednost tega principa je večja učinkovitost postopka, ter razpoložljivost potrebnih geotermalnih rezervoarjev je veliko večji kot za druge postopke. Dodatna prednost je popolno zaprtje sistema, ker se uporabljena voda vrača nazaj v rezervoar, tako da toplotne izgube ni, in ni skoraj nobene izgube vode. Večina načrtovane nove geotermalne elektrarne bodo uporabile ta princip delovanja. Princip, ki se bo uporabljal pri izgradnji nove geotermalne elektrarne bo odvisen od vrste geotermalnih virov energije, to je temperature, globine, kakovosti vode in pare v izbrani regiji. V vseh primerih, se kondenzirana para in ostanki geotermalne tekočine vrnejo nazaj v luknjo in s tem povečujejo vzdržljivost geotermalnih virov. Geotermalna energija v svetu[uredi | uredi kodo] Geotermalna energija se izkorišča v več državah na svetu: Islandija, Združene države Amerike, Italija, Nemčija, Francija, Litva, Nova Zelandija, Mehika, Nikaragva, Costa Rica, Rusija, Slovenija, Indonezija, Ljudska republika Kitajska, Japonska. Viri[uredi | uredi kodo]


IV. PREVZEM VODOVODNIH OBJEKTOV IN NAPRAV V UPRAVLJANJE


text: Kupujete računalniško opremo, kot so prenosniki, tiskalniki, mrežna oprema, ekrani, itd.? Pomagamo vam poiskati pravo podjetje, ki ponuja iskani izdelek. Storitve Potrebujete zunanjega izvajalca IT storitev? Potrebujete strokovno svetovanje glede informacijskih storitev? Izvajalci IT storitev vas čakajo tukaj. Servis/pomoč Potrebujete strokovnjaka, ki vam bo pomagal odpraviti nastalo težavo? Se vam je pokvaril računalnik? Potrebujete računalniško pomoč? Partnerji: Naši partnerji so ključni za vsebinsko pestrost in strokovnost spletnega mesta Računalniških novic. So najboljša podjetja na svojem področju. Želite biti v družbi najboljših podjetij, ki skupaj aktivno soustvarjajo spletno skupnost Računalniških novic?


Podmornice razreda Typhoon - Wikipedija, prosta enciklopedija Podmornice razreda Typhoon Razred Akula (rusko: Проект 941 Акула, Projekt 941 Akula – morski pes, NATO oznaka: Typhoon) je razred šestih strateških jedrskih podmornic Sovjetske in Ruske vojne mornarice, ki so prišle v uporabo v 1980-ih letih. Z izpodrivom 48.000 t (potopljena) so daleč največje podmornice v zgodovini. Vsaka je oborožena z 20 podmorniškimi balističnimi raketami R-39 (RSM-52), ki imajo doseg okrog 8300 km in nosijo do deset jedrskih bojnih glav moči 100–200 kt. Podmornice razreda Ohio Ameriške vojne mornarice so po dimenzijah manjše, vendar imajo večjo nosilnost raket, in sicer 24. Podmornica razreda Akula med plovbo Ime: Razred Akula (NATO oznaka: Typhoon) Podrazredi: Projekt 941U V uporabi: 1981– V službi: 12. december 1981 Izdelane ladje: 6 Razrezane ladje: 3 23.200–24.500 t (22.830–24.110 angleških ton) na površini 33.800–48.000 t (33.270–47.240 angleških ton) potopljena Dolžina: 175 m (574 čevljev 2 palca) Širina: 23 m (75 čevljev 6 palcev) Ugrez: 12 m (39 čevljev 4 palcev) 2 × OK-650B tlačnovodna reaktorja, 190 MW (254.800 KM) vsak 2 × VV-tip parni turbini 37 MW (49.600 KM) vsaka dvogredni s sedemkrakim propelerjem z okvirjem 22,22 vozla (41,15 km/h; 25,57 mi/h) na površini 27 vozlov (50km/h; 31 mi/h) potopljena Avtonomna plovba: 120+ dni potopljena Testna globina: 400 m (1300 čevljev) Maksimalna posadka: 163 (52 častnikov) MRKP-58 Radijan radarski sistem MGK-540 Skat-3 sonarski sistem MG-59 Arfa sistem za odkrivanje min Omnibus bojni sistem za nadzor informacij MVU-132 Simfonija in Tobol-941 navigacijska kompleksa Molnija-L1 komunikacijski sistem 1 × 9K38 Igla rakete površje-zrak 6 × 533 mm (21 palcev) torpednih cevi RPK-2 Vijuga manevrne rakete Tip 53 torpedo (največ 20 torpedov ali raket) 20 × R-39 podmorniških balističnih raket Rusija te podmornice označuje kot razred "Akula", medtem ko NATO uporablja oznako razred Akula za razred jurišnih jedrskih podmornic, ki jih Rusija označuje kot razred Ščuka-B. Razred so začeli oblikovati v oblikovalskem biroju Rubin decembra 1972 pod vodstvom glavnega inženirja Sergeja Kovaljova (ru). Velikost podmornic je bila pogojena z dimenzijami balistične rakete R-39. Te veljajo z dolžino 16,1 m in težo 84 t za najdaljše in najtežje podmorniške balistične rakete v zgodovini. Njihova velikost je posledica sovjetskih ciljev razviti balistično raketo, ki bi imela doseg, primerljiv z ameriško raketo Trident. Za izdelavo podmornic je bila v ladjedelnici Sevmaš zgrajena nova delavnica št. 55, ki je v Guinessovi knjigi rekordov zabeležena kot največja stavba na svetu. Za razred je značilen okrepljen stolp, ki je namenjen lažjemu preboju ledu. Takšen dizajn podmornicam omogoča prihod na površino tudi v primeru 2,0–2,5 m debelega ledu (pozimi je led na Arktičnem oceanu debel 1,2–2,0 m, na nekaterih mestih tudi do 2,5 m). Uporaba strateških jedrskih podmornic na Arktiki odraža sovjetsko zavedanje iz začetka 1970-ih let, da so njihove podmornice tako glasne, da jih NATO-ve jurišne jedrske podmornice enostavno najdejo in jim onemogočajo patruljiranje v Atlantiku. Tega se je Sovjetska zveza začela zavedati po razkritjih svojega vohuna v Ameriški vojni mornarici Johna Anthonyja Walkerja, ki je z Jerryjem Whitworthom in sodelavci zanje vohunil v letih 1968–1985 ter bil pozneje opisan kot "najbolj škodljiv sovjetski vohunski krog v zgodovini". Kot odgovor je Sovjetska vojna mornarica razvila obrambno doktrino bastijona, po kateri strateške jedrske podmornice plujejo po določenem območju (Barentsovo morje in Ohotsko morje), ki ga pred nasprotnikovimi jurišnimi jedrskimi podmornicami branijo vse razpoložljiva sredstva – jurišne podmornice, protipodmorniške ladje, letala, helikopterji, sonarji na morskem dnu, sateliti in podobno. Razred Akula nadomeščajo podmornice razreda Borej, ki so manjše, vendar pa bodo, ko bo upokojena še zadnja podmornica razreda Akula, kljub temu največje podmornice v uporabi. Leta 2021 ostaja v uporabi v Severni floti še zadnja podmornica v razredu, Dmitri Donskoj. Ta je bila med letoma 1991 in 2002 nadgrajena na standard 941U in tako lahko izstreljuje balistične rakete R-30 Bulava. Razred Akula – ključni datumi TK-208 Dmitri Donskoj 30. junij 1976 27. september 1979 23. december 1981 Severna flota Aktivna bo ostala v uporabi vsaj do 2026 TK-202 22. april 1978 23. september 1982 28. december 1983 Upokojena junija 1999, razrezana s finančno pomočjo ZDA TK-12 Simbirsk 19. april 1980 17. december 1983 26. december 1984 Upokojena 1996, razrezana 2006–2008 TK-13 23. februar 1982 30. april 1985 26. december 1985 Upokojena 1997, razrezana 2007–2009 TK-17 Arhangelsk 9. avgust 1983 12. december 1986 15. december 1987 Upokojena 2006 ali 2013 TK-20 Severstal 27. avgust 1985 11. april 1989 19. december 1989 Upokojena 2004 ali 2013 TK-210 1986 Nedokončana, razrezana Podmornica razreda Ohio ↑ "Kursk recovery may salvage Russian shipyard, too". csmonitor.com (angleščina). 3 August 2001. Pridobljeno dne 17. marca 2021. ↑ "Nuclear-powered ballistic missile submarines Project 941 Akula")". russianships.info (angleščina). Pridobljeno dne 17. marca 2021. ↑ "К-208". deepstorm.ru (ruščina). Pridobljeno dne 23. marca 2021. ↑ "Look who's coming; world's largest submarine en route south". Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2017-06-13. Pridobljeno dne 2017-07-13. ↑ ""Дмитрий Донской" прибыл в Североморск". 27 maja 2017. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 16 julija 2017. Pridobljeno dne 13 julija 2017. ↑ "25.02.10 "Булаву" впервые испытают на АПЛ проекта "Борей" - Военный паритет". Militaryparitet.com. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2013-02-06. Pridobljeno dne 2012-07-22. ↑ Text: Trude Pettersen (2009-06-04). "One sub out, another one in". BarentsObserver. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 2012-02-15. Pridobljeno dne 2011-08-14. Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Podmornice razreda Typhoon od dne April 2021[slepa povezava] NATO oznake za podmornice in ladje (angleško) Video of the Typhoon in Drydock & on Sea Trials od dne April 2021[slepa povezava] Federation of American Scientists: razreda Akula (angleško) Haze Gray (angleško) Nuclear Notebook - Russian Nuclear Forces, 2005, The Bulletin of the Atomic Scientists, marec/april 2005 od dne April 2021[slepa povezava] Rubinova uradna stran (rusko) russianforces.org - Ruska vojna mornarica (angleško) Slike zunanjosti in notranjosti ruskega turista (rusko) Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Podmornice_razreda_Typhoon&oldid=5566767« Last edited on 4. september 2021, at 16:24 Čas zadnje spremembe strani: 16:24, 4. september 2021.