Filmi so razporejeni po posameznih sklopih: aktivizem, begunci, delavske pravice, diskriminacija, državljanske pravice, genocid, izključenost, izobraževanje, kritika družbe, LGBT+, pravica do vode, pravice otrok, pravice Romov, pravice žensk, rasizem&rasa, revščina, smrtna kazen, staroselsko prebivalstvo, tolerantnost, transspolnost, varovanje okolja, vojna, drugo (nekateri bi lahko bili v več "kategorijah"). AKTIVIZEM - * Love Will Change The Earth (Yeryüzü aşkın yüzü oluncaya dek!, 2014, aktivizem/svoboda izražanja in mirnega zbiranja/policijsko nasilje, napovednik) Konec maja 2013 so v parku Gezi na trgu Taksim v Istanbulu, enem izmed zadnjih zelenih delčkov mesta, delovni stroji začeli odstranjevati drevesa, vendar so jih aktivisti in aktivistke ustavili. Protest proti uničenju parka se je spremenil v večtedensko okupacijo parka in protest proti avtoritarni oblasti, več milijonov ljudi je protestiralo po celi Turčiji, po tem nič ni bilo več tako kot prej ... - * Polja smrti (The Killing Fields, 1984, aktivizem/pravice v vojni, napovednik) Film o nasilnem režimu Rdečih kmerov v Kambodži predstavljen skozi oči dveh novinarjev – lokalnega Ditha Prana in američana Sydneyja Schanberga. BEGUNCI - * Dar Fur - Vojna za vodo (2008, aktivizem/begunci/pravica do vode/pravice v vojni/revščina, cel film) Dar Fur – Vojna za vodo je celovečerni dokumentarni film o misiji Toma Križnarja, ki ga je februarja 2006 tedanji slovenski predsednik dr. Janez Drnovšek poslal med upornike v Darfur z nalogo, da preveri, kaj se v resnici dogaja. To je prvi film o Darfurju, ki omogoča vpogled v mentaliteto darfurskih upornikov, beguncev in tistih, ki ostajajo. - * Dežela vmes (The Land Between, 2014, begunci, napovednik) Dežela vmes ponuja intimen vpogled v skrita življenja prebežnikov iz podsaharske Afrike, ki si zasilno domovanje uredijo v gorah severnega Maroka. Večina sanja, da bi se s prečkanjem močno zastražene meje okrog mesta Melilla, španske enklave na afriški celini, prebila v Evropo. - * Dobrodošli (Welcome, 2009, begunci, napovednik) Bilal je 17-letni iraški Kurd, ki se je podal na pot v Evropo. V filmu je skozi njegove oči predstavljen vpogled v neznosne razmere v begunskem taborišču v Calaisu v Franciji. - * Dobrodošli v Sarajevu (Welcome to Sarajevo, 1997, aktivizem/pravice v vojni, napovednik) Ameriški in angleški novinar se srečata v vojnem Sarajevu. Prvi želi samo opravljati svoj posel in se pri tem in življenju v obkoljenem mestu čim bolje znajti, drugi pa se ob odkritju sirotišnice na bojni črti vse globlje zaplete v usodo nebogljenih otrok in nazadnje eno izmed deklic tudi ilegalno prepelje v Anglijo. - * Kandahar (Kandahar, 2001, begunci/pravice žensk, napovednik) Dokumentarni film o begunki iz Afganistana, ki je postala novinarka v Kanadi. Odloči se, da se bo vrnila v Afganistan in rešila sestro pred Talibani. - * Kanu (La pirogue, 2012, begunci, napovednik) Zgodba o ribiču, ki obupane ljudi v zelo slabem čolnu skuša odpeljati iz severne Afrike v Španijo. Pot preko morja pa je izjemno nevarna. - * Le Havre (Le Havre, 2011, begunci, napovednik) Marcel Marx, nekdaj pisatelj in razvpiti boem, se zateče v pristaniško mesto Le Havre, kjer postane loščilec čevljev. Sanje o literarni slavi je pokopal in zdaj srečno in zadovoljno živi na relaciji med najljubšim barom, službo in soprogo Arletty. Nato pa mu pot nenadoma prekriža mladoletni begunec iz temnega osrčja Afrike. Oborožen le s prirojenim optimizmom in neomajno solidarnostjo svojih sosedov se mora Marcel spopasti z brezbrižnostjo in slepo birokratsko mašinerijo evroameriške civilizacije ter njenimi lakaji – policijo, ki je na sledi begunskemu dečku. - * Medvedek Paddington (Paddington, 2014, begunci/strpnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) Topla igrano-animirana družinska komedija, nastala po knjižnih klasikah Michaela Bonda. Film spremlja zabavne dogodivščine mladega perujskega medvedka migranta, ki v London pripotuje v iskanju novega doma. - * Na tem svetu (In This World, 2012, begunci, napovednik) Film, ki sledi dvema afganistanskima beguncema, Jamalu in njegovemu starejšemu bratrancu Enayatu, na njuni poti od begunskega taborišča v Pakistanu do obljubljenega boljšega jutri v Veliki Britaniji, pri čemer pa se morata spopasti tudi s tihotapci. - * Oče naš (Padre Nuestro/Sangre de mi Sangre, 2007, begunci, napovednik) Mlad mehiški migrant Pedro v iskanju izseljenega in bojda uspešno situiranega očeta, ki ga ni še nikoli videl, s skupino nelegalnih priseljencev prečka mejo in se odpravi v New York. Na poti pa se znajde v težavah. DELAVSKE PRAVICE - * Dom (2015, kritika družbe/pravice delavcev/revščina, napovednik) Pet nadstropij, tri vhode in devetnajst lastnikov ima po privatizaciji dom, ki je bil zgrajen kot samski dom gradbenih delavcev. V njem živijo možje, ki so kot mladeniči prišli iz Bosne, trideset let kot gradbeni delavci gradili Slovenijo in po bankrotu teh podjetij ostali brez vsega. Poleg socialne odrinjenosti imajo še nekaj skupnega: zgodbe. DISKRIMINACIJA - * Hidden Figures (2016, rasa/spol/diskriminacija, napovednik) Film o temnopoltih ženskah, izjemnih matematičarkah, ki delajo izjemno pomembno delo v ameriški vesoljski agenciji NASA, medtem ko so v ospredju zgolj beli moški. DRŽAVLJANSKE PRAVICE - * Citizenfour (Citizenfour, 2014, državljanske pravice, napovednik) Dokumentarni triler Citizenfour prikazuje, kako je Edward Snowden razkril množično in nezakonito poseganje v zasebnost ameriške agencije za nacionalno varnost. - * Človek za vse čase (A Man for all Seasons, 1966, državljanske pravice, napovednik) Zgodba o Thomasu Moreu, ki se je zoperstavil kralju Henriju Osmemu in rimokatoliški cerkvi, da bi se lahko ločil in nato ponovno poročil. - * Gandi (Ghandi, 1982, aktivizem/državljanske pravice, napovednik) Film o priljubljenem indijskem voditelju, ki se je zoperstavil angleški nadvladi. - * Oči in ušesa boga (Eyes and Ears of God, 2012, državljanske pravice/revščina, cel film) Dokumentarec Toma Križnarja in Maje Weiss je zgodba o trpinčenih Sudancih, ki s pomočjo kamer, računalnikov in satelitskih modemov ščitijo svoja življenja in s tem postanejo priče lastnega gorja. Pozabljeni od svetovne politike, medijev in humanitarnih organizacij prosijo za pomoč "civilizirani" svet. - * Oddaljeno grmenje (Distant Thunder, 1998, državljanske pravice/kritika družbe, napovednik) Film, ki preizprašuje pravo in pravičnost, ukvarja pa se tudi s smrtno kaznijo ter vprašanji vere in Boga. - * Peta veja oblasti (The Fifth Estate, 2013, državljanske pravice, napovednik) Politični triler o ozadju primera Wikileaks z Julianom Assangeom. - * Polnočni ekspress (Midnight express, 1978, državljanske pravice, napovednik) Med tihotapljenjem mamil iz Turčije oblasti zasačijo Billyja in sodišče ga kot grešnega kozla obsodi na 30-letno zaporno kazen. Če naj sploh preživi, mu ostane le še beg oz. vožnja s "polnočnim ekspresom". - * Sama proti vsem (The Whistleblower, 2010, aktivizem/državljanske pravice/trgovanje z ljudmi, napovednik) Drama o ameriški policistki, ki je v Bosni in Hercegovini raziskovala trgovanje z ljudmi, v katerega so bili vpleteni tudi pripadniki Združenih narodov. - * V imenu očeta (In the Name of the Father, 1993, državljanske pravice, napovednik) Irec Gerry v rodnem Belfastu s streh krade železo in povzroča preglavice Iri. Zato ga skrbni in miroljubni oče Giuseppe pošlje v London k teti. Svobodomiselni Gerry pa se po Londonu raje potika z lokalno skupino hipijev. Vendar usoda hoče, da se znajde na nepravem mestu ob nepravem času. Britanska vojska ga obsodi za teroristični bombni napad na pub v Guildfordu. - * V plamenih (Mississippi Burning, 1988, aktivizem/državljanske pravice, napovednik) Poletje 1964: Dva agenta FBI - eden zadrgnjen, ki sledi vsem pravilom, in drugi izkušen južnjaški pravnik, ki zna z ljudmi, - se odpravita v vzhodni Mississippi raziskovat izginotje treh aktivistov za človekove pravice. GENOCID - * Schindlerjev seznam (Schindler's List, 1993, državljanske pravice/smrtna kazen/genocid, napovednik) Film, posnet po resničnih dogodkih in nagrajen s številnimi oskarji, pripoveduje o ljudeh, ki so preživeli holokavst med 2. svetovno vojno, in o človeku, ki je nepričakovano postal njihov rešitelj. IZKLJUČENOST - * Banda punc (Bande de Filles, 2014, rasa/izključenost/spol, napovednik) Marieme se v iskanju svojega prostora kot temnopolta najstnica brez pravih priložnosti pridruži skupini deklet, ki iščejo svojo svobodo izven šol in pričakovanj večine. IZOBRAŽEVANJE - * Poimenoval me je Malala (He Named me Malala, 2015, aktivizem/izobraževanje/spol, napovednik) Malalo Yousafzai so zaradi njenega zavzemanja za izobraževanje deklic v Afganistanu Talibani napadli in ustrelili v obraz, vendar je boj za pravice nadaljevala in pomembnost dostopa do izobraževanja za dekleta približala ljudem po vsem svetu. Za svoje delo je leta 2014 dobila Nobelovo nagrado za mir. KRITIKA DRUŽBE - * Deček in svet (O Menino e o Mundo, 2013, kritika družbe, napovednik) Film je poklon naravi in kritika sodobne družbe – potrošništva, medijev in industrializacije – s perspektive dečka, ki v svetu išče svoje mesto. - * Let nad kukavičjim gnezdom (One flew over the cuckoo's nest, 1975, kritika družbe, napovednik) Radoživega prestopnika, obtoženega posilstva, pošljejo na opazovanje v psihiatrično bolnišnico. Ogorčen nad načinom zdravljenja se skuša pacientom približati na svoj način in jih obuditi nazaj k življenju, kar mu sčasoma tudi uspe. V otopelih pacientih prebudi njihovega duha in jih pripravi k uporu, ki ga osebje klinike z ledenohladno upravnico na čelu surovo zatre. - * Mi hranimo svet (We Feed the World, 2005, kritika družbe, napovednik) Film o neuravnoteženosti proizvodnje in distribucije hrane na lokalni in globalni ravni. - * Življenje na smetišču (Wasteland, 2010, kritika družbe/revščina, napovednik) Inspirativno dokumentarno potovanje po največjem svetovnem smetišču z Vikom Munizom in samooklicanimi reciklažnimi smetarji-umetniki, ki med gorami odpadkov v Braziliji citirajo Machiavellija, je testament transformativni moči umetnosti in lepoti človeškega duha. - * Želvino osupljivo potovanje (Turtle: The Incredible Journey, 2009, kritika družbe, " target="_blank">napovednik) Želva pooseblja naš odnos z oceanom. Živela je na kopnem, nato pa se vrnila v ocean in ta je spet postal njen dom. Vseeno pa želva na neki način ostaja tujka v oceanu. Še vedno mora dihati zrak in še vedno se mora vrniti na kopno, da izleže jajca. Neznosno pretresljiv je pogled na želvo, ki skozi noč vleče vso svojo težo iz morja, potem ko je tu preživela potovanje, ki je trajalo dolga desetletja. Z vsem spoštovanjem jo lahko le vprašaš: Od kod si prišla? Zakaj si se vrnila? Kaj si videla? Lahko ji zastaviš ista vprašanja kot vsakemu tujcu. LGBT+ - * Any Day Now (2012, oviranost/LGBT+, napovednik) Najstnika Marca, ki ima Downov sindrom, zapusti mati in Rudy začne skrbeti zanj skupaj s svojim partnerjem Paulom. Ko oblasti ugotovijo, kako živi Marco, ga poskušajo "rešiti", čeprav je v novi družini končno srečen. - * Milk (Milk, 2008, pravice LGBT, napovednik) Leta 1977 je Harvey Milk v San Franciscu kot prvi odkrit homoseksualec v Ameriki zasedel vplivno državno službo. Njegova zmaga ni bila zgolj zmaga za pravice homoseksualcev; poskrbel je za koalicije v celotnem političnem spektru. Kot zagrizenega borca za človekove pravice ga je imela, pred njegovo prezgodnjo smrtjo leta 1978, za junaka celotna Amerika, od starejše populacije do sindikalistov. - * Parada (2011, homofobija/nasilje, napovednik) Mirko je aktivist za pravice LGBT-oseb in poskuša organizirati parado ponosa v Beogradu. Ker se je prva končala z nasiljem in policija noče varovati parade, najde pomoč pri homofobnemu gangsterju Limunu. - * Philadelphia (Philadelphia, 1993, pravice LGBT, napovednik) Ko moškega, diagnosticiranega z aidsom, odpusti njegova odvetniška družba, najame homofobnega odvetnika, ki pa je edini, ki mu je pripravljen pomagati dokazovati, da so ga opustili po krivici - * The Way He Looks (Hoje Eu Quero Voltar Sozinho, 2014, oviranost, LGBT+, napovednik) Leonardo je slep najstnik, ki bi se rad bolj osamosvojil. Njegovo prijateljstvo z Giovano se spremeni, ko v šolo pride nov učenec, Gabriel. - * Transamerika (Transamerica, 2005, pravice LGBT, napovednik) Bree je tik pred operacijo, s katero bi dokončala spremembo spola iz moškega v žensko, ko izve, da ji je bilo dodeljeno skrbništvo nad sinom, za katerega niti ni vedela, da obstaja. Odloči se, da mu bo pomagala, vendar ne zbere dovolj poguma, da bi mu povedala, kdo v resnici je, kar vodi v potovanje polno zmešnjav, a tudi zanimivih (samo)spoznanj. - * Transspolna življenja v Sloveniji (2016, transspolnost/vidnost/pravice): O življenjih transspolnih in cisspolno nenormativnih iz različnih krajev v Sloveniji, o spolnih identitetah, pravicah, aktivizmu, (ne)vidnosti transspolnosti ... Film je na voljo za javno predvajanje v dogovoru z Zavodom TransAkcija. - * XXY (2007, interspolnost/LGBT+, napovednik): 15-letnica Alex, ki je interspolna oseba, živi s svojimi starši v hiši ob morju. Njena mama povabi na obisk svojo prijateljico, njenega moža, ki je kirurg, in njunega sina Alvara. Izkaže se, da mama želi, da bi Alex kirurg operiral in tako bi ji bil določen ženski spol. Vendar si Alex tega ne nujno želi in ima sama pravico izbirati, kaj naj se zgodi z njenim telesom. Film je leta 2007 prejel tudi nagrado Amnesty Slovenije za najboljši film na temo človekovih pravic. PRAVICA DO VODE - * Tok: v imenu ljubezni do vode (Flow: For Love of Water, 2008, pravica do vode, napovednik): Irena Salina niza argumente proti rastoči privatizaciji izginjajočih svetovnih zalog sveže vode z nepopustljivim seciranjem politike, onesnaževanja, človekovih pravic in vzpona tiranskega vodnega kartela. PRAVICE OTROK - * Bekas (Bekas, 2012, pravice otrok/filmi o otroških sanjah, napovednik) Prisrčna pripoved o kurdskih bratih in njuni vztrajnosti, upanju ter sanjah o vsemogočnem Supermanu. S humorjem začinjen film ceste, v goli, od sonca razbeljeni pokrajini, z oslom Michaelom Jacksonom na čelu. - * Cesarstvo sonca (Empire of the Sun, 1987, pravice otrok/filmi o otroških sanjah/pravice v vojni, napovednik) Jim je razvajen fantič, ki se po japonskem vojaškem napadu kot edini otrok znajde med taboriščniki in kaj hitro postane ljubljenec in maskota taborišča. Taborišče ubija Jimovo otroštvo, ne more pa ubiti njegovih sanj in pričakovanj. - * Kes (Kes, 1966, pravice otrok/filmi o otroških sanjah, napovednik) Film o mladeniču Billyju Casperju iz delavske družine, ki ga mučijo tako doma kot v šoli. Svetlo plat življenja najde v sokolarstvu. - * Medena koža (Couleur de peau: Miel, 2012, pravice otrok/filmi o otroških sanjah, napovednik) Film, posnet po avtobiografskem grafičnem romanu priznanega belgijskega striparja Junga, s prepletom animacije ter odlomkov iz družinskega in zgodovinskega arhiva razkriva življenjsko pot korejskega posvojenca, za vedno razpetega med dve kulturi – gre za teme od vključevanja v novo okolje do iskanja identitete. - * Tahan (Tahaan, 2008, pravice otrok/filmi o otroških sanjah/revščina, napovednik) Tahan je pravljici podobno potovanje istoimenskega glavnega junaka, osemletnega dečka, vsakdan katerega se vrti okrog iskanja smisla življenja v krutem okolju indijskega Kašmirja, ki ga pretresajo revščina in vojaški spopadi, saj se za prevlado v kašmirski dolini že dolga leta borijo Indija, Pakistan in Kitajska. - * Zadnji kitajski cesar (The last emperor, 1987, pravice otrok/filmi o otroških sanjah, napovednik) Epska, vizualno razkošna pripoved o fantiču, ki pri treh letih postane zadnji kitajski cesar. Spremljamo ga skozi celo življenje: od razkošnega dvorjanskega življenja v rani mladosti, preko vseh vojn in revolucij, ki so pretresale njegovo kraljestvo, pa vse do bolečega ponižanja v vsakdan ljudske republike. - * Zeleno kolo (Wadjda, 2012, državljanske pravice/pravice otrok/filmi o otroških sanjah/pravice žensk, napovednik) Film o zabavni in pogumni desetletni deklici Vadždi, ki v konservativnem okolju preizkuša meje dovoljenega. Je tudi prvi celovečerni film ženske avtorice iz Savdske Arabije. PRAVICE ROMOV - * Epizoda v življenju zbiralca železa (Epizoda u životu berača željeza, 2013, pravice Romov, napovednik) Danis Tanović, dobitnik oskarja za Nikogaršnjo zemljo, je po zgodbi iz črne kronike posnel ganljivo dokudramo, v kateri romska družina odigra epizodo iz lastnega življenja. PRAVICE ŽENSK - * Aleksandrinke (2011, pravice žensk, napovednik) Zgodba o Aleksandrinkah je zgodba o boleči, skoraj izključno ženski emigraciji zaradi revščine in fašistične politike. Številne ženske so se vrnile prepozno, da bi lahko doživele svoje lastno materinstvo in svoj dom. - * Deklica in smrt (Death and the Maiden, 1994, državljanske pravice/pravice žensk, napovednik) Sigourney Weaver in Ben Kingsley v trilerju Romana Polanskega o nekdanji politični zapornici, ki se maščuje moškemu, za katerega je prepričana, da jo je v zaporu mučil. - * Ofsajd (Offside, 2006, pravice žensk, napovednik) V Iranu nogomet obožujejo tudi ženske. Skupino njih pred začetkom tekme aretirajo in jih pridržijo ob stadionu. Po tekmi jih bodo predali policiji. Toda pred tem jih bodo mučili! Prenesti bodo morale vsak vrisk in žvižg, vsakršno navijanje, ki ga bodo lahko slišale med tekmo, ki si je ne morejo ogledati. In kar je še huje: poslušati bodo morala komentiranje vojaka, ki se mu o nogometu še sanja ne. Vseeno pa se ta mlada dekleta ne bodo vdala in bodo skušala storiti vse, da bi prišla na stadion. - * Puščavska roža (Dessert Flower, 2009, aktivizem/pravice žensk, napovednik) Film, posnet po istoimenski knjigi Waris Dirie, o njenem odraščanju v Somaliji in aktivizmu na področju pravic žensk in preprečevanju spolnega nasilja nad ženskami v Somaliji (obrezovanje genitalij). - * Sestre Magdalenke (The Magdalene Sisters, 2002, pravice žensk, napovednik) Magdalenska zavetišča na Irskem so v imenu katoliške cerkve vodile sestre usmiljenke. Družine in sirotišnice so tja pošiljale mlada dekleta, tam pa so jih zaprli in pošiljali na delo v pralnice, kjer so se lahko spokorile za svoje "grehe". Ti grehi so bili različni - od tega, da so rodile nezakonske otroke, bile preveč lepe ali preveč grde, premalo ali preveč inteligentne, do tega, da so bile žrtve posilstev, o katerih so spregovorile. Za svoje grehe so brezplačno delale 365 dni v letu, bile napol lačne, pretepane, poniževane in posiljevane, otroke pa so jim na silo vzeli. - * Sufražetke (Sufragette, 2015, pravice žensk, napovednik) Zgodba, ki so jo navdihnile resnične sufražetke - prve borke za enakopravnost žensk, prikazuje turobno življenje mlade Maud, ki poleg skrbi za revno družino doživlja vsakodnevna ponižanja na delu v pralnici. Čeprav ni izobražena, jo navdihnejo govori odločne Emmeline, ki se zavzema za pravice žensk. Toda patriarhalna družba ostaja gluha, zato se Maud pridruži skupini ženk, ki načrtujejo nasilen upor proti oblasti, s tem pa na kocko postavijo svoja življenja kot tudi ugled in prihodnost lastnih družin. - * Perzepolis (2007, represija/preganjanje/spol, napovednik) Marjane še kot otrok in kot mladostnica doživlja spremembe v Iranu in revolucijo leta 1979, dokler je starši, ker je nevarno uporniška, ne pošljejo študirat na Dunaj. Tudi tam ji ni lahko kot mladi tujki, ko se čez čas vrne v Iran, pa je tudi tam že vse drugače. - * 4 meseci, 3 tedni in 2 dneva (4 luni, 3 sǎptǎmâni şi 2 zile, rež. Cristian Mungiu, 2007, reproduktivne pravice/splav/posilstvo, napovednik): V 80. letih minulega stoletja je bila v Romuniji kontracepcija prepovedana, splav pa zločin. Gabita, ki je noseča in hoče splaviti, in njena sostanovalka Otilia iščeta možnost za ilegalen splav in najdeta Bebeja, ki za to, da bo opravil splav, zahteva tudi spolni odnos z obema. RASIZEM - * 12 jeznih mož (12 Angry Men, 1975, rasizem) Henry Fonda, Lee J. Cobb, Ed Begley in Jack Klugman igrajo v napeti sodni drami o porotniku, ki želi spremeniti mnenje ostalih članov porote. - * 12 let suženj (12 Years a Slave, 2013, državljanske pravice/rasizem, napovednik) Šokantna, a resnična zgodba o moškem, ki je bil sredi 19. stoletja ugrabljen in kot suženj prodan na ameriški jug. - * Če ubiješ oponašalca (To Kill A Mockingbird, 1962, rasizem/državljanske pravice, napovednik) Film, posnet po istoimenski knjigi Harper Lee. Oče samohranilec Atticus Finch je določen za obrambo temnopoltega Toma Robinsona, obtoženega posilstva belke. - * Koalicija sovraštva (2013, rasizem/homofobija/ksenofobija/nasilje, cel film) Tudi v Sloveniji imamo ekstremistične skupine, ki pod pretvezo domoljubja izvajajo ksenofobno, rasistično in homofobno nasilje. - * Krik svobode (Cry Freedom, 1987, aktivizem/državljanske pravice/rasizem, napovednik) Film, postavljen v pozna 70. leta, v čas apartheida v Južni Afriki. Skozi oči novinarja Donalda Woodsa spoznavamo rasizem in nasilje v tem obdobju. - * Malcom X (Malcom X, 1992, rasizem, napovednik) Film o Malcomu X, ikoničnemu temnopoltemu vodji in borcu za človekove pravice, ki je podlegel strelom med govorom na Manhattnu leta 1965. - * Nisem tvoj zamorec (I Am Not Your Negro, 2016, rasizem/diskriminacija, napovednik) Dokumentarec po nedokončani knjigi Jamesa Baldwina, ki obravnava zgodovino rasizma v ZDA. Film je prejel nagrado Amnesty Slovenije na Festivalu dokumentarnega filma leta 2017. - * Selma (Selma, 2014, rasizem, napovednik) Zgodovinska drama prikazuje prelomne dogodke boja temnopoltih Američanov za enakopravnost v 60. letih prejšnjega stoletja pod vodstvom Martina Luthra Kinga. - Sovraštvo (La haine, 1995, rasizem/strpnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) Sovraštvo je surova, ostra drama o skupini mladih moških različnih ras iz zanikrne pariške soseske, ki se odločijo, da se bodo policiji maščevali, ker je brutalno pretepla njihovega prijatelja. - *Služkinje (The Help, 2010, državljanske pravice/rasizem, napovednik) V 60. letih, času ameriškega prizadevanja za rasno enakopravnost, se ambiciozna novinarka Skeeter odloči zapisati zgodbe temnopoltih služkinj, ki skrbijo za domove in vzgajajo otroke bogatih belskih družin. Ker bi s tem obelodanila prikrito zapostavljanje in rasne predsodke, Skeeter naleti na odločen upor belih gospodaric. S pomočjo odločne Aibileen se naposled vse več služkinj odloči razkriti svoje žalostne izkušnje, kar sproži upor proti nepravičnemu sistemu. - * Vojna za slavo (Glory, 1989, državljanske pravice/rasizem, napovednik) Film o ameriški državljanski vojni, ki v ospredje postavlja vprašanja državljanskih pravic in rasizma (hierarhija med belimi poveljniki in temnimi vojaki). - * Zelena knjiga (Green Book, 2018, napovednik) V filmu, posnetem po resnični zgodbi, postane neotesani varnostnik italijanskega porekla voznik afroameriškega klasičnega pianista na turneji po ameriškem jugu šestdesetih let. Humorja polna Zelena knjiga se dotika rasizma v Združenih državah Amerike prek osebne zgodbe umetnika na turneji. REVŠČINA - * Darwinova nočna mora (Darwin's Nightmare, 2004, kritika družbe/revščina, napovednik) Dokumentarec, ki tematizira delovanje svetovnega kapitala v Afriki (npr. izkoriščanje surovin, uničevanje tradicionalnega načina življenja, sprožanje medetničnih vojn) ter njegove ekološke posledice (mdr. izumiranje živalskih vrst). SMRTNA KAZEN - * Zadnji sprehod (Dead Men Walking, 1995, državljanske pravice/smrtna kazen, napovednik) Delo, posneto po resnični zgodbi, o srečanjih opatice s človekom, obsojenim na smrt, predstavlja provokativno vpraševanje zločina, kazni in pokore. - * Into the abyss (2011, smrtna kazen, napovednik) Film sledi zadnjim tednom življenja zapornika, ki je bil zaradi trojnega umora obtožen na smrtno kazen. Zgodba je predstavljena tudi skozi pogovor z njegovimi bližnjimi in zaposlenimi, ki smrtno kazen izvajajo. - * Labirint pravice (Let him have it, 1991, smrtna kazen, napovednik) Film o sporni obsodbi Dereka Bentleyja, ki je bil leta 1953 usmrčen z obešanjem. STAROSELSKO PREBIVALSTVO - * Awake, a Dream from Standing Rock (2017, staroselsko prebivalstvo/policijsko nasilje/okolje, napovednik) Načrti za gradnjo Dakota Access Pipeline (DAPL), sistema plinskih cevi čez ozemlje, ki je za staroselsko ameriško prebivalstvo sveto, povzročijo večmesečne proteste in številne kršitve človekovih pravic in policijsko nasilje. TOLERANTNOST - * Adžami (Ajami, 2009, tolerantnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) Izvirna zgodba o večplastni družbi reflektira edinstvenost tako izraelske kot palestinske realnosti. Režiserja Scandar Copti in Yaron Shani izhajata iz različnih socialno-političnih okolij in k tematiki pristopata z obeh vidikov palestinsko-izraelskega konflikta. - * Amazonija (Amazonia, 2013, tolerantnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) Opica Sai, rojena v ujetništvu, se mora po strmoglavljenju letala, na katerem je potovala, v pragozdu povsem na novo naučiti osnovnih naravnih zakonitosti džungle, ob srečevanju z najrazličnejšimi živalmi pa počasi pričenja spoznavati, kdo je sovražnik in kdo prijatelj. - * Ernest in Celestina (Ernst et Celestine, 2012, tolerantnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) V tej nepopustljivo zabavni in rahlo zmešani priredbi francoskih otroških knjig avtorice Gabrielle Vincent se med sorodnima dušama, zabavljaškim medvedom Ernestom in boemsko mišjo Celestino, rodi medvrstno prijateljstvo, ki v hipu postane predmet javne spotike, a Ernest in Celestine na koncu premagata vse predsodke. - * Meseček (Der Mondmann, 2012, strpnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) Film Meseček je klasična zgodba o osamljenosti, drugačnosti, sprejemanju in razumevanju. Nastal je po knjigi priznanega pisatelja in ilustratorja Tomija Ungererja, ki je tudi avtor slikanice Trije razbojniki. * Nekoč so bili bojevniki (Once were Warriors, 1994, strpnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, napovednik) Film o družini z maorskimi koreninami, ki se mora zoperstaviti očetovemu nasilju. TRANSPOLNOST - * Pobalinka (Tomboy, 2011, transspolnost, napovednik): Zgodba Laure, 10-letnega transspolnega fanta, ki se v mestu, kamor se je preselil s starši, otrokom predstavi kot Mickael, starši pa ga še vedno imajo za deklico. VAROVANJE OKOLJA IN VAROVANJE DRUGIH VRST - * Amazonija (Amazonia, 2013, varovanje okolja, varovanje drugih vrst, " target="_blank">napovednik) Film brez dialogov spremlja zgodbo opice kapucinke, ki se po osvoboditvi iz ujetniškega življenja znajde v amazonskem pragozdu – največjem zelenem območju na Zemlji. Spremljate jo na poetičnem potovanju po neznanem svetu narave in skozi pogled male opice odkrivate neskončnost pragozda, bogastvo njegovih dreves in cvetov ter življenje nenavadnih žuželk, plazilcev in sesalcev. - * Več kot med (More than Honey, 2013, " target="_blank">napovednik) Več kot med je dokumentarni film, ki problem protagonistov zgodbe - čebelarjev in čebel, skuša razumeti z njihovega zornega kota. Vodi vas v osupljiv svet čebel in prikaže idilično okolje Apl, ki pa kljub svoji lepoti ne zagotavljajo imunosti pred globalno čebeljo krizo in posledicami industrializacije čebelarstva. Na kocki je vsekakor več kot le med. - * Izpovedi eko-terorista (Confessions of an Eco-Terrorist, 2010, " target="_blank">napovednik) Film je »resničnostni šov«, ki je nastajal celih trideset let in vas vodi skozi epsko pripoved o tolpi okoljevarstvenih piratov in kultnih borcev za pravice živali, s kapitanom Paulom Watsonom na čelu. Posadka pluje po svetovnih morjih in rešuje ocean pred ladjami lovcev na kite, ilegalnimi ribiči in rekreacijskimi ubijalci tjulnjev. Dobili boste vpogled v zakulisje življenja neustrašnih morskih bojevnikov in okoljevarstvenih posebnežev, ki se na svoji poti soočajo z okoljskimi zločinci. - Sol zemlje (The Salt of the Earth, 2014, napovednik) Film zaobjame življenje in delo Sebastiaa Salgada, enega največjih mojstrov reportažne fotografije, ki je v zadnjih štiridesetih letih potoval po različnih celinah in v objektiv ujel dogodke, ki so ga globoko zaznamovali. Vojne, lakota, izgnanstvo. Po vseh videnih grozotah zadnja leta upanje išče v naravi. Posveča se okoljevarstvu in odkrivanju neokrnjenih kotičkov sveta. Slednje predstavlja v svojem fotografskem projektu »ljubezensko pismo planetu«. VOJNA - * Halimina pot (Halimin put, 2012, vojna/množični poboji/medetnični konflikt, " target="_blank">napovednik) Halima poskuša po vojni v Bosni najti posmrtne ostanke svojega sina. Da bi ga identificirala, mora dati kri. Ker ni njegova biološka mati, se odpravi na pot, da bi našla svojo odtujeno nečakinjo in ob tem odkrije nekaj zelo nepričakovanega. - * Valček z Baširjem (Vals Im Bashir, 2008, vojna/množični poboji/travma, " target="_blank">napovednik) Nekdanji izraelski vojak skozi intervjuje z drugimi vojaki, s katerimi je bil na misiji izraelske vojske v prvi libanonski vojni, raziskuje svoje spomine in rekonstruira podobe nasilja, ki so ga izvajali. - * V deželi krvi in medu (In the Land of Blood and Honey, 2011, pravice v vojni/strpnost/sprejemanje drugačnosti/nenasilje/učenje človekovih pravic, " target="_blank">napovednik) Film o ljubezni med policistom Danijelom in muslimansko slikarko Ajlo se sprevrže v temačno razmerje med srbskim oficirjem in njegovo žrtvijo. Debitantski avtorski projekt hollywoodske dive Angeline Jolie, ki se je zaradi filma znašla na črni listi srbskih tabloidov. - * Želve znajo leteti (Lakposhtha parvaz mikonand, 2004, vojna/begunstvo/posilstvo, napovednik) DRUGO - * Glej in se čudi: sanjarjenje o povezanem svetu (Lo and Behold: Reveries of the Connected World, 2016, napovednik) Opremljen z značilno radovednostjo in živahno domišljijo se Werner Herzog odpravi na potovanje, ki razkrije, kako je internet preoblikoval skoraj vse vidike naših življenj. Loteva se sveta sodobne povezanosti in preučuje tako začetne korake svetovnega spleta kot tudi možne scenarije, ki se nam obetajo v prihodnosti. Pred kamero povabi številna vodilna imena tehnološke revolucije, odkriva žrtve medmrežnih pasti in spoznava nenavadno skupnost tehnopuščavnikov.


Slon in sadez Če bi le imela Penis Lyrics Lahko bi se svobodno uscala v vsak pisoar, po poklicu bi lahko bila rudar ali mornar. Za vsako napako okrivila bi vesolje in vsako stvar bi naredila bolje. Ne bi klicali me ljubica, mucica, ljubica in srček, da bi jim vse življenje se počutila kot hrček, klicali bi me Luka, Simon, Denis. Vse to, če bi le imala p____. --2x Pijana ne bila bi koza, ampak markantna, na stara leta vešča ne, ampak šarmantna, če slučajno kdaj bi se zredila nihče za mano ne bi kričal: kobila čeprav ne bi znala spuščat deske na sekretu o avtih in o ženskah bi vedela več, kot vsi na svetu strokovnjakinja za fliper, formulo in tenis. Vse to, če bi le imala p____. --2x Za kontracepcijo se nikoli več sekirat, če bi imela srečo znala bi celo šofirat, na glavi nič več kitk, palm in konjskih repov in kri bi tekla mesečno samo zarad pretepov. pod pazduho se nikoli več mazat in pa brit lahko bi šla se ga napit, ko bi treba blo rodit ne bi tiktakala mi biološka urca. Vse to, če bi le imala p____. --3x See also: JustSomeLyrics 119 119.38 Cristina O Iubire Ca A Ta [www.ten28.c Lyrics Veronica y Chenoa Stop Lyrics


TRESOČI OFF Ameriški senator Bernie Sanders je sinoči napovedal, da bo blokiral glasovanje o obrambnem proračunu, na katerega je predsednik Donald Trump vložil veto. Kot pogoj za svojo podporo zahteva, da republikanski predsednik senata, Mitch McConnell, dovoli glasovanje o dvigu izplačila enkratnega denarnega dodatka s 570 na 1.600 evrov. Ta je že bil potrjen v predstavniškem domu, Sanders pa bi lahko glasovanje v senatu odložil celo do novega leta. To bi med drugim pokvarilo načrte dveh republikanskih senatorjev iz zvezne države Georgia, Davida Perdueja in Kelly Loeffler, saj bi jima onemogočilo udeležbo na bistvenih zborovanjih le nekaj dni pred zelo tesnimi izrednimi volitvami 5. januarja. To bosta ključna sedeža, ki bi Demokratski stranki Joeja Bidena lahko prinesla večino v senatu in jim bistveno olajšala sprejemanje njihovih zakonov, če bi ju osvojila demokratska kandidata Jon Ossoff in Raphael Warnock. Poletna eksplozija v pristaniškem delu Bejruta, ki je Libanon prikrajšala za žitne rezerve in poškodovala večino mesta, z oblasti očitno ni odnesla seksistov. Libanonski notranji minister Mohammed Fahmi je v intervjuju na televizijskem kanalu Al-Hurra TV poskrbel za razburjenje, ko je ženske označil za nesposobne voditi notranje ministrstvo. Fahmi, ki je v prvem valu epidemije trdil, da lahko ženske v boju proti koronavirusni bolezni najbolj pomagajo, če se držijo štedilnika, je položaj jeseni sicer prevzel od Raye al-Hassan, prve ženske notranje ministrice v arabskem svetu. Svoj mizogin komentar je Fahmi podkrepil z izjavo, da so ženske preveč plahe za vodstvene položaje v politiki. Oktobra je sicer minilo leto od protestniških vstaj množic, ki so zahtevale lustracijo trenutne politične elite, ki se po avgustovskem odstopu vlade še vedno otepa obtožb o nepotizmu in korupciji. Makedonska policija je v nedeljo po večmesečni preiskavi aretirala osem osumljencev, ki naj bi v Kumanovem načrtovali napade v imenu organizacije Islamska država. Skupina naj bi sodelovala z manjšo oboroženo celico, ki je bila ujeta konec avgusta, prav tako v Kumanovem. Policija naj bi zasegla večjo količino orožja, streliva in eksplozivnih sredstev. Osumljenci naj bi se prek aplikacije WhatsApp dogovarjali o nabavi in prevozu orožja ter izdelavi razstrelilnih pasov.Črnogorski parlament je ob obstrukciji opozicije soglasno sprejel spremembe zakona o svobodi veroizpovedi. Spremembe zakona razveljavljajo nacionalizacijo premoženja Srbske pravoslavne cerkve v Črni gori, za kar si je prizadevala nekdanja vladajoča stranka DPS, to pa je ključno pripom 2000 oglo k njenemu porazu na avgustovskih parlamentarnih volitvah. V DPS-u so spremembe zakona označili za nesorazmerne, saj naj bi privilegirali srbsko pravoslavno skupnost in ji dajali verski monopol v Črni gori. Včeraj je podporo opoziciji in neodobravanje spremembam zakona o svobodni veroizpovedi izrazilo več sto protestnikov, ki so se kljub protikoronskim ukrepom zbrali pred črnogorskim parlamentom. Ljubljano je ob 12:20 stresel manjši potresni sunek, ki ni presegel pete stopnje na evropski potresni lestvici. Peta stopnja označuje močan potres, ki ga, citiramo: “V zgradbah občutijo mnogi, zunaj pa redki. Zgradbe se v celoti stresejo. Viseči predmeti močno nihajo. Majhni predmeti se premaknejo.” Epicenter potresa je bil ponovno v okolici mesta Petrinje na Hrvaškem, od koder poročajo o porušenih zgradbah in veliki materialni škodi. Petrinje, Sisak in druge manjše zaselke je sicer močno poškodoval že včerajšnji potres z jakostjo 5,1 po evropski potresni lestvici. V Sloveniji so zaradi možnih popotresnih sunkov preventivno zaustavili Nuklearno elektrarno Krško, v UKC Maribor pa bodo, da bi preprečili okvaro medicinskih instrumentov, bolnike s koronavirusno boleznijo preselili iz višjih v nižja nadstropja. Medtem je bila nekdanja državna sekretarka na ministrstvu za zdravje Tina Bregant s povabilom premierja in zdravstvenega ministra Janeza Janše postavljena za vodjo kabineta ministra za zdravje. Bregant se je na ministrstvo vrnila le slab mesec po tem, ko je v zadnjih tednih ministrovanja njeno razrešitev zahteval nekdanji zdravstveni minister Tomaž Gantar.Koalicijska stranka SMC je pred današnjo obravnavo osnutka sedmega protikoronskega zakona vložila dopolnilo. To določa, da se v sedmih dneh po uveljavitvi zakona izplača vse zaostale obveznosti do Slovenske tiskovne agencije, krajše STA. Dopolnilo določa tudi, da se, ne glede na to, ali bo za leto 2021 z STA sklenjena pogodba, njeno upravljanje financira na podlagi letos sprejetega poslovnega načrta. Poteza SMC prihaja po tem, ko je vodstvo STA v ponedeljek pozvalo predsednika vlade in ministre, da podprejo zahtevo kolektiva in nadzornega sveta STA za plačilo nadomestila za javno službo za opravljeno delo agencije v zadnjih mesecih tega leta. Obupani klic STA po poravnavi finančnih obveznosti je odziv na zadnja dopisa Vladnega urada za komuniciranje, krajše UKOM, iz 24. decembra. V njima so sporočili, da vlada zavrača zahtevek za izplačilo nadomestila za javno službo za november kot tudi plačilo računov za opravljene storitve STA za potrebe vladne administracije za oktober in november. Maršal Tweeto je v “odzivu za javnost” zatrdil, da bodo pogodbene obveznosti do STA izpolnjene takoj, ko bo UKOM prejel in preveril dokumentacijo. Torej, nikoli. OFF sta pripravila vajenca Srđan in Vito, mentoriral je Miha.


Gozdne kopeli znižujejo kortizol, beli šum izboljša sluh - Revija za Moje zdravje Domov Dobro je vedeti Živim zdravo Gozdne kopeli znižujejo kortizol, beli šum izboljša sluh Gozdno kopanje velja za uspešno protistresno prakso in zdi se, da že načrtovanje obiska gozda vpliva na raven kortizola. Slednja začne upadati, še preden se z gozdom fizično povežemo. Foto: Bigstock Termin “gozdne kopeli” se je uveljavil v zadnjih letih, gre pa za to, da se zadržujemo v gozdu: sprehod, telovadba, tek, lahko pa tudi zgolj počivanje pod kakšnim drevesom. Vse našteto ima izjemno pozitivne vplive na naše zdravje. Preživljanje časa v gozdovih je najprej postalo welness trend na Japonskem, potem pa še drugje po svetu. Novejše raziskave potrjujejo, da imajo gozdne kopeli številne fiziološke vplive na telo in celo spremenijo kemične procese v možganih. Izpostavljanje telesa in uma atmosferi gozda Gozdne kopeli – gre za prevod japonskega izraza “shinrin yoku” – seveda niso nova ideja. Ljudje že desetletja uživajo na sprehodih po gozdu. Leta 1982 je japonsko ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo skovalo izraz “shinrin yoku” in ga opredelilo kot navezovanje neke vrste stika z gozdom in izpostavljanje telesa atmosferi gozda. Po precej nejevere v znanstvenih krogih, češ da ga za lase privlečeno ezoteriko, so kasnejše raziskave pokazale, da vse skupaj resnično deluje. V zadnjih letih je “”shinrin yoku” predmet številnih raziskav, ugotovitve pa vedno znova presenečajo. Glavna prednost, ki jo pripisujejo gozdnemu kopanju, je zmanjšanje ravni stresa. Kar pa ni edina korist. Pregledna študija iz leta 2017 je pokazala, da je „gozdna terapija nov in učinkovit ukrep za zmanjšanje stopnje depresije pri odraslih“. Nekaj raziskav je tudi potrdilo, da gozdno kopanje pomaga pri preprečevanju pljučnih in srčno-žilnih bolezni. Sistematični pregled študij o kortizolu Poleg gozdnega kopanja znanstveniki vse več pozornosti posvečajo psihološkim koristim bivanja okoli zelenih površin. Precej dokazov je, da vadba v naravnem okolju (v primerjavi z vadbo v zaprtih prostorih), izboljša duševno počutje. Zdi se, da je celoten vpliv narave na naše zdravje in počutje kompleksen, začne pa se že pred rojstvom. Skupina italijanskih raziskovalcev se je odločila celostno raziskati vpliv gozdnega kopanja na stres. Svoje ugotovitve so objavili v International Journal of Biometeorology. Opravili so meta analizo ustreznih študij, pri čemer so se osredotočili na tiste, ki so preučevali kortizol kot biomarker za stres. Pregledali so 1.000 raziskav, za meta analizo so jih izbrali 22. Kortizol je steroidni hormon, katerega proizvodnja se poveča v čas stresa. Lahko ga merimo v krvi, kar omogoča enostaven način ocenjevanja ravni psihološkega stresa kadarkoli in kjerkoli. Revizija potrdila: Gozdne kopeli znižajo stresne hormone Avtorji objave pojasnjujejo, da so za potrebe sistematične analize objavljenih raziskav gozdno kopanje opredelili kot “bivanje v gozdu, ki vključuje tako sprehajanje kot tudi preprosti počitek in zadrževanje v gozdu določeno količino časa.” Nekatere pregledane študije so kot kontrolno imele skupino, pri kateri preiskovanci niso počeli nič (so bili izolirani doma). Druge so gozdno kopanje primerjale z različnimi dejavnostmi, na primer hojo po urbanem območju. Analiza je pokazala, da so vse študije razen dveh poročale o koristnosti gozdnega kopanja. Ravni kortizola so bile pri ljudeh, ki so ga bili deležni, znatno nižje kot v kontrolnih skupinah. Opazili so tudi pričakovani učinek shinrin jokuja – padec kortizola tik pred odhodom v gozd. V eni od raziskav se je raven kortizola udeležencev znižala že, ko so jih raziskovalci obvestili, da bodo sodelovali pri gozdnem kopanju. Avtorji pojasnjujejo: „Gozdno kopanje velja za protistresno prakso in zdi se, da že načrtovanje obiska gozda vpliva na raven kortizola. Slednja začne upadati, še preden se z gozdom fizično povežemo. “ Gozd je vir belega šuma Beli šum, nekateri ga imenujejo tudi beli hrup, je v naravi nekaj posebnega. Razlikuje se od vseh ostalih zvokov in tudi od tišine. Značilen je na primer v gozdu, ko listi zaplapolajo v vetru. Na telo deluje izrazito pozitivno, je pokazala raziskava, ki so jo izvedli na Univerzi Basel. Ne samo, da prežene nespečnost, povzroči tudi izboljšanje sluha: slišanje posameznih tonov postane natančnejše. VIRMedical News Today, Basel University, M.Š. biomarker za stres izboljšanje sluha welness trend Prejšnji članekCovid -19 cepivo testirano, registracija pri FDA v teku Naslednji članek6000 zdravnikov potrdilo: Covid-19 zdravijo antimalariki


Pogumna mlada Malala, dostojanstveno neupogljiva Rosa Parks, vizionarski ustanovitelj Amnesty International Peter Benenson, dobrosrčno ognjevit Tomo Križnar, odločna ustanoviteljica slovenske Amnesty Suzana Dewa (kliknite tukaj za dveminutni posnetek, na katerem se spominja začetkov) in številni drugi imajo svoje kartice v našem izobraževalnem gradivu, zbirki kart Izjemni ljudje za boljši svet, obogateni tudi z dvema namiznimi igrama (kliknite za več). Pri snovanju zbirke kart nas je gnala želja, da zlasti mlade seznanimo s povsem običajnimi ljudmi, ki pa so vendar izjemni s tega vidika, da so ali še spreminjajo svet na bolje. Predvsem pa smo želeli pokazati, da lahko tudi na videz nepomembno dejanje prinese pomembne spremembe, in tako motivirati ljudi za to, da si tudi sami prizadevajo za boljši svet. Na tej povezavi so vam na voljo kartice v elektronski obliki, če jih želite tudi v tiskani obliki, nam pišite za breplačen izvod. Kako uporabljati zbirko kart? 1. Delavnica Izjemni ljudje za boljši svet Karte lahko uporabite za izvedbo delavnice Izjemni ljudje za boljši svet, zraven pa lahko uporabite tudi projekcijo. Delavnico lahko prilagodite, tako da izberete druge osebe iz zbirke. 2. Didaktična plakata Spremenili so svet, lahko ga tudi ti! Zbirko smo obogatili s plakatoma - na enem je Rosa Parks, na drugem pa so portreti vseh oseb iz zbirke in simboli, povezani z njimi. Kliknite za podrobnosti o plakatih. 3. Kviz Izjemni ljudje za boljši svet V reviji Akcija smo decembra 2013 objavili kviz o osebah s kart. Prenesite si datoteko in poskusite ugotoviti, kdo je kdo! 4. Samostojna uporaba kart: zbirki so priložene ideje za samostojno uporabo kart v obliki družabnih didaktičnih iger. Kaj o kartah menijo uporabniki? Veseli smo vaših odzivov in idej, kako še lahko uporabljamo kartice - pri državljanski kulturi in etiki, angleščini ali podaljšanem bivanju, za širjenje besednega zaklada, govorne nastope ali bralno razumevanje ... Preberite si prejete povratne informacije, veseli pa bomo tudi vaših mnenj in predlogov. Pišite nam! Aktualno v zbirki Izjemni ljudje za boljši svet Naše izjemne posameznike redno spremljamo. Spodaj aktualne novičke, vezane na karte ali na temo. - • Jesen 2018: Nova karta v zbirki upodablja ustanoviteljico slovenske Amnesty Suzano Dewa – preberite pogovor z njo: Suzana Dewa: "Ko vidim mlajše generacije, sem popolnoma optimistična." - • Aung San Suu Kyi umikamo iz zbirke (13. 2. 2017) - • Marca 2016 nas je obiskala Zlata Filipović, ki je upodobljena na eni od kart – preberite več o njenem obisku, vključno s povezavami na njene intervjuje v slovenskih medijih, ter pogovor z njo: "V vojni spoznaš najslabše, pa tudi najboljše v ljudeh." - • Malala dobila Nobelovo nagrado za mir (10. 10. 2014)


Z ljudmi, ki govorijo drug jezik, so drugačne barve kože in imajo druga načela, se bomo morali naučiti živeti. »Predstava bogatega sveta je, da ima pravico do materialno kakovostnega življenja. Mislimo, da migracije ta standard ogrožajo, zato se bojimo za svojo dobrobit, čeprav dobro živimo. Zelo dobro živimo,« poudarja dr. Anica Mikuš Kos. 84-letna predsednica Slovenske filantropije, otroška psihiatrinja in ena od vodilnih strokovnjakinj za pomoč otrokom z vojnih območij meni, da migracij ne moremo ustaviti. Migracije so od nekdaj nekaj naravnega in običajnega. Kako se sodobno preseljevanje razlikuje od prejšnjih selitev? Za selitve v tem stoletju je značilno, da se jih bojimo. Prej se ljudje iz zahodnega razvitega sveta selitev niso bali v tolikšni meri. V 20. stoletju so mnogi Evropejci migrirali v Ameriko zaradi zaslužka. A tudi niso mogli kar priti na ameriška tla. Tam so vzpostavili merila, na podlagi katerih so lahko izbirali migrante, ki jih bodo sprejeli. Če so se tako odločili, so jih tudi zavrnili. Zaradi njih se niso počutili ogrožene. Danes pa jih mnogi sovražijo. V tem je razlika. Zakaj? Mislim, da smo se ujeli v dvojnost. Postavili smo pravila humanitarnega delovanja in solidarnosti, na podlagi katerih bi morali ljudem pomagati. Po drugi strani imamo ideologijo »imeti vedno več«, si torej zagotoviti čim višji standard in ga bog ne daj s kom deliti. Predstava bogatega sveta je, da ima pravico do kakovostnega življenja, zdaj pa prihaja nekdo, ki ta standard ogroža. Ta strah potencirajo tisti, ki drugih in drugačnih ne sprejemajo, tisti, ki so zaverovani v lastno skupnost in ne zaznavajo širše človeške skupnosti. Tujce enačijo z zločinci. Zaradi njihovih besed smo potem postali še bolj prepričani, da imamo pravico do blaginje zahodnega sveta. Spomnim se situacije v času balkanskih vojn v devetdesetih letih, ko je nekdo v državnem zboru o Bosancih, ki so prihajali k nam, zelo energično dejal: posilili bodo naše matere, posilili bodo naše žene, posilili bodo naše hčere. Takšne in podobne izjave slišimo tudi danes. Velikokrat se bojimo za svojo dobrobit, pa pravzaprav materialno dobro živimo. Zelo dobro živimo. V enem od intervjujev ste dejali, da Slovenci ne vemo, kaj čutimo do beguncev. Nestrpni odzivi pa pridejo bolj do izraza, ker so najbolj glasni. Tako je. Tisti, ki so proti, so glasni in agresivni, tisti, ki so strpni in celo pripravljeni nekaj storiti, pa so tiho. Po značaju so skromni ali pa jih je malo strah. Če se do migrantov vedeš preveč prijateljsko, si lahko v svojem krogu deležen negodovanja. To sem ugotovila med velikim migrantskim valom, ko je za Slovensko filantropijo delalo zelo veliko prostovoljcev, v glavnem mladih. Povedali so, da jih kolegi zaradi tega obsojajo. Mislim pa, da v večini nismo nestrpni. Imamo krasne primere integracije in pomoči migrantom. V Ljubljani živi denimo družina iz Konga. Njihovi štirje sinovi hodijo v osnovno šolo, kjer so zanje z vključitvijo v športne dejavnosti lepo poskrbeli. Otroci so srečni, ko so v šoli, saj so jih tam dobro sprejeli. To je zgodba, ki je prav neverjetna. In podobnih je veliko. Tudi mediji morda preveč poudarjajo negativne odzive na migracije, čeprav je tudi te treba predstaviti. Vrsto let obiskujete območja konfliktov in begunska taborišča po vsem svetu. Kako bi pojasnili trenja med državami? Pravijo, da gre za interese, vprašanje moči in vpliva. V človeku je tudi agresivnost, in vojne so lepa priložnost za njeno sproščanje. V času oboroženih konfliktov dobi legitimno priložnost, da nekoga sovraži, pretepe, ubije. To postane dovoljeno, zaželeno, nagrajevano. Otroci so tisti, ki jih konflikti, še posebno v vojni, najbolj prizadenejo. Tako. Vendar večina otrok okreva samostojno in s podporo okolja. Nekateri bodo imeli trajne posledice, drugi ne. Izkušnja vojne jim bo gotovo ostala v spominu in bo vplivala na njihovo videnje sveta, stališča, soočanje s stresom in travmami, vendar to ne pomeni, da bodo duševno moteni. Če ne bi bilo tako, bi bila moja generacija hudo motena. To bi se kazalo po številu psihoz, alkoholizma, delikventnosti, samomorov. Na področjih, kjer so otroci med drugo svetovno vojno videli ogromno morij in izgubili svoje – to so Jugoslavija, Poljska, Belorusija –, bi morali biti vsi nenormalni. Ko delam v Gazi, vidim, da so ljudje prizadeti, vendar večina kljub temu še vedno normalno funkcionira. Izkušnja vojne jim bo gotovo ostala v spominu in bo vplivala na stališča, soočanje s stresom in travmami, vendar to ne pomeni, da bodo duševno moteni. Vedno svarim pred tem, da bi otroke begunce porinili v vlogo nemočnih žrtev. Če to storimo, prispevamo k temu, da ne bodo aktivirali svojih notranjih sil za obvladovanje preživetega trpljenja in grozot. Ni potrebno, da dobijo pomoč psihologov. Potrebujejo osnovno podporo – občutek varnosti, sprejetosti, spoštovanja, dostojanstva in razumevanja za to, kar se jim je zgodilo. Štejejo geste, zaradi katerih ne bomo mi nič bolj revni, njim pa pomenijo ogromno; prijaznost, osnovne informacije in pomoč pri učenju jezika. Za slednje nimajo priložnosti, če niso socialno integrirani. Pozabljamo pa, da so sposobnosti za učenje jezika pri ljudeh zelo različne. Nekateri se ga mimogrede naučijo, so pa tudi taki, ki zanj nimajo daru in imajo pri tem težave. Če jih ob tem okolje ne sprejema, za učenje niso niti motivirani. Za pomoč otrokom na vojaško ogroženih območjih ste pripravili program za tamkajšnje učitelje in druge strokovne delavce. Kako konkretno potekajo delavnice, ki jih vodite? Načelo mojega humanitarnega delovanja je »capacity building«, torej razvijanje sposobnosti in zmogljivosti lokalnih učiteljev za psihosocialno pomoč učencem. Naj razložim. V vsaki državi izberem od deset do dvajset zainteresiranih strokovnjakov: psihologov, zdravnikov, učiteljev in drugih. Na usposabljanjih jim ne »vlivam« v glavo točno določenega znanja. Skupaj ugotavljamo, kaj učitelji najbolj potrebujejo, izdelamo program usposabljanja učiteljev, pripravimo predstavitev vsebin delavnic in predavanj. To so namreč posamezniki z izkušnjami in modrostjo, ki so dragocenejše od tega, kar prinesem sama. Skupaj ustvarimo okvir za delo z učitelji. Naslednja stopnja so seminarji za petdeset do sto učiteljev iz predelov, ki so najbolj revni in prizadeti. Nikoli ne delam v glavnih mestih, ampak vedno izberem ljudi z najbolj revnih področjih, kjer je bilo in je še sedaj najmanj priložnosti za pridobivanje novih znanj. Predvsem si prizadevam vključevati v programe učitelje iz vasi. Z učitelji razpravljamo o vojni, revščini, pravicah otrok. Govorimo o tem, kako lahko pri pouku in med odmori prispevajo k hitrejšemu okrevanju in strpnosti učencev. Spomnim se, ko je učitelj dejal, da je otroka vprašal: »Si imel sošolca Srba, ki ti je bil všeč in je bil dober?« Vsak otrok se običajno spomni kakšnega sošolca, pri čemer potem spoznava, da vsi Srbi niso hudobni morilci, ampak da so med njimi tudi dobri ljudje. Skupaj iščemo odgovore na vprašanja in stiske učiteljev. Prav tako mi je v spominu ostalo, ko mi je nek drug učitelj iz revne vasi v Bosni dejal, da učencem najtežje pojasni revščino. »Lahko jim razložim vojno, neenakost, ampak kako naj razložim, da enega otroka pripeljejo z mercedesom v šolo, drugi pa hodi tri kilometre peš, ker nima denarja, da bi si plačal prevoz?« Ni zunanjega sovražnika. Mi smo tisti, ki smo ustvarili razlike. Naša skupina, naša vas, naša skupnost.Anica Mikuš Kos Ta usposabljanja so čas za razmejevanje izkušenj, skupno iskanje odgovorov, dobrih praks. Več vedo od mene, saj nisem šolski človek in nimam izkušnje njihove vojne. Pa vendar. Kaj bi svetovali učiteljem v slovenskih šolah pri delu s priseljenci? S slovenskimi učenci in dijaki naj se pogovarjajo o odnosu do drugih in drugačnih. Pomembno se mi zdi, da učence druge vere oziroma etnične skupine predstavijo kot ljudi. Gre za človečnost in solidarnost, pa tudi za spoznanje, da so ljudje, ki prihajajo k nam, zares dragoceni človeški kapital. To so posamezniki z novo energijo in idejami. Veliko govorimo o vključevanju otrok priseljencev v našo družbo, vendar včasih pozabimo, da gre za dvostranski proces. Tudi družine, ki prihajajo v tujo državo, bi se morale prilagoditi. Absolutno. Prilagajanje imigrantov je res zelo pomembno. Vendar za to, da se prilagodijo novi skupnosti, morajo biti v stiku s skupnostjo. Imeti morajo možnost pri prepoznavanju vedenja. Učenje jezika države azila je kazalec dobre volje pri vključevanju v novo okolje in znak spoštovanje države, ki je sprejela begunce in ekonomske migrante. Toda odrasli pri učenju jezika nimajo priložnosti, če niso v vsakodnevnem stiku s svojim novim okoljem. Pozabljamo tudi, da so sposobnosti za učenje jezika pri ljudeh zelo različne. Nekateri se ga mimogrede naučijo, so pa tudi tisti, ki zanj nimajo daru in imajo velike težave pri učenju novega jezika. Če jih okolje ne sprejema, za učenje niso niti motivirani. Enkrat ste dejali, da muslimanka težje sname ruto pri nas, kot si jo mi nadenemo pri njih. Zakaj? Tako je. Ko se kot turisti odpravimo v mošejo, si ženske nadenemo ruto. To za nas ne predstavlja problema. Za muslimanke, ki prihajajo k nam, pa je drugače. Nosijo jo od otroštva in ima zanje velik simbolni pomen. Ne vidim razloga, zakaj bi jih silili, da jo snamejo. To je podobno, kot če bi bili proti nošenju kratkega krila ali dekolteja. Pri zakrivanju celega obraza pa je drugače. Pogosto rečemo, da bi se države morale osredotočiti na reševanje izvirnih težav, ki generirajo migracije. Vi ste pred časom dejali, da v to ne verjamete. Kaj je torej rešitev? Migracij ne moremo ustaviti. Zaradi klimatskih sprememb jih bo vedno več. Raje niti ne pomislim, kaj se bo dogajalo. Svet postaja vedno bolj internacionalen. Z ljudmi, ki govorijo drug jezik, so drugačne barve kože in imajo druga načela, se moramo naučiti živeti. To je gotovo nekaj, kar bo sestavni del naših življenj. Če bi imeli čudežno palčko, bi vzpostavili produktivne poljedelske dejavnosti industrije, s čimer bi vsi ljudje na svetu dosegali podobne standarde, kot jih imamo mi. Vendar govoriti o tem je precej utopično, saj je to zapleten in dolgotrajen proces.Anica Mikuš Kos Ne moremo preložiti naše odgovornosti na kapital, ki bi ustvaril produktivne pogoje za vse. Seveda je prav, da si za to prizadevamo, vendar moramo pogledati, kaj lahko tukaj in zdaj naredimo za ljudi. Prvo vprašanje je, kakšno zakonodajo sprejemamo na državni ravni. Je ta restriktivna, bolj odprta? Druga dilema je, kaj lahko storimo v ustanovah, v katerih so otroci. V šolah bi morali gojiti več strpnosti in humanizma v okviru rednega kurikuluma, ne zgolj pri izbirnih vsebinah. Navsezadnje je otrok skoraj vsak dan v šoli po več ur. Tudi vprašanje, kaj lahko posameznik naredi v svojem okolju, je seveda na mestu. Prijazno pozdravi begunca? Ga vpraša, kako lahko pomaga? Ko sem bila denimo v Švici, sem stanovala v nemško govorečem delu. Čeprav ta država nima odprte integracijske politike, sem videla, da imajo v mnogih vaseh tri hišice, namenjene migrantom. Ko ena družina odide, pride druga. To se mi zdi lepa rešitev. Vsaka vas prenese eno ali dve migrantski družini.Anica Mikuš Kos Eden od problemov migrantov je še, da izgubijo svojo socialno vlogo. So, kot so rekli Bosanci, niko i ništa. To jih dodatno potlači in omejuje. Otroci so tukaj na boljšem, saj imajo več vlog – so učenci – imajo svoje naloge, urnik dela, kar jih rešuje. Za migrante je pomembno, da tudi na tujem ohranijo neko funkcijo in aktivnosti. Tako osmislijo svoj dan. Tudi sami imate izkušnjo otroka priseljenca. Se premalo zavedamo, kako težko je biti tujec? Biti tujec ni lahko. Še posebno veliko ti pomeni, če je nekdo s tabo prijazen. To vedno dobro dene, a če si tujec, si ogrožen in imaš občutek nezaželenosti, ti res vsaka kapljica prijaznosti pomeni ogromno. Te razsežnosti si tisti, ki jo ponudi, ne more niti predstavljati. *** Prispevke v seriji Za medkulturno sobivanje pripravljamo v okviru projekta »Izzivi medkulturnega sobivanja«, ki ga sofinancirata Republika Slovenija in Evropska unija iz Evropskega socialnega sklada.


Za kupce modula Minimax iz drage nam Republike Hrvatske. otvoren je novi Minimax-moduli.shop provjerite Poštovani i dragi prijatelji iz Hrvatske za vas smo otvorili novi e-dučan željeli smo da vam olakšamo kupnju modula Minimax. Naš partner i vjerni kupac Jozo radi na tome! željeli smo da vam olakšamo kupnju modula Minimax. Naš partner i vjerni kupac Jozo radi na tome! Spletni modul Minimax Woocommerce standard Minimax Woocommerce V.A.1.3.1 od 18.4.2023! nova verzija Posodobili smo samodejno upoštevanje države plačnika,sedaj račun poknjiži na pravi konto, z upoštevanje države. Za OSS zaavezance! upoštevanje države plačnika,sedaj račun poknjiži na pravi konto, z upoštevanje države. Za OSS zaavezance! Spletni moduli Spletni Modul Minimax-Woo za samodejno sinhronizacijo zalog in prenos naročil, davčnih stopenj, skladišč, plačil, strank v računovodski program Minimax. Naj naprednejši modul na trgu. Pazite, da uporabljate naš modul predno oddate zahtevek! cena vklj. ddv: ze od 328 € Spletni modul Valu-Woo za vse, ki bi si radi dodali dodatno plačilno možnost na izhodu vaše spletne trgovine. Kodo za brezplačen prenos dobite pri Valu podpori! Postopek namestitve je enostaven potrebno je pridobiti podatke pri ponudniku za priklop! cena vklj. ddv: 108,58€/0€ Spletni modul Pripelji.si-Woo za napredno vodenje in upravljanje paketnih pošiljk za Pošto Slovenije in GLS dostavno službo. Modul je brezplačnen pri ponudniku. Enostavno upravljanja in priprava paketov na prevzem možnost delitve enega paketa na več manjših itd. cena vklj. ddv: 0€ Spletni modul Paywings-Woo Najbolj priljubljen sistem za plačila s karticami Visa in Mastercard pri nas. Pregledno upravljanje prometom in hiter priklop. Najstarejši vtičnik za plačila na slovenskem z odlično pred in poprodajno podporo, nizki stroški. cena vklj. ddv: 69,99€ Potrebujete nas? 24h pomoč in asistenca ob nedelovanju spletne strani, trgovine, aplikacije, tudi če stran ali trgovina ni bila narejena pri nas. Neposredno Ninja Pomoč izvajamo s pomočjo programa "Anydesk", ki si ga lahko snamete brezplačno tukaj: https://anydesk.com/en v kolikor vam je program všeč pa vsekakor se odločite in kupite licenco. Spletni moduli Spletni modul Valu-Magento 1&2 za vse, ki bi si radi dodali dodatno plačilno možnost na izhodu vaše spletne trgovine. Kodo za brezplačen prenos dobite pri Valu podpori! Postopek namestitve je enostaven potrebno je pridobiti podatke pri ponudniku za priklop! cena vklj. ddv: 108,58€/0€ Spletni modul Paywings-Magento 1&2 Najbolj priljubljen sistem za plačila s karticami Visa in Mastercard pri nas. Pregledno upravljanje prometom in hiter priklop. Najstarejši vtičnik za plačila na slovenskem z odlično pred in poprodajno podporo, nizki stroški. cena vklj. ddv: 69,99€ Modul za sledenje in pripravo nalepk pošiljkam M1 in M2, za sistem SOAP-DPD enostavna namestitev in pregled. Modul je zasnovan na servisu, ki bazira na platformi SOAP, zato je pred nakupom potrebno preveriti pri ponudniku, če je servis še aktiven. cena vklj. ddv: 39,99€ Plačilni nalog UPN-QR M1 za enostavnejša plačila s QR kodo, kjer so vsi podatki zajeti in se izvede na enostaven način. Enostavni in hitri plačilni izhod, kjer s skeniranjem QR kode izvedemo plačilo preko katere koli banke, ki podpira branje QR kod za plačila. cena vklj. ddv: 89,99€ Ninja novice in posodobitve? Spletni moduli Spletni modul Valu-Prestashop 1.5, 1.6 in 1.7 (NOVO) za vse, ki bi si radi dodali dodatno plačilno možnost na izhodu vaše spletne trgovine. Kodo za brezplačen prenos dobite pri Valu podpori! Postopek namestitve je enostaven potrebno je pridobiti podatke pri ponudniku za priklop! cena vklj. ddv: 108,58€/0€ Spletni modul Leanpay-Prestashop. Sinonim za kreditiranje potrošnikov na daljavo. Leanpay Prestashop je na voljo za Prestashop 1.5, 1.6 in 1.7. Prenos spletnega modula izvedete na strani ponudnika. Leanpay navdušuje mnoge zakaj ne bi navdušil tudi vaše kupce. cena vklj. ddv: 0€ Spletni modul Paywings-Prestashop 1.5, 1.6, 1,7. Najbolje priljubljen sistem za plačila s karticami Visa in Mastercard pri nas. Pregledno upravljanje prometom in hiter priklop. Najstarejši vtičnik za plačila na slovenskem z odlično podporo. cena vklj. ddv: 69,99€ Spletni modul Artur Prestashop 1.5 in 1.6. Modul za integracijo spletne trgovine s sistemom za oddajo recenzij spletnega mesta s sitstemom ARTUR. Za spremljanje recenzij kupcev, SEO podpora. Sistem je odlično zasnovan priporočamo ga vskaemu, ki tovrstno storitev potrebuje. cena vklj. ddv: 0€ Posodobitve ali nadgradnje Prijavite se na na Ninja novice in bodite pravočasno obveščeni. Spletni moduli Spletni modul Valu-Opencart 2.X in 3.X za vse, ki bi si radi dodali dodatno plačilno možnost na izhodu vaše spletne trgovine. Kodo za brezplačen prenos dobite pri Valu podpori! Postopek namestitve je enostaven potrebno je pridobiti podatke pri ponudniku za priklop! cena vklj. ddv: 108,58€/0€ Spletni modul Leanpay-Opencart. Sinonim za kreditiranje potrošnikov na daljavo. Leanpay Opencart je na voljo za Opencart 2.X in 3.X. Prenos spletnega modula izvedete na strani ponudnika. Leanpay navdušuje mnoge zakaj ne bi navdušil tudi vaše kupce. cena vklj. ddv: 0€ Spletni modul Paywings-Opencart 2.X, 3.X. Najbolj priljubljen sistem za plačila s karticami Visa in Mastercard pri nas. Pregledno upravljanje prometom in hiter priklop. Najstarejši vtičnik za plačila na slovenskem z odlično podporo. cena vklj. ddv: 69,99€ Spletni modul Artur Opencar 2.X in 3.X. Modul za integracijo spletne trgovine s sistemom za oddajo recenzij spletnega mesta s sitstemom ARTUR. Za spremljanje recenzij kupcev, SEO podpora. Sistem je odlično zasnovan priporočamo ga vskaemu, ki tovrstno storitev potrebuje. cena vklj. ddv: 0€ Spletni modul E-Racuni Novo pri nas E-računi - integrator, integracija - z vsemi e-commerce platformami, Woo, Presta 1.5, 1.6, 1.7, Magento 1 in 2, Shopify, Opencart 2 in 3,. Zahtevajte svojo brezplačno integracijo še danes! Podprta Tržišča : Slovenija, Hrvaška, Češka, Srbija Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Ut elit tellus, luctus nec ullamcorper mattis, pulvinar dapibus leo. cena: 399,99€ Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Ut elit tellus, luctus nec ullamcorper mattis, pulvinar dapibus leo. cena: 399,99€ Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Ut elit tellus, luctus nec ullamcorper mattis, pulvinar dapibus leo. cena: 399,99€ Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Ut elit tellus, luctus nec ullamcorper mattis, pulvinar dapibus leo. cena:


source: wikipedia

text: [[Slika:sintay.png|sličica|desno|250px|Funkcija sin(x) in Taylorjevi približki, polinomi stopnje 1, 3, 5, 7, 9, 11 in 13.]] Taylorjeva vŕsta [téjlorjeva ~] v matematiki neskončno mnogokrat odvedljive realne (ali kompleksne) funkcije f določena na odprtem intervalu (a-r, a+r) je potenčna vrsta: kjer je n! fakulteta n in f (n)(a) n-ti odvod f v točki a. Če ta vrsta konvergira za vsak x v intervalu (a-r, a+r) in je vsota enaka f(x), se funkcija f(x) imenuje analitična. Da se ugotovi ali vrsta konvergira k f(x), se po navadi vzame ocene člena ostanka Taylorjevega izreka. Funkcija je analitična, če in samo če se jo lahko predstavi kot potenčno vrsto. Koeficienti v takšni potenčni vrsti so potem nujno tisti iz zgornje enačbe Taylorjeve vrste. Če je a = 0, se vrsta imenuje tudi Maclaurinova vrsta. Pomembnost prikaza takšne potenčne vrste je trojna. Potenčno vrsto se lahko prvič odvaja in integrira po členih, kar je še posebej lahko. Analitično funkcijo se lahko drugič izključno nadaljuje na holomorfno funkcijo, določeno na odprtem disku v kompleksni ravnini, kjer se pridobi celotne postopke kompleksne analize. In tretjič (odrezano) vrsto se lahko uporabi pri izračunu približnih vrednosti funkcije. Obstajajo primeri neskončno mnogokrat odvedljivih funkcij f(x), katerih Taylorjeve vrste konvergirajo, vendar niso enake f(x). Na primer vsi odvodi f(x) = exp(-1/x2) so v x = 0 enaki nič, tako, da je Taylorjeva vrsta f(x) enaka nič in njen polmer konvergence je neskončen, četudi funkcija prav gotovo ni enaka nič. V kompleksnem funkcija ni odvedljiva, niti omejena ne. Nekaterih funkcij se ne da zapisati s Taylorjevimi vrstami, ker vsebujejo singularnost. V takšnih primerih se jo lahko še vedno razvije v vrsto, če se dovoli tudi negativne potence spremenljivke x (glej Laurentova vrsta). Na primer funkcijo f(x) = exp(-1/x2) se lahko zapiše kot Laurentovo vrsto. Parker-Sockackijev izrek je nedaven napredek pri iskanju Taylorjevih vrst, ki so rešitve diferencialnih enačb. Ta izrek je razširitev Picardove iteracije. Seznam Taylorjevih vrst Naštetih je nekaj pomembnih Taylorjevih vrst. Vsi razvoji veljajo tudi za kompleksne argumente x. Eksponentna funkcija in naravni logaritem: Geometrična vrsta: Binomski izrek: Trigonometrične funkcije: Hiperbolične funkcije: Lambertova funkcija W: Števila Bk v razvoju tg(x) in th(x) so Bernoullijeva števila. C(α,n) v binomskem razvoju so binomski koeficienti. Ek v razvoju sec(x'') so Eulerjeva števila. Matematična analiza Infinitezimalni račun Matematične vrste


source: fineweb

text: Ob obisku Davao se boste v Microtel by Wyndham Davao počutili kot doma, saj nudi kakovostno namestitev in odlične storitve. Vrvež centra mesta je oddaljen samo 5 Km. Lanang podeželski klub, Robinson Cybergate, Medicinski center Davao so samo nekatere od mnogih znamenitosti, ki bodo nedvomno pritegnile obiskovalce. Povedano enostavno, vse storitve in usluge, ki jih pričakujete od Wyndham Hotels & Resorts, so na dosegu roke. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z prostor za kajanje, kemično čiščenje, opremljeno tudi za invalide, 24-urna recepcija, Wi-Fi na javnih mestih. Pridite v eno od 51 prijetnih sob in se za nekaj časa izognite vsakodnevnemu stresu. V njih so na voljo tudi televizija, dostop do brezžičnega interneta (za doplačilo), tuš, dostop do interneta (za doplačilo), sprejemni pult. Hotel ponuja obsežne možnosti za rekreacijo, med drugimi tudi masaža. Ne glede na namen obiska Davao, je Microtel by Wyndham Davao odlična izbira. Important Note In order to take best advantage of hotel services please contact Agoda Customer Service Agent after submitting your booking to provide your estimated time of arrival at the hotel.


Impro liga živo na spletu: Izziv Pasji kašelj in Improholics 3 januarja @ 20:00 - 20:45 « Impro liga živo na spletu: Izziv Mentol bonbon in Pasji kašelj Impro liga živo na spletu: Izjava tedna Shakira Shakira in Impro Ljubljana » Spletni dogodek št. 10 NED, 3. 1. 2021 20:00-20:45 Dobrodošli v 2021, nova nedelja in nov Impro liga spletni dogodek! 3. 1. ob 20h zaključujemo prvi krog spletnih dogodkov letošnje Impro lige. Izzivajo ekipa Pasji kašelj, ki so prejeli izziv prejšnji teden, nov izziv pa bodo sprejeli Improholics, ekipa, ki je sezono letošnjih spletnih dogodkov začela. Od novembra smo izvedli že 9 spletnih ne-gledaliških dogodkov, ki so predstavili izzive Lutke, Generacije, Ljubezen, Glasba, Psihadelija, Lokacije, Časovna obdobja, Partnerstvo in Ekstrem. Predstavile pa so se že vse letošnje ekipe. S tem dogodkom sklepamo prvi krog. Nadaljujemo, vse dokler ne bomo spet na gledališkem odru, z vami in za vas. Tudi tokrat in v naslednjih spletnih edicijah vam ne obljubljamo gledališke predstave, ker tega na daljavo ne moremo narediti. Vseeno pa se nam obeta zabavne tričetrt ure spontanega ustvarjanja in impro izzivi dveh izmed letošnjih ekip. V zaporednih nedeljskih večerih bomo na spletnih dogodkih spoznali nekaj letošnjih sodelujočih ekip ali natančneje toliko, kolikor časa bomo pač preživeli doma. Vabljeni, da nedeljske večere preživite z nami, in nam tudi na spletnih dogodkih pomagate s svojimi predlogi. Sodelujoči ekipi pa lahko tudi opisno ocenite v komentarjih. Moderira: Mojca Frim Improholics: Peter Šanović, Rachida Hsain, Anna Zuykova, Jens Wagner, Katja Predan in Mitja Lovše. -> Če nas želite podpreti, nam lahko namenite 0,5% dohodnine ali pa nakažete donacijo na PayPal: https://www.paypal.com/donate/?hosted_button_id=ULTCP7V2Q4KW8. Več info pa na www.drustvoimpro.si. Hvala!


source: CulturaX

text: 5 minut za odpravo bolečin v hrbtu! – Mehanik hrbta Veliko ljudi me sprašuje, kako se lotiti odprave bolečin v hrbtu ... Sem ravnokar sredi procesa pisanja knjige, kako formulirati enostavno metodo pristopa k odpravi, ki jo lahko razume vsak posameznik in ne zahteva veliko znanja. Gre za metodo, kjer se ne osredotočimo primarno na iskanje vzrokov za bolečine v tkivu in anatomiji telesa pač pa se osredotočimo na iskanje nebolečega načina življenja. Gre za pristop, ki je dosegljiv vsakemu laiku in kjer se izognete iskanju igle v senu, ki vam lahko povzroča preglavice leta in leta. Saj veste, greste k enemu strokovnjaku, ki vam bo rekel, da je piriformis kriv, spet drugi bo krivil trebušne, gluteus maximus ali ostale najrazličnejše rimske cesarje. Pri metodi, ki jo razvijam pogledamo posameznika ne v telo, pač pa v njegovo gibanje in doživljanje telesa v svojem okolju. Preprosto, pogleda/mo situacije in opravila kjer prihaja do bolečine in iščemo možnosti kako jih opraviti na bolj ekonomičen način brez bolečin. Sliši se preprosto, in na nek način tudi je. Zahteva pa, da prevzamete odgovornost v svoje roke in začnete razmišljati in odkrivati kako vam telo omogoča, da nekaj naredite brez bolečin. Spodaj sem v dobrih 5 minutah zbral vse pomembne korake odprave bolečin in vam ponudil nekaj idej. Gre za močno orodje, ki pa nima učinka, če ga ne boste uporabili ...


text: Not everything in this magical world is what it seems. | frue's here ← Your world. Your way. Don't be a drag, just be a queen! → Posted on julij 13, 2011 by frutina Pisanje po blogu o svojih osebnih stvareh je seveda dvorezni meč. Super, super je ko lahko sprostiš vso svojo napetost, se razjeziš, napišeš čisto vseh stvareh, ki ti padejo na dušo, zlivaš svoja čustva. Za mene, ki večino stvari zadržim v sebi, dokler niso nekoč potisnjene v podzavest in pozabljene, je to super teorija. Po drugi strani pa je veliko stvari napisanih v afektu, v grozni jezi, ko tečne stvari kar letijo iz mene. Takrat ponavadi ugotovim, da je bilo preveč grdo vse skupaj, da je po prespani noči pogled na stvari veliko lepši in bolj sproščen, kjub vsemu skupaj pa sem do zdaj po prespani noči zbrisala le nekaj zapisov. Vseeno pa sem pa tja dobivam vprašanja, kaj sem s čem mislila. Friki. Če ponavadi vse držim zase, zakaj za vraga bi razlagala, kaj se s čim mislila. Hudo zanimivo je, da se ponavadi v nekih zapiskih najdejo ljudje, ki jim te zapiski sploh namenjeni niso bili. Bi se dalo torej sklepati, da so si ljudje med seboj dosti podobni? Moj odgovor takšnim je namreč ponavadi glej, če si se našel notri, potem je lahko namenjeno tudi tebi. Žal takšen odgovor ljudem ne zadostuje in še vedno nergajo in sprašujejo. Potem sem spet jaz tečna, pišem tečne zapiske in tečni ljudje tečno sprašujejo, kaj se s čem mislila. Faking tečno začaran krog. Torej ljudje, nauk zgodbe je torej: ne sprašujte me o mojih zapiskih na blogu.


Namestitev: Hotel Siva Sharm 5* Hotel se nahaja v Shark s Bay neposredno ob 550 m dolgi peščeni plaži s koralnim grebenom. Dostop do koralnega grebena je mogoč po dveh pomolih (priporočamo obutev za v vodo). Na voljo je reden avtobusni prevoz do 12 kilometrov oddaljenega središča Naama Bay in Old Market v Sharm el Sheikh (z doplačilom, potrebna rezervacija). V bližini hotela je priljubljena nakupovalna ulica SOHO SQUARE. Udoben hotel s čudovitim pogledom na Merenge Tiran. STANDARDNA SOBA: je okusno opremljena in ima telefon, sef, brezžično povezavo z internetom (z doplačilom), mini hladilnik, satelitsko televizijo, klimatsko napravo ter balkon ali teraso s pogledom na park. V kopalnici sušilec za lase, WC, prha ali kad. SUPERIOR SEAWIEW SOBA: je enako opremljena, vendar večja in s pogledom na morje. SUPERIOR DELUXE SEAVIEW SOBA: ima teraso in neposreden dostop do parka. Baby servis za čisto majhne goste - v vseh RED SEA HOTELS z Maxi otroškim klubom, ponuja široko paleto otroških stvari, ki bodo pomagale staršem uživati v brezskrbnem dopustu. Te se lahko izposodijo v Maxi otroških klubih, glede na razpoložljivost in s plačilom varščine (10 oz. 20 €),: Cena vključuje: povraten let v izbran kraj, letališke in varnostne pristojbine, prigrizek in napitek med poletom, avtobusni prevoz do/iz izbranega objekta, 7 nočitev in storitev glede na izbran objekt, storitve predstavnika v izbranem kraju vašega potovanja. Vizum ni vključen v ceno in ga kupite ob pristanku na letališču.* *VIZUM – NEOBVEZEN ZA SINAI (28 € pri predstavniku na destinaciji) : Zaradi dnevnih sprememb cen nas za točen termin, ceno in razpoložljiva mesta kontaktirajte.


Razvrsti po /izdelki/podvozje-in-pogon/vzmetenje-blazenje/opora-in-vodilo-blazilnika?page=4&lsf=default privzeto cena padajoče cena naraščajoče najnovejši izdelki po abecedi padajoče po abecedi naraščajoče Nosilec amortizerja (spredaj) S020236 - Peugeot 406 95-04 Nosilec amortizerja (ležaj) S020169 - Peugeot 406 95-04 Ležaj amortizerja levi/desni BM-SM013 - BMW Serije 5 96-04 Ležaj amortizerja levi/desni ME-SM003 - Mercedes-Benz Razred CLS C219 04-10 Akcija €18,78 Ležaj amortizerja levi/desni OP-SM006 - Opel Astra 04-14 Ležaj amortizerja levi/desni PE-SM010 - Peugeot 406 95-04 Nosilec amortizerja RE-SM008 - Renault Modus 04-12, desni Nosilec amortizerja RE-SM009 - Renault Modus 04-12, levi Ležaj amortizerja S020177 - Ford Focus 98-04 Ležaj amortizerja S020238 - Fiat Idea 04-11 Ležaj amortizerja S020241 - Ford Focus 98-04 Nosilec amortizerja (spredaj) S020244 - Opel Astra 04-14 Nosilec amortizerja (spredaj) S020188 - Peugeot 407 04-11 Nosilec amortizerja 4F0412377D - Audi A6 04-10 Ležaj amortizerja S020203 - Mazda 323 S/F VI 98-04 Ležaj amortizerja - Citroen C1 05-14 Nosilec amortizerja Opel Zafira 99-05 Ležaj amortizerja Honda Civic 05-12, desno Nosilec amortizerja VW-SM013 - Volkswagen Passat 96-05 Nosilec amortizerja (zadaj) S020233 - Seat Arosa 97-05 Akcija €2,04 Nosilec amortizerja (spredaj) S020191 - Suzuki Vitara 89-05 Nosilec amortizerja Chevrolet Spark 05-10 Nosilec amortizerja ME-SM014 - Mercedes-Benz Razred B 05-11 Ležaj amortizerja levi/desni SZ-SM001 - Suzuki Swift 05-10 Novo Nosilec amortizerja (spredaj) S020267 - Renault Clio 05-14, levo Novo Nosilec amortizerja (spredaj) S020266 - Renault Clio 05-14, desno Nosilec amortizerja BMW Serije 1 06-11 Nosilec amortizerja Renault Twingo 93-06 Nosilec prednjega amortizerja PE-SM016 - Peugeot 207 06- Nosilec amortizerja VW-SM008 - Ford Galaxy 95-06 Nosilec amortizerja TO-SM003 - Toyota Yaris 06-11 Nosilec amortizerja (spredaj) S020214 - Chrysler Neon 94-06 Nosilec amortizerja (ležaj) S020166 - Citroen Jumper 94-06 Nosilec amortizerja FI-SM006 - Citroen Jumper 06-14, desni


Načeloma naj bi zveza skakalcem uredila pogoje za trening, od skakalnic do opreme in poskrbela za njihov status. Ne more pa en Jasnič Kranjcu svetovati kako naj trenira, po tem ko je izpadel iz A ekipe, Niti nima znanja, niti tam ni zaradi tega, za to imamo trenerje in najbrž kakšnega koordinatorja.


text: CHI Residences 138, ki se nahaja v otok Hong Kong - zahod, Hongkong, je popularna izbira med popotniki. Hotel s 4 zvezdicami se nahaja 2.0 km od mestnega vrveža in je na idealni lokaciji za raziskovanje znamenitosti in atrakcij mesta. Za ogledovanje mestnih atrakcij ni potrebno hoditi daleč, saj se hotel nahaja v neposredni bližini Konzulat Tunizije, Ulica s posušeno morsko hrano, Bolnišnica Tsan Yuk. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Hongkong. Z sef, receptor, pralnica, oprema za peko na žaru, kemično čiščenje ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Gostje lahko izbirajo med 52 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Ves dan se lahko prijetno sproščate v fitness center, masaža. Če iščete udobno namestitev v Hongkong, naj CHI Residences 138 postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


text: Giroskóp, tudi giroskòp in žiroskóp/žiroskòp je naprava, ki ponazarja in izrablja načelo ohranitve vrtilne količine v fiziki. Giroskop je simetrična vrtavka obešena v kardanski sklop. Simetrična vrtavka je rotacijsko simetrično togo telo, ki se giblje okrog nepremičnega osišča (se vrti okrog nepomične točke). Pri tem se trenje zanemari in na takšno vrtavko ne delujejo nobene zunanje sile. Vztrajnostni moment vrtavke okrog njene glavne osi, ki se pokriva z geometrijsko osjo, ni enak vztrajnostnima momentoma okrog drugih dveh glavnih osi in . Za simetrično vrtavko je . Ko se giroskop enkrat vrti, se skuša upirati spremembam smeri gibanja. Pri tem opravlja Poinsotovo gibanje. Giroskop je izumil in imenoval leta 1852 Jean Bernard Léon Foucault za svoj še drugi preskus vrtenja Zemlje. Njegov giroskop je bil sestavljen iz valja, togo vezanega na os, ki je ležala s čim manjšim trenjem v kardanskem sklopu. Istega leta je s Personom potrdil vrtenje Zemlje orog svoje osi še na ta način. Valj se zavrti, na primer tako, da se nanj navije dolgo vrv in se jo na hitro potegne. Smer osi ostaja zaradi vztrajnosti nespremenjena. Če se os dovolj časa vrti, se lahko opazi kako podpora, na kateri leži kardanski sklop, in s tem sama Zemlja, rotira glede na os. Pri giroskopu se poleg drugih pojavov opazi precesija. Z giroskopi so izdelani girokompasi, ki zamenjajo magnetne kompase (v letalu, raketi ali vesoljskem plovilu), za stabilizacijo (kolo, železnica na enem tiru, Hubblov vesoljski daljnogled, nameritev letalske bombe, ladja (Schlickova ladijska vrtavka)), za zalogo vrtilne količine (navorna kolesa) in za ohranjanje in prenos energije v nekaterih strojih. Takšen primer je vztrajnik v motorju. Giroskopski pojav se uporablja v mnogih različnih igračkah, kot so jojoji in girosukala (Dynabee, SuperGyro, TheraBee, MagnaBee, DYNAMO, GyroTwister) ali v vadbenih pripomočkih (TheraGrip, TheraBar, Raqueteer, Double Dynamite, THERAGOLF, MOTOCROSS). Osnovna enačba za dinamični opis gibanja giroskopa je določena z zakonom o vrtenju: kjer so vektorji M navor glede na osišče, Γ vrtilna količina giroskopa, ω njegova kotna hitrost, α njegov kotni pospešek in skalar J njegov vztrajnostni moment,. Navor M, ki je pravokoten na os vrtenja in zato pravokoten na Γ, povzroča gibanje pravokotno na M in Γ. To gibanje je precesija. Kotna hitrost precesije ωp je: Precesija se pojasni z izrekom o vrtilni količini in se jo lahko predstavlja tako, da se postavi os dovolj hitro se vrtečega giroskopa vodoravno ter se ga prosto spusti na eni strani. Namesto, da bo padel, kakor bi se pričakovalo, se navidezno upira težnosti in njegova os ostaja v vodoravni legi tudi, če na eni strani ni podprt. Prosti konec osi počasi opisuje krožnico v vodoravni ravnini. Ta pojav opisujeta zgornji enačbi. Navor giroskopa povzročata dve sili: težnost, ki deluje navzdol na njegovo težišče in enaka sila navzgor, ki podpira eno stran. Gibanje, ki izhaja iz navora, ni usmerjeno navzdol, kot bi se najprej pričakovalo, da bo sililo napravo proti tlem, ampak je pravokotno na gravitacijski navor (navzdol) in na os vrtenja (stran od podporne točke), to je v vodoravni smeri naprej. Tako naprava počasi kroži okrog podporne točke. Kakor kaže druga enačba, je pod vplivom stalnega navora zaradi težnosti kotna hitrost precesije giroskopa obratno sorazmerna z njegovo vrtilno količino. To pomeni, da ker trenje povzroča upočasnitev vrtenja, povprečna hitrost precesije narašča. To traja vse dotlej, dokler se naprava lahko vrti dovolj hitro, da zdrži svojo lastno težo. Tedaj neha precesirati in pade s podpore. Če os giroskopa pade v ravnino poldnevnika, potem Zemljino vrtenje s kotno hitrostjo ωZ povzroča na zemljepisni širini φ navor M z velikostjo: Ker navor M leži v vodoravni ravnini, ne povzroča spreminjanje smeri osi giroskopa. Če os giroskopa pade v smer vzhod - zahod, je navor: Navor leži v ravnini poldnevnika in je pravokoten na Zemljino os. Njegova komponenta zaradi Coriolisove sile: v smeri Zemljinega polmera skuša poravnati os giroskopa skupaj s sklopom v ravnino poldnevnika. Glej tudi giroskop z optičnim vlaknom žiroskopska vadbena priprava žirokompas dromoskop Mehanika 1852 v znanosti


Mapa učnih dosežkov » Elektro in računalniška šola Naši dijaki ob strokovni podpori ravnatelja in razrednikov vodijo mapo učnih dosežkov. V mapo vlagajo vsa dokazila o formalno in neformalno pridobljenih znanjih, ki jih pridobijo v šoli ali izven nje, vodijo Europass življenjepise, si shranjujejo pomembne fotografije, refleksije in ostale dokumente, po izboru in presoji posameznika. Mapo vodijo in urejajo dijaki sami. Mapa je lahko v papirni ali v elektronski obliki. Prva znanja o vodenju mape učnih dosežkov dobijo dijaki na izobraževanju, ki ga za dijake izvedemo na začetku njihovega srednješolskega izobraževanja. Razredniki spremljajo in vzpodbujajo dijake, da dijaki mape zares vodijo. Odgovornost za vodenje mape pa prevzame vsak dijak sam. Vsebovani dokumenti, ki jih dijak pridobi v šoli ali izven nje (pohvale, priznanja, potrdila, priporočila, refleksije, mnenja ...), mu bodo v pomoč pri ustvarjanju poklicne kariere, lažji uveljavitvi svojih dosežkov v družbi, za spremljanje osebnostne rasti in motivacijo pri tem. Zakaj je vredno voditi svojo mapo dosežkov? Na to vprašanje vam bo odgovorila in morda vzpodbudila raziskovalna naloga na to temo. Video o mapi učnih dosežkov Aktualni dokumenti mape učnih dosežkov Predloga za Europass življenjepis Arhiv Izberite mesec januar 2018 (14) december 2017 (12) november 2017 (21) oktober 2017 (18) september 2017 (17) avgust 2017 (9) julij 2017 (4) junij 2017 (14) maj 2017 (33) april 2017 (25) marec 2017 (22) februar 2017 (13) januar 2017 (17) december 2016 (11) november 2016 (16) oktober 2016 (47) september 2016 (20) avgust 2016 (7) julij 2016 (4) junij 2016 (22) maj 2016 (25) april 2016 (17) marec 2016 (25) februar 2016 (14) januar 2016 (20) december 2015 (10) november 2015 (17) oktober 2015 (16) september 2015 (14) avgust 2015 (6) julij 2015 (4) junij 2015 (14) maj 2015 (26) januar 2015 (8) december 2014 (1)


Takrat še ni bilo “Nove”.


text: Koledar dogodkov - 7. december 2021 - Mestna občina Velenje Koledar dogodkov - 7. december 2021 7. 12. 2021 od 16.00 do 19.00 konS ≡ Jaka Berger: Ustvarjanje glasbe z zvoki okolja Mlade in odrasle, od štirinajstega leta dalje, vabimo, da se nam pridružijo na premierni izvedbi delavnice z naslovom Ustvarjanje glasbe z zvoki okolja v izvedbi glasbenika in vsestranskega umetnika Jake Bergerja, ki bo v ponedeljek, 7. decembra 2021 med 16. in 19. uro v Regionalnem multimedijskem centru Kunigunda. Število udeležencev je omejeno, zato je potrebna predhodna prijava na prijave@mc-velenje.si. Delavnica bo izvedena v skladu s z veljavnimi ukrepi Vlade RS in priporočili NIJZ. 7. 12. 2021 ob 18.00 Predpraznični nastop godal Za obisk dogodka je potreben izpolnjen PCT pogoj ter spoštovanje vseh ukrepov za zajezitev širjenja koronavirusa, ki veljajo za izvajanje kulturnih dejavnosti. Število sedežev je omejeno, organizator prosi za razumevanje. V kolikor prireditve zaradi zdravstvenih razmer ne bo mogoče izvesti pred publiko, bo ta izvedena preko spleta, o čemer bo javnost pravočasno obveščena preko objav na spletnih straneh in socialnih omrežij organizatorja. 7. 12. 2021 ob 19.19 Feri Lainšček je s svojo poezijo nagovoril številne bralce. Njegova pesniška zbirka Ne bodi kot drugi, ki je bila prvič natisnjena leta 2007, je kmalu postala kultna in se še danes ponatiskuje. Pesniška zbirka Ne, ki jo je leta 2018 natisnila založba Litera, je izjemno priljubljena med mladimi v osnovnih in srednjih šolah. Njegova nova pesniška zbirka z naslovom Med nama je angel je namenjena starejšim najstnikom in odraslim bralcem. Pesnik v njej na svojski način tematizira ljubezen in občutenja, ki so z njo povezna. Skupaj s pretanjenimi ilustracijami Nede Hafner s pesniško zbirko Med nama je angel dobivamo bogato opremljeno darilno knjigo, ki se je bodo gotovo razveselili številni ljubitelji Lainščkove poezije. Z avtorjem se bo pogovarjal Orlando Uršič. Ob kitari bo zapela Ditka.


text: Amhárščina (አማርኛ) je semitski jezik naroda Amharcev in je glavni (vsiljen) jezik v Etiopiji in deloma v Eritreji, ki se je od Etiopije odcepila. Amharščino govori le približno 12 % etiopskega prebivalstva. Amharska pisava je prirejena abugida izumrlega jezika giz. Amharsko glasoslovje <P>Spodnja tabela uporablja SAMPA znake kjer je to mogoče, z izjemo ejektivov, ki so označeni z ’ (opuščajem/desnim enojnim narekovajem). Amharski abugida znaki (»pismenke« ፊደል) Ta tabela ni popolna. Nekateri fonemi imajo več sestavov možnih znakov. Prikazana sta samo pojasnilna primera za /k/ in /h/ (slednji ima štiri sestave!). Soglasniki so združeni glede na izgovor (glej zgornjo tabelo fonemov), samoglasniki pa so navedeni po fonološki razvrstitvi. Navedena oblika za vsak sestav je oblike soglasnik+/E/, to je prvi stolpec pismenk. Za pregled pismenk boste potrebovali črke, ki podpirajo amharske pismenke, kot je GF Zemen Unicode (na razpolago na ftp://ftp.ethiopic.org/pub/fonts/TrueType/gfzemenu.ttf ). Evropejci so bili pogosto zbegani ali zaprepadeni ob nenavadni podobnosti mnogih znakov. Kakor veliko semitskih jezikov, tudi amharščina v svoji besedni morfologiji uporablja trisoglasniške korenske osnove in je na ta način njen zapis lažje razumljiv. Tekoč govorec amharščine lahko razreši zapisano besedilo, če opazuje kateri soglasniki so pomembnejši, skupaj s samoglasniškimi različicami kot dodatnimi podrobnostmi. (D pnzrm, td slvnsk gvrč lhk br bsdl brz smglsnkv!) Nekaj besed Glej tudi tigrajščina (tigrinjščina), tigrejščina, oromščina, jamajška angleščina. Sklici Zunanje povezave - v angleščini: Seznam prosto dostopnih virov za učence Ethnologue ISO 639 kod Ethnologue o amharščini Etiopski semitski jeziki Jeziki Eritreje Jeziki Etiopije Južnosemitski jeziki


text: Z uporabo AC tehnologije, ta serija viličarjev zagotavlja izjemno gladko, tiho, nadzorovano in zelo učinkovito delovanje. Primerni so za notranjo in tudi zunanjo uporabo, predvsem v razmerah, v katerih je potrebna moč in dobra odzivnost motorja, in pa kjer izpušne emisije niso sprejemljive. Viličar je zasnovan za dolgo življenjsko dobo in ima tudi zelo nizke stroške obratovanja. Še več, je zaščiten tudi pred vlago in prahom in umazanijo. Z uvedbo hidrostata VFG 316s-320s nove generacije je Jungheinrichova družina viličarjev s hidrostatičnim pogonom dobila novega družinskega člana. Prototip te nove, tehnološko izjemno visoko razvite naprave je bil javnosti prvič predstavljen v mesecu septembru leta 2009, sedaj pa je stekla serijska proizvodnja v Jungheinrichovi tovarni v Moosburgu, v Nemčiji. “Mali” Jungheinrichov motorni viličar s hidrostatičnim pogonom VFG 316s-320s lahko transportira do 2.000 kg, sklada do višine 6,5 m in se odlikuje s pogonsko tehnologijo “made in Germany”. Srce tega novega viličarja je Volkswagnov motor, ki se uporablja pri dizelski in tudi pri plinski izvedbi. Črpalka kakor tudi kolesni motorji pa so od proizvajalca Bosch Rexroth. Osnova za vrhunsko zmogljivost pri istočasno maksimalni energetski učinkovitosti je v sistemskem krmiljenju, ki poteka s pomočjo lastno razvite programske opreme. ” ̋Mali ̋ hidrostat je logična dopolnitev viličarja VFG 425s-435s, ki je bil leta 2008 uspešno lansiran na evropski trg”, razlaga Marek Scheithauer, vodja produktnega managementa in produktnega marketinga protiutežnih viličarjev pri Jungheinrichu. Preizkušen koncept dizajna, pogonske tehnologije kakor tudi ergonomskih in varnostnih elementov je bil uporabljen tudi pri novem modelu viličarja. RX60 postavlja v svojem razredu z bočnim menjavanjem baterije nova merila. Viličarji so v nosilnosti od 4.0, 4.5, in 4.99 ton. Cela vrsta novih tehničnih rešitev pomaga pri tem, celotne stroške (Total Cost of Ownership, TCO) še naprej zmanjševati. Prednosti čez celotno uporabo viličarja se kažejo v zmanjšanem vzdrževanju, minimiranju potrošnega materiala in zmanjšane porabe energije. Viličar RX 60 je opremljen z dvema CAN-Bus-sistemoma. Za robustno krmiljenje skrbi z dvema procesorjema, ki se zaradi največje možne zanesljivosti obojestransko nadzorujeta. Tudi ta koncept konec koncev znižuje stroške. Isto velja za revolucionarno enostavno stransko menjavo baterije, kjer žerjav več ni potreben, varnost se zvišuje tako, kot se zmanjšuje možnost poškodb. RX 60-40/45/50 je z nosilnostjo med 4 in 4.99 ton najmočnejši član družine RX 20/RX 60. Na kratko njegovi dosežki: najmanjša poraba energije in za vzdrževanje varčna konstrukcija, modularna postavitev in optimalno vidno polje zagotavljajo najboljše rezultate pri celotnih stroških lastnika Električni viličarji – koristi: Nižji stroški na uro kot bencinske ali dizelske gorivne enote Tiho delovanje – viličarji, ki izboljšujejo prijetnost delovnega mesta Ni zahteve po dodatnemu skladiščenju goriva Daljša življenjska doba, ker vsebuje manj gibljivih delov Večina električnih viličarjev se uporablja v notranjih prostorih,ker ne proizvajajo škodljivih izpušnih plinov. Poleg novih modelov viličarjev je podjetje Jungheinrich na sejmu bauma 2010 v Münchnu predstavilo tudi celo serijo inovacij povezanih z viličarji, kamor spada tudi nov, patentiran sistem za varno stransko menjavo baterije pri elektro čelnih viličarjih serije 2 in 3. več informacij : klik Na začetku leta 2010 bo Jungheinrich lansiral na trg nov prenovljen tip motornega viličarja s hidrostatičnim pogonom manjših nosilnosti. Obiskovalci sejma drinktec 2009 si lahko prototip tega viličarja že ogledajo na sejmu v Münchnu. Jungheinrich na sejmu drinktec 2009, ki poteka od 14. do 19. septembra v Münchnu in velja za svetovni sejem industrije pijač, prvič predstavlja viličar s hidrostatičnim pogonom manjših nosilnosti in sicer do 2.000 kg. Viličar tipa VFG 316s-320s, ki bo na trg prišel v začetku leta 2010, bo dobavljiv v dizelski in plinski izvedbi. “Mali” hidrostat je logična dopolnitev prenovljenega programa motornih viličarjev in je manjši bratec viličarja VFG 425s-435s, ki je bil v Sloveniji uspešno lansiran v mesecu maju letošnjega leta. Že uveljavljen koncept dizajna, pogonske tehnologije kakor tudi ergonomije in varnostnih opcij je bil uporabljen tudi pri tem novem tipu motornega viličarja.


text: 1932 (MCMXXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 22. januar - salvadorska vlada krvavo zatre kmečki upor; ubitih je med 10.000 in 40.000 ljudi, večina od njih staroselcev. 28. januar - japonska vojska zavzame Šanghaj. 4. februar - pričnejo se III. olimpijske zimske igre v Lake Placidu, ZDA. 14. februar - SK Ilrija odigra prvo mednarodno hokejsko tekmo jugoslovanskega kluba proti avstrijskemu klubu KAC iz Celovca, ki pred tisoč gledalci v Ljubljani zmaga z 1:12. 1. marec - japonska razglasi neodvisno državo Mandžukuo v kitajski Mandžuriji in postavi marionetno vlado. 19. marec - sydneyjski pristaniški most je odprt za promet. 10. april - Paul von Hindenburg je izvoljen za predsednika Weimarske republike. 14. april - Ernest Walton in John Cockcroft izvedeta cepitev jedra litija z usmerjenim curkom protonov. 14. junij - v Nemčiji je ukinjena prepoved organizacij SA in SS. 20. junij - sprejet je dogovor o carinski zvezi Beneluks. 8. julij - indeks Dow Jones doseže najnižjo točko v veliki gospodarski krizi. 30. julij - pričetek poletnih olimpijskih iger v Los Angelesu, ZDA. 2. avgust - Carl David Anderson odkrije pozitron. 6. avgust - prirejen je prvi Beneški filmski festival. 20. september - Mahatma Gandhi prične z gladovno stavko v zaporu. 3. oktober - Irak postane neodvisna država. 8. november - Franklin D. Roosevelt je izvoljen za predsednika Združenih držav Amerike. 21. november - Hindenburg in Adolf Hitler se pričneta pogajati o novi nemški vladi. 30. november - Marian Rejewski s sodelavci iz poljskega Urada šifer zlomi šifriranje Enigme. 25. december - potres v kitajski provinci Gansu zahteva 70.000 žrtev. Rojstva 15. januar - Umberto Eco, italijanski semiotik, filozof in pisatelj († 2016) 22. januar - Piper Laurie, ameriška igralka 26. januar - Clement »Sir Coxsone« Dodd, jamajški glasbeni producent († 2004) 28. januar - Dušan Petrač, slovenski fizik 27. februar - Elizabeth Taylor, ameriška filmska igralka († 2011) 28. marec - Sven Lindqvist, švedski pisatelj († 2019) 27. april - Gian-Carlo Rota, ameriški matematik, filozof († 1999) 7. maj - Marjan Stare, slovenski besedilopisec, pesnik, novinar in igralec († 1996) 23. julij - Lojze Slak, slovenski harmonikar in ljudski godec († 2011) 31. julij - John Searle, ameriški filozof 25. september - Janez Pirnat, slovenski kipar († 2021) 4. november - Thomas Klestil, avstrijski predsednik († 2004) 10. november - Roy Scheider, ameriški igralec († 2008) 15. november - Alvin Plantinga, ameriški filozof 21. december - Viktor Arh, slovenski inženir gozdarstva († 2011) Smrti 4. april - Wilhelm Ostwald, nemški kemik, nobelovec (* 1853) 20. april - Giuseppe Peano, italijanski matematik in logik (* 1858) 22. april - Franc Ošlai slovenski zgodovinar, pisatelj in iredentist na Madžarskem (* 1883) 16. maj - Franc Berneker, slovenski kipar (* 1874) 14. julij - Fran Jesenko, slovenski botanik in genetik (* 1875) 8. september - Christian von Ehrenfels, avstrijski filozof in psiholog (* 1859) 16. september - Ronald Ross, angleški zdravnik, nobelovec (* 1857) 3. oktober - Max Franz Joseph Cornelius Wolf, nemški astronom (* 1863) 18. december - Eduard Bernstein, nemški socialdemokratski politik in teoretik (* 1850) Nobelove nagrade Fizika - Werner Karl Heisenberg Kemija - Irving Langmuir Fiziologija ali medicina - Sir Charles Scott Sherrington, Edgar Douglas Adrian Književnost - John Galsworthy Mir - ni bila podeljena