text: Naše tajne: Verona - KMŠ - KLUB MARIBORSKIH ŠTUDENTOV Moje ime je Atena in danes vam bom predstavila čudovito Verono v Italiji. V center mesta stopiš skozi vhod Verona Centro Storico, katerega ne moreš zgrešiti. Čudovito oblikovani oboki ti dajo občutek, kot da si pravkar postal del najbolj znane drame na svetu. Če zgodbo dobro poznaš se tega občutka ne boš znebil skozi celo mesto. Kmalu ob prihodu v center boš našel tudi kip Shakespearja, avtorja Romea in Julije. Tragična ljubezenska zgodba pa naj bi se odvijala prav tukaj, v Veroni. V centru stoji Arena di Verona, kjer pripravljajo nepozabne gledališke prestave. Arena lahko sprejme do 15.000 ljudi. Ob mojem obisku je bila na sporedu opera Carmen, nad katero sta bili navdušeni tudi moja mama in sestra. Opera Carmen se je odvijala v sklopu festivala Arena di Verona Festival – svetovno znani festival opere, ki se odvija vsako poletje. Ob poslušanju opere in opazovanju dogajanja se mi je porodilo vprašanje, koliko časa in truda zahteva vse to, saj je dogajanje zares občudovanja vredno. Na potepu skozi mesto ne morete zgrešiti glavne ulice Via Mazzini, ki povezuje Areno in Piazzo Erbe – najstarejši trg v Veroni. Na tem trgu boste vsak dan našli tržnico s sadjem, zelenjavo, oblačili, modnimi dodatki, spominki in še marsičem. Via Mazzini ima trgovine vseh znamk in želja, od malih butičnih trgovinic do prestižnih znamk in moje najljubše – Disney trgovine, ki prebudi vso nostalgijo. A, da ne pozabim na najpomembnejše! Nikjer v Italiji, sploh pa ne v Veroni, ne smete izpustiti slavnega gelata – italijanskega sladoleda. Prav Via Mazzini vam bo postregla z odličnimi okusi na vsakem koraku! Zaključiti želim, kot sem začela – ljubezensko. V centru mesta boste našli tudi hišo Romea in Julije. Na balkonu stoji kip Julije, ki je odličen kraj za fotografiranje. Ko se sprehodite po podhodu preberite kakšna ljubezenska sporočila, ki jih je pustilo nešteto parov. Na odhodu pa za srečo primite še Juljino dojko, ki je ena najznamenitejših atrakcij. Avtor: Atena Bošnjak Potuj s KMŠ: Naše tajne je serija večih popotovalnih člankov, v katerih člani Kluba mariborskih študentov delijo svoje izkušnje in namige, ki so jih prinesli iz svojih potovanj. https://www.klub-kms.si/wp-content/uploads/2019/09/potujSKMS_naseTajne-verona-web.png 721 1281 Nikolas Kristovič https://www.klub-kms.si/wp-content/uploads/2016/09/kms_logo.png Nikolas Kristovič2019-09-05 10:09:152019-09-05 10:10:23Naše tajne: Verona


Neverjetna zgodba domačega junaka, ki je bolj Španec kot Rus - siol.net sreda, 20. 6. 2018; 13.00 Osveženo: 1 leto, 8 mesecev ZGODBE, KI JIH PIŠE SP (5): Denis Čerišev Neverjetna zgodba domačega junaka, ki je bolj Španec kot Rus Rusom so pred začetkom letošnjega svetovnega prvenstva vsi napovedovali katastrofo. Po dveh tekmah je zgodba povsem drugačna. Imajo šest točk, zabili so osem golov, prejeli pa le enega in so praktično že napredovali. Tudi in predvsem po zaslugi krilnega napadalca Denisa Čeriševa, ki je v zadnjih dveh sezonah zabil le štiri gole v dresu Villarreala. Po dveh tekmah na svetovnem prvenstvu je že pri treh. Spoznajte njegovo zanimivo zgodbo. Kako hitro se lahko v življenju in nogometu vse obrne na glavo, potrjuje zgodba ruskih nogometašev na letošnjem svetovnem prvenstvu in še bolj zgodba, pod katero se je podpisal trenutno drugi najboljši strelec tekmovanja v Rusiji. Domačini so bili pred prvenstvom na 70. mestu lestvice Fifa in uradno najslabša reprezentanca od vseh 32, ki nastopajo v Rusiji. Nazadnje so zmagali oktobra lani. Od takrat na sedmih prijateljskih tekmah, ki so jih odigrali, niso zmagali niti enkrat. Od najslabše reprezentance v zgodovini do rekorda "Zanje ni upanje, ni jim pomoči," se je glasil naslov, s katerim so na svetovno prvenstvo nogometaše pospremili pri enem izmed osrednjih časnikov v Rusiji. "Reši jih lahko samo čudež," so zapisali pri drugem. "To je najslabša reprezentanca v zgodovini Rusije!" pa je bil kritičen nekdanji dolgoletni ruski reprezentant Andrej Kančelskis. Rusi so povsem nepričakovano postali hit letošnjega svetovnega prvenstva. Foto: Reuters Danes se je zgodba zasukala v povsem drugačno smer. V Rusiji vlada pravcata nogometna evforija. Rusi so na dveh tekmah dvakrat zmagali in si praktično že zagotovili nastop v osmini finala. Ob tem so z osmimi goli v mreži nasprotnikov in le enim v svoji mreži poskrbeli tudi za najboljši štart domačink v zgodovini svetovnih prvenstvih. Osem golov je sicer daljnega leta 1934 zabila tudi Italija, a je prejela dva. Še tale zanimiv podatek: Rusi so v 180 minutah dosegli toliko golov, kot jih je skupaj ob svojem pohodu na svetovni naslov leta 2010 dosegla Španija. Rusi se še nikoli niso uvrstili v izločilne dele Rusi so leta 2014 razočarali. Foto: Reuters Rusija je, odkar je razpadla Sovjetska zveza, do letos nastopila na treh svetovnih prvenstvih, a vselej obstala v skupinskem delu. Leta 1994 je izgubila proti Švedski in Braziliji, premagala pa Kamerun. Leta 2002 je na uvodni tekmi odpravila Tunizijo, potem pa klonila pred Japonsko in Belgijo ter se spet predčasno poslovila od turnirja. Ob svojem zadnjem nastopu na svetovnih prvenstvih, pred štirimi leti v Braziliji, je remizirala z Južno Korejo in Alžirijo, izgubila proti Belgiji in prav tako razočarana zapustila tekmovanje. Junak ruske pravljice je povsem nepričakovan Glavni junak nepričakovane ruske nogometne pravljice je nogometaš, čigar zgodba, ki jo preživlja v zadnjih tednih, je skorajda neverjetna. Denis Čerišev, ki je s tremi goli na dveh tekmah celo oddal kandidaturo za najboljšega strelca prvenstva, je bil veliko presenečenje že takrat, ko se je sploh znašel na seznamu 23 nogometašev, ki jih je selektor Stanislav Čerčešov vpoklical za svetovno prvenstvo. Marsikdo je pričakoval, da bo prednost dobil kdo drug. V prvi vrsti mladi up moskovskega Dinama Aleksandr Tašajev. Po poškodbi Alana Dzagojeva je dobil priložnost na uvodni tekmi in takoj zablestel. Foto: Reuters Čerišev je bil prijetno presenečen, ko ga je doletela novica, da bo član ruske reprezentance, na svetovno prvenstvo pa se je podal z upanjem, da bo na njem kakšno minuto tudi zaigral. Poškodba zvezdnika je vse obrnila na glavo Pričakovano se je na prvi tekmi proti Savdski Arabiji znašel na klopi, povsem nepričakovano pa je bil že po 24 minutah na igrišču. Po poškodbi Alana Dzagojeva je dobil priložnost in jo zgrabil z obema rokama. V 43. minuti je po mojstrskem preigravanju zadel za 2:0, v 91. minuti pa zadel še drugič na tekmi, ko je mrežo Arabcev razparal po izjemnem voleju. Uspešen je bil tudi na torkovi tekmi proti Egiptu, ki jo je seveda začel v prvi postavi. V 59. minuti je prelomil tekmo z golom za vodstvo z 2:0, Rusi pa so na koncu zmagali s 3:1. Marca se je v reprezentanco vrnil po več kot dveh letih Danes je 27-letni krilni napadalec glavna zgodba ruskega nogometa, še pred nekaj meseci pa ga ni bilo nikjer. V reprezentanci je do tega svetovnega prvenstva namreč odigral le 11 tekem, prvi gol proti Savdski Arabiji pa je bil njegov prvenec v izbrani vrsti. Največja država na svetu danes časti nogometaša, ki zase pravi, da je bolj Španec kot Rus. Foto: Reuters V njo se je marca letos pri porazu z 1:3 na prijateljski tekmi proti Franciji, ko je odigral sedem minut, vrnil po več kot dveh letih. Odigral je še 26 minut pri porazu na prijateljski tekmi proti Avstriji z 0:1, to pa je bilo do začetka SP tudi vse. Zgodba Čeriševa, ob rezervnem vratarju Vladimirju Gabulovu edinega ruskega reprezentanta, ki igra v tujini, je netipična. Je sicer Rus, rojen v Nižnem Novgorodu, a ni otrok ruskega nogometa. Že praktično vse življenje namreč živi in igra v Španiji. Tudi njegovo znanje ruskega jezika ni najboljše. Legendarni Salenko, ki je poskrbel za rekord Oleg Salenko leta 1994 Foto: Getty Images Čeprav so Rusi leta 1994 na svetovnem prvenstvu razočarali, je njihov napadalec Oleg Salenko poskrbel za podvig, ki se ga marsikdo spomni še danes. Na zadnji tekmi skupinskega dela, ko Rusi niso imel več nobenih možnosti za napredovanje, je takratni ruski napadalec pri zmagi nad Kamerunom s 6:1 zabil neverjetnih pet golov, kar je rekord. Nikoli prej in pozneje na svetovnem prvenstvu nihče na eni tekmi ni dosegel toliko golov. Salenko, ki je na tistem prvenstvu zabil še gol pri porazu proti Švedski, je bil skupaj z Bolgarom Hristom Stoičkovim tudi najboljši strelec prvenstva v ZDA. Zanimivo, za Rusijo je zabil le šest golov. Vse na svetovnem prvenstvu. V Španiji je že več kot dve desetletji S petimi leti se je z očetom preselil na Pirenejski polotok, kjer je Dmitrij Čerišev pet let igral nogomet za Sporting iz Gijona, pri katerem je mladi Denis tudi naredil prve nogometne korake. Potem se je med letoma 2000 in 2002 za kratek čas preselil v Burgos, se nato z 12 leti vrnil iz Bolgarije in vstopil v nogometno šolo Real Madrida, njegov član pa, z vmesnimi postanki drugje, ostal kar 14 let. Decembra 2015 je na tekmi španskega pokala proti Cadizu zabil svoj prvi in edini gol za Real. Foto: Getty Images Hitro se je prebil do rezervne ekipe madridskega nogometnega velikana in za njo v 109 nastopih med letoma 2009 in 2013 zabil 22 golov. V B-ekipi je igral tudi pod vodstvom Zinedina Zidana in si avgusta 2012 prislužil debi v prvi ekipi Reala. Postal je prvi Rus, ki je zaigral za najbolj trofejen evropski nogometni klub. Zanj je takrat odigral le eno tekmo, potem pa so ga Madridčani posodili Sevilli. V eni sezoni je za njo zbral le štiri nastope, saj je imel veliko težav s poškodbami. V dveh letih je zabil štiri gole, na svetovnem prvenstvu je že pri treh V sezoni 2014/15 je bil posojen v Villarreal in odigral najboljšo sezono v karieri. Odigral je 40 tekem, zabil sedem golov in prispeval še kar nekaj asistenc. Zaradi tega si je pri Realu prislužil še eno priložnost. V prvi polovici sezone 2015/16 je za Real odigral šest tekem v vseh tekmovanjih in zabil tudi en gol, januarja 2016 pa so ga posodili k Valencii. Tam je imel spet težave z zdravjem in odigral le osem tekem, dosegel pa tri gole. Kje se bodo ustavili Rusi na čelu s svojim nepričakovanim zvezdnikom prvenstva? Foto: Reuters Leta 2016 ga je Villarreal odkupil od Reala za sedem milijonov evrov in zdaj že dve sezoni redno nastopa za rumeno podmornico, a ravno najbolj učinkovit ta ruski reprezentant, ki zase pravi, da se bolj kot Rus počuti kot Španec, ni. V prvi sezoni pri Villarrealu ni zmogel niti enega gola. V tej sezoni je dosegel štiri, a le dva v španskem prvenstvu. Potem pa je prišlo svetovno prvenstvo in vse skupaj se je obrnilo na glavo ... Vas zanima več iz te teme? Denis Čerišev Zgodbe, ki jih piše SP Veliki ruski junak poletja tja, kjer je bil Zlatko Zahovićsportal Kapetan Francije in milijonar, ki se rad sprehaja po Ljubljanisportal Ruski zvezdnik po preiskavi oproščen dopingasportal


source: CulturaX

text: Razpisi | 18.6. 2021 P4D 2021 - Spodbude za digitalno transformacijo MSP (P4D ReactEU) Namen razpisa P4D React EU je spodbuditi rast in razvoj podprtih podjetij ter odpravljanje posledic pandemije covid-19 na osnovi vlaganj v uporabo digitalnega poslovanja v svojih dobaviteljskih in/ali prodajnih verigah, dviga upravljavskih kapacitet, vpeljava digitalnih poslovnih modelov, izvedbe investicij za namene digitalne preobrazbe v proizvodnjo in poslovanje podprtih podjetij, spodbujanje energetsko in snovno učinkovitih procesov, povečanje dodane vrednosti na zaposlenega ter ohranitev delovnih mest v podprtih podjetjih. Vlaganja bodo podjetjem omogočala prestrukturiranje in modernizacijo poslovnih in proizvodnih procesov ter uvedbo 5 novih digitalnih poslovnih modelov in s tem kratkoročno ohranitev tržnega položaja ter dolgoročno krepitev položaja na obstoječih in prodor na nove trge ter tržne niše. Cilji, ki jih razpis zasleduje: stroški storitev zunanjih izvajalcev, to so stroški usposabljanja in svetovanja (upravičenec lahko uveljavlja zgolj stroške storitev usposabljanja in svetovanja s strani zunanjega izvajalca izbranega iz kataloga, objavljenega na spletni strani Digitalnega inovacijskega stičišča ter ostali stroški storitev povezani z izvedbo digitalne transformacije (programiranje, stroški najema računalniške strojne in programske opreme, kibernetska varnost); posredni stroški so stroški, ki so povezani z neposrednimi aktivnostmi operacije (kot na primer: stroški električne energije, stroški porabe kuriv in stroški ogrevanja, stroški vode in komunalnih storitev, stroški odvoza smeti, stroški telefona, faksa in elektronske pošte, stroški poštnin in kurirskih storitev, itd.), ki predstavljajo največ 15% stroškov plač za zaposlene.


source: wikipedia

text: Maja Einstein, mlajša sestra Alberta Einsteina, rojena Maria, poročena Winteler, * 18. november 1881, München, Nemčija, † 25. junij 1951, Princeton, New Jersey, ZDA. Zunanje povezave Kurzbiographie: Maria Winteler-Einstein Nemci


text: 1881 (MDCCCLXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Ustanovljen Mestni arheološki muzej v Bologni Rojstva 24. februar - Mulaj Abd al-Aziz, sultan Maroka († 1943) 27. februar - Luitzen Egbertus Jan Brouwer, nizozemski matematik in filozof († 1966) 1. maj - Teilhard de Chardin, francoski paleontolog, filozof († 1955) 11. maj - Theodore von Kármán, ameriški letalski inženir, matematik, fizik († 1963) 29. maj - Mustafa Kemal Atatürk, prvi predsednik Turške republike († 1938) 5. oktober - Fran Jeran, slovenski matematik († 1954) 25. oktober - Pablo Picasso, španski slikar, kipar († 1973) 28. november - Stefan Zweig, avstrijski pisatelj († 1942) Smrti 1. januar - Louis Auguste Blanqui, francoski politični aktivist in socialist (* 1805) 5. februar - Thomas Carlyle, škotski satirik, esejist in zgodovinar (* 1795) 9. februar - Fjodor Mihajlovič Dostojevski, ruski pisatelj (* 1821) 3. maj - Josip Jurčič, slovenski pisatelj, časnikar (* 1844) 1. julij - Rudolf Hermann Lotze, nemški filozof (* 1817) Henri Sainte-Claire Deville, francoski kemik (* 1818) 11. julij - Karl Rudolph Powalky, nemški astronom (* 1817) 29. november - Janez Bleiweis, slovenski veterinar, publicist in politik (* 1808) 17. december - Lewis Henry Morgan, ameriški antropolog, etnolog (* 1818)


Recept: Jagodna rezina na hitro - Kulinarika.net domov » recepti » sladice » pecivo » Jagodna rezina na hitro enostavno in hitro pripravljeno sočno pecivo s sadjem čudovito svežega okusa količina: 36 velikih kosov 1 puding (npr. Dr. Oetker smetana) Jajci stepamo dobro minuto. Dodamo vodo in povečamo hitrost stepanja ter stepamo tako dolgo, da se vidijo sledi stepalnika. V večji skledi zmešamo ostale sestavine v gladko maso. Počasi vmešamo stepeni jajci (jaz uporabim lopatko za ravnanje testa). Na velik pekač (od pečice) damo peki papir in razporedimo maso. Pečico ogrejemo na 200 stopinj in pečemo cca. 15 minut. Medtem jagode narežemo na koščke, vodo in sladkor skuhamo do vretja. Dodamo narezane jagode in malo limoninega soka (da jagode ohranijo lepšo barvo) in kuhamo cca. 2 minuti na zmernem ognju. Dodamo puding, ki smo ga pomešali z dvema žlicama hladne vode. Kuhamo še cca. 3 minute. Jagode morajo ostati čvrste, krema pa gosta kot puding. Na pečeno testo enakomerno razporedimo kremo in pustimo, da se ohladi. Krema se strdi kot žele, a hitreje. Lahko uporabimo katerokoli sveže sadje, npr. breskve, borovnice..., lahko tudi dobro odcejeno sadje iz kompota. ID recepta: 15042 Objavljeno 28.4.2011 ob 19:29 sladica je zanimiva ali je kdo probal z polnozrnato moko? Objavljeno 1.5.2011 ob 15:57 tudi to smo poizkusili. Polnozrnata moka ne naraste tako lepo, pecivo je bolj "zbito". Mogoče bi dodala cel pecilni in več jajc. Poizkusili smo tudi s vanilijevim pudingom, katerega smo dodali namesto dela moke, nismo pa dali pecilnega. Objavljeno 3.6.2011 ob 7:47 Ali je treba jagode nujno prekuhati? Jaz sem se bala, da bodo preveč skup padle, in sem jih 2 minuti na zelo malem ognju, ampak sem imela potem problem, ker ko sem vliva not puding se ni hotel zgostiti. Zato sem takrat morala povečati ogenj in se je vse skup kuhlo več kot 5 minut, da je puding zavrel. Takrat sem imela pa že skorajda jgodno marmelado. :/ Saj dobro je fuul, sploh biskvit je super, ampak tale marmelada mi ne da miru. A bi bilo ok, če bi drugič prej naredila puding in potem tik pred zdajci noter stresla jagode?? Hvala za komentar, drugače pa superca recept, sploh všeč mi je biskvit. Objavljeno 18.6.2011 ob 10:50 Zdravo, seveda bi bilo vredu, če so jagode sveže. Jaz sem imela pri prvi pripravi še kupljene jagode, ki so brez okusa in sem jih zato pokuhala, da so se prepojile s sladkorjem. Domače jagode pa so odlične sveže, neprekuhane. Objavljeno 10.5.2014 ob 13:21 tam piše, da jajca stepamo... kaj stepamo rumenjak in beljak skupaj, ali pa beljak posebej? Pa kakšen puding mora biti, je lahko npr. vanilijin? Objavljeno 11.5.2014 ob 14:35 sabysabysaby - Jajca stepeš cela, kot piše, prav tako piše, da se uporabi smetanov puding, lahko pa uporabiš tudi vanilijev, jagodni ... Pusti domišljiji prosto pot. ;) Sem ga že večkrat delala z različnimi vrstami sadja in vedno uspe fantastično. :) Se opravičujem, ker odgovarjam namesto avtorice recepta. lp Objavljeno 19.5.2015 ob 13:23 Ker je sin alergičen na jajca sem v tem receptu jajca izpustila. Jagode sem v puding dodala na koncu tako so jagode ostale lepo čvrste. Kljub mojim spremembam je bilo vse skupaj odlično. Objavljeno 4.6.2015 ob 4:53 Hvala Dreamy! Žal sem v zadnjih mesecih bolj malo na Kulinariki. Ni časa... Imaš prav, v kuhinji moraš eksperimentirati, drugače postane dolgočasna. Jaz v zadnjem času puding nadomestim z gladko riževo moko in dodam fino mleto (kavni mlinček) posušeno limonino ali pomarančno lupino. kuha že od: 10.6.2016 Objavljeno 11.6.2016 ob 19:19 Res supr recept! Maso sem podvojila,ampak vseeno sem morala narediti še enega. In TUDI tega smo pojedli!!! Torej spo pojedli za štiri mase!!! Ja, jas sem jagode le ̋zapičila ̋ v kremo in pride boljše (prvič sm prekuhala drugič pa zapičla). In dala sem manj olja ker ko sem prvič dala dve je preveč mastno pršlo =( juha kvak / žene / temn / svinsk rebra / česen gorgonzola / skuta namaz / bananino peci / mufini s skuto / skuta jajca sladkor / piščančja obara z žli / dunajska solata / torte 3d Na Kulinarika.net je zdaj 80 obiskovalcev. Danes je bilo prikazanih že 2.041, ta mesec pa 3.360.963 receptov in odprtih 8.980.034 strani.


text: Hiša vrstna, Ljubljana, Moste Polje, Dobrunje | Nepremičnine in novogradnje na enem mestu. Stanovanja, hiše, poslovni prostori, zemljišča, investicije in luksuzne nepremičnine na enem mestu. Oglas: 7 od 37 Hiša vrstna Ljubljana, Moste Polje, Dobrunje, Cena: 129.000,00 € PH10271KZ Dve minuti vožnje od ljubljanske obvoznice, v mestni četrti Dobrunje, prodamo dve stanovanji, ki v naravi skupaj predstavljata vmesno vrstno hišo. Možen je tudi nakup samo enega dela. Pritlično stanovanje v velikosti 104,2m2 predstavlja nedokončan prostor, stanje stanovanja je primerljivo s III.gradbeno fazo. Mansardno trisobno stanovanje pa je bilo do konca izdelano, vendar potrebuje osvežitev. Stanovanjema oziroma hiši pripada zunanja drvarnica v velikosti 15m2, kletni prostor in souporaba skupnih prostorov ter dvorišča. Lastniki imajo že več let dodatno v uporabi tudi večjo zelenico in vrt, ki pa ni lastniško. Hiša je potrebna celovite adaptacije. Lokacija omogoča hiter dostop do ljubljanske obvoznice, v neposredni bližini se nahaja postaja mestnega avtobusa in sprehajalne poti. V bližini so tudi vrtec, osnovna šola, trgovina, bari, restavracija, picerija, lekarna, zdravstveni dom in pot na sv. Urha.


text: 1868 (MDCCCLXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 8. januar - sir Frank Watson Dyson, angleški astronom († 1939) 9. januar - Søren Peder Lauritz Sørensen, danski kemik († 1939) 18. januar - Adalbert Stifter, avstrijski pisatelj († 1868) 22. marec: Alfred Fowler, angleški astronom († 1940) Robert Andrews Millikan, ameriški fizik, nobelovec 1923 († 1953) 14. maj - Magnus Hirschfeld, nemški nevrolog, seksolog († 1935) 25. maj - Charles Hitchcock Adams, ameriški ljubiteljski astronom († 1951) 29. junij - George Ellery Hale, ameriški astronom († 1938) 6. avgust - Paul Claudel, francoski dramatik, pesnik, diplomat († 1955) 18. avgust - Reynold Alleyne Nicholson, angleški orientalist in raziskovalec islama († 1945) 6. september - Axel Hägerström, švedski filozof in pravnik († 1939) 7. oktober - Žiga Laykauf, slovenski pesnik in publicist († 1938) 17. oktober - Emerik Beran, češki (slovenski) skladatelj, violončelist in pedagog († 1940) 8. november - Felix Hausdorff, nemški matematik († 1942) 30. november - Anton Cestnik, slovenski rimskokatoliški duhovnik in politik († ?) 2. december - Oskar Dev, slovenski skladatelj in zborovodja († 1932) 24. december - Emanuel Lasker, nemški šahist, matematik, filozof († 1941) Smrti 19. januar - Friderik Baraga, slovenski misijonar, škof, slovničar (* 1797) 10. februar - sir David Brewster, škotski fizik, pisatelj (* 1781) 11. februar - Jean Bernard Léon Foucault, francoski fizik, astronom (* 1819) 16. julij - Dimitri Pisarev, ruski pisatelj in družbeni kritik (* 1840) 26. september - August Ferdinand Möbius, nemški matematik, astronom (* 1790) Claude Servais Mathias Pouillet, francoski fizik (* 1791)


text: 1781 (MDCCLXXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 13. marec - William Herschel v ozvezdju Dvojčkov okrije sedmi planet Uran. Rojstva 6. maj - Karl Christian Friedrich Krause, nemški filozof († 1832) 21. junij - baron Siméon-Denis Poisson, francoski fizik, matematik, geometer († 1840) 5. oktober - Bernard Bolzano, češko-nemški matematik, filozof, teolog in logik († 1848) 11. december - sir David Brewster, škotski fizik, pisatelj († 1868) Smrti 15. februar - Gotthold Ephraim Lessing, nemški dramatik, filozof (* 1729) 18. marec - Turgot, francoski ekonomist in državnik (* 1727)


- zagotavljati normalno obratovanje javnega vodovoda v okviru razpoložljivih kapacitet in pravočasno pripravljati predloge za planiranje obnove, širitve in dopolnitve oskrbovalnega sistema in varovanja, zaščite in izkoriščanja vodnih virov;


text: Podpisana pogodba med Občino Vodice, Gasilsko zvezo Vodice in prostovoljnimi gasilskimi društvi - vodice.si Domov Življenje v občini Splošna obvestila Podpisana pogodba med Občino Vodice, Gasilsko zvezo Vodice in prostovoljnimi gasilskimi društvi Podpisana pogodba med Občino Vodice, Gasilsko zvezo Vodice in prostovoljnimi gasilskimi društvi 19. 6. 2019 OBVEŠČANJE IN PROTOKOL 252 V pogodbo so vključeni predlogi prostovoljnih gasilskih društev in Gasilske zveze Vodice, ki so imeli podlago v razvojnih programih in sprejetem proračunu Občine Vodice. Občina Vodice za naslednjih 5 let zagotavlja finančna sredstva v višini najmanj 50.000 EUR letno za dejavnost in najmanj 25.000 EUR za investicije, ki pa se v naslednjih letih zvišujejo na 50.000 EUR letno ter zagotavljajo nabavo najpotrebnejših tehnično materialnih sredstev, ki bodo tudi v prihodnje omogočali nemoteno izvajanje gasilske dejavnosti. Sredstva bodo gasilci v prvi vrsti namenili za nabavo zaščitnih oblek in za nakup nove sodobne avtocisterne. Vsem gasilkam in gasilcem se zahvaljujemo za dosedanje izvedeno delo, želimo jim uspešno in predvsem varno izvajanje nalog, zlasti pa jim želimo čim manj intervencij in čim več dobre volje ob njihovih preventivnih akcijah. Ponosni smo na vas!


Odkar uporabljam gorivo Q Max 95 je odzivnost motorja boljša. gorivo, - POHVALA zahvaljujemo se vam za informacijo o vaših izkušnjah z novimi Q Max gorivi. Zavedamo se, da je nekatere prednosti, ki jih prinaša uporaba Q Max goriv mogoče izmeriti oziroma preveriti le z... Ali sta Q Max diesel in diesel Plus po kvaliteti enaka? gorivo, - VPRAŠANJE naj takoj na začetku navedemo, da se v Petrolu pri opisovanju lastnosti goriv omejujemo predvsem na lastna goriva. Skladno s tem tudi zelo neradi komentiramo kakovost drugih konkurenčnih proizvodov. Seveda kakovost... Kdaj lahko na bencinskem servisu v Radovljici pričakujemo Q Max 100? zahvaljujemo se vam za posredovano vprašanje. Uvedba prodaje 100 oktanskega bencina (Q Max 100) je na bencinskem servisu Radovljica - Kranjska predvidena do konca meseca junija. Na kaj se glavne izboljšave pri novih gorivih Q Max nanašajo? Glavne izboljšave se nanašajo na: zagotavljanje čistosti delov napajalnega sistema, povečano zaščito napajalnega sistema (antikorozijska in mehanska zaščita)... Kakšna je mazalna sposobnost Q Max diesel goriva (HFRR vrednost)? Žal v svojem vprašanju ne navajate, kje pogrešate podatek o mazalnosti (HFRR). EN 590 sicer res že kar nekaj časa vsebuje tudi podatek o mazalnosti, ki mora biti kot pravilno ugotavljate 460... Ali je cena goriva javno dostopna informacija, glede na to da jo določa država? cene, gorivo, - VPRAŠANJE cene motornih goriv v Sloveniji izračunavamo v skladu z Uredbo o oblikovanju cen naftnih derivatov. Izdajatelj uredbe je Vlada RS. Informacije v zvezi s tem so objavljene na spletnih straneh... Ali prodajate na bencinskem servisu Celovška 148, 100 oktanski bencin? na spletnem zemljevidu ali v mobilni aplikaciji lahko kadarkoli najdete najbližjo lokacijo z želeno storitvijo ali izdelkom. Odgovor na va... Kakšna je vsebnost žvepla v Petrolovem dizelskem gorivu? vsebnost žvepla v vseh naših pogonskih gorivih (dizel, motorni bencini) je maks 10 mg/kg (ppm). V praksi se ta giblje največ med 4-8 mg/kg. Tudi viskoznost dizel goriva je vedno znotraj zahtev aktualnega... Koliko oktanov in kakšno energijsko vrednost ima avotplin v primerjavi z 100 oktantskim bencinom? gorivo, avtoplin, - VPRAŠANJE Avtoplin (UNP za pogon vozil) mora imeti oktansko število po MON (motorno oktansko število) vsaj 89. Opozarjamo, da je pri avtoplinu predpisan le MON, za razliko od običajnih motornih bencinov, kjer je... Ali je gorivo v plastenki po petih letih še vedno uporabno? če je gorivo v ustrezni embalaži, zaprto in vanj ni mogla vdreti voda ali druge nečistoče lahko vsebino plastenke brez nadaljnega iztočite v rezervoar vozila. Glede na starost goriva vseeno predlagamo, da to storite,... Na katerih bencinskih servisih točite biodiesel? Kaj lahko naredim z ostankom mešanice za dvotaktni motor? predvidevamo, da gre za že pripravljeno mešanico, ki je ne morete uporabiti za dvotakni motor. Gre torej za pretežno bencin NMB 95 in manjšo vsebnost (2-4%) olja). V tem primeru svetujemo, da mešanico...


text: Fotografije (32186) Kategorija: ne.dovolimo.revščine 17.02.2014 20:53 (Feb 17, 2014) Vedno več je zgodb, ki tudi čustveno zelo trdim ljudem pripeljejo solze na oči. Nisem izjema! 400.000 oseb živi v bedi, povsem nedostojno življenje, ko solze zvečer sprašujejo pamet, kaj bomo jedli, ko hladne otroške roke tipajo mrzle radiatorje in te iste roke prikrivajo obraz preko dneva, da se jim sošolci ne smejijo in jih ne zaničujejo. Zaradi revščine strašev, ki niso alkoholni kroniki, nasilniki, odvisneži od droge, ampak jim je naša država vzela službe, dostojanstvo in mnogokrat zato tudi otroke. Že dolgo ni več čas za razmišljanje, jok in skrivanje, treba je oblastno strukturo postaviti pred dejstvo, kaj so nam naredili, kako so nas ponižali in pokradli, kako so nas oropali še zadnjega dostojanstva. Ta ista klika pa si z vašim denarjem privošči razkošne vile, oblačila, večerje, drage avtomobile in banke v tujini. Njim se ne more nič zgoditi, vi, ki imate slučajno delo in plačo, pa tudi tisti, ki je nimate in vam država »velikodušno« podari milijoninko od njihovega nakradenega b


V primeru nedovoljene uporabe Spletnih mest lahko Upravljavec na kakršenkoli tehnično izvedljiv način prepreči ali omeji uporabo Spletnih mest takemu uporabniku. To določilo ne posega in ne zmanjšuje pravice Upravljavca do drugih z veljavno zakonodajo dopuščenih ukrepov, vključno a ne omejeno na prijavo na ustrezne organe oz. organizacije ipd.


Pebeo Črna smola 150 ml Črna smola 150 ml Šifra: 766157 Vznemirljiva novost med smolami. Neprosojna in trdna dvokomponenta eposki smola črne barve. Kot naročena zlasti za izdelavo nakita in v konceptu MIxed Media. Lahko se uporablja tudi s prosojno, barvno in biserno smolo ter je idealna tudi za uporabo na platnu ali papirju. S 150 ml lahko izdelate približno 12 kosov velikosti 2,5 x 2,5 cm. Set vsebuje: 100 ml črne smole, 50 m trdilca, 1 par zaščitnih rokavic, 2 merilna lončka, 2 mešalni paličici in 1 navodila za uporabo. Poleg artikla Črna smola 150 ml priporočamo tudi: Kristalna smola set 150 ml Barvna smola za ulivanje 150 ml Biserna smola 150 ml Kristalna smola na naravni osnovi 150 ml Kristalna smola 750 ml


text: V četrtek spet visoko število okuženih. Pozitivnih več kot pol testov. - siol.net petek, 14. 1. 2022; 6.44 Osveženo: 1 teden, 3 dni Podatki o okužbah z novim koronavirusom so ponovno zelo skrb vzbujajoči. Foto: Reuters V četrtek so v Sloveniji ob opravljenih 13.681 PCR-testih potrdil 6.918 okužb s koronavirusom. To je 2.834 okužb več kot prejšnji teden. Delež pozitivnih testov je tako znašal 50,6 odstotka. Umrlo je še pet covidnih bolnikov, skupaj od začetka epidemije 5.690 ljudi. Včeraj so opravili še 87.899 hitrih antigenskih testov, ki jih preverjajo z bolj zanesljivimi PCR-testi. Sedemdnevno povprečje potrjenih primerov okužbe znaša 5.202, 14-dnevna pojavnost na sto tisoč prebivalcev pa 2.625. V državi je trenutno 55.657 (dan pred tem 50.633) aktivnih okužb. Število oseb, cepljenih z enim odmerkom, je 1.256.114, z dvema odmerkoma je cepljenih 1.200.971 oseb, še kažejo podatki NIJZ. V slovenskih bolnišnicah po podatkih vlade zdravijo 524 bolnikov, 155 covidnih bolnikov potrebuje intenzivno oskrbo. Najmlajši covidni bolnik na intenzivni negi ima 25 let, najmlajši covidni bolnik na navadnem oddelku pa 20 let. Visoke številke, padajo rekordi Že v sredo je bilo po podatkih Nacionalnega inštituta za javno zdravje ob opravljenih 13.335 PCR-testih potrjenih 6.855 okužb s koronavirusom. Delež pozitivnih testov je tako znašal 51,4 odstotka in je bil najvišji od začetka epidemije. Za primerjavo: prejšnjo sredo so potrdili 3.847 okužb z novim koronavirusom, torej 3.008 okužb manj kot dan pred tem.


text: Sistemi za poslovno inteligenco - Neolab Poslovna inteligenca in podpora odločanju Začne se pri podatkih. Če vemo, kaj želimo, nam podatki lahko pomenijo informacije. Če želimo iskati vzorce tam, kjer jih na videz ni, potrebujemo predstavitve (vizualizacije). Boljši kot so podatki, večji potencial ima analitičen sistem. Boljši vpogled v poslovni sistem imamo, boljše informacije si lahko zaželimo. Večjo kreativnost premoremo, bolj jasne in učinkovite so lahko predstavitve informacij. Poslovna inteligenca (Business Intelligence) je temelj za Sisteme za podporo odločanju (Decision Support Systems). Vsebuje pristope, ki dajejo poglobljen vpogled v delovanje in poslovanje podjetja, in to hitro, preprosto in učinkovito. Tisti bolj radovedni bodo lahko celo izdelovali svoja poročila, takšna, kot jih v določenem trenutku tudi potrebujejo. Neomejeno možnosti, ki jih prinaša informacijska tehnologija. Pogosto se zgodi, da se različni podatki nahajajo v različnih virih, kar pa ni prevelika ovira. Možno jih je sestaviti v enotno celoto in tako povezati na videz nezdružljivo, kar je glavni cilj informatike in informatizacije. Dodana vrednost takšnih sistemov je tako lahko ogromna, če ne celo odločilna.


Obračun opoldne - 5. dražba Posredovalnice rabljenih predmetov - Novice | Kralji ulice Obračun opoldne - 5. dražba Posredovalnice rabljenih predmetov Objavil/a: mvizintin, 11.11.2015 | komentiraj Celo leto smo zbirali in izbirali najboljše predmete za tradicionalni dogodek ob Ljubljanici. Letos vs vabimo na že peto dražbo Posredovalnice rabljenih predmetov Stra roba, nova raba. Ogreli vas bomo z zanimivimi dražbenimi predmeti. Dobimo se v nedeljo 18. oktobra, v Hiši Športa na Bregu 2 v Ljubljani (ob bolšjaku). Točno ob 12h seveda. Pobližje si predmete lahko ogledate v prostorih Hiše športa od 9 ure dalje. Za podporo in vsestransko sodelovanje se zahvaljujemo Antikvariatu Carniola Antiqua, Antike Ritter in Hiši športa. << Vitezi barvite mize Izjava Društva Kralji ulice ob shod... >> Izjava Društva Kralji ulice ob shodu v dobrodošlico beguncem Društvo Kralji ulice ne pristaja na nikakršne delitve ljudi glede na njihove okoliščine, niti take ali drugačne osebne lastnosti. To, od kod kdo prihaja, kakega spola je, v kaj verjame, kaj je doživel_a, v nobenem primeru ne sme postati kriterij odmerjanja ali pogojevanja solidarnosti ali pomoči. Povezali smo Ljubljano! Šest organizacij v eni skupni zgodbi. Gostilna dela, Posredovalnica Stara roba, nova raba, 3MUHE, Cafe Čokl, Kulturno umetniško društvo Smetumet, Druga violina smo organizacije, ki se z inovativnimi pristopi lotevamo družbenih problemov in orjemo ledino socialne ekonomije v Sloveniji. Povezali smo se v Zgodbe naše Ljubljane z namenom krepiti sebe in lokalno ter širšo skupnost. Z začetek smo v sodelovanju s Curiocity pripravili novo turistično ponudbo: turo, ki se je lahko udeležijo turisti/ke in lokalno prebivalstvo in spoznajo naše delovanje. Na srečanju generalne skupščine FEANTSA v Parizu, 20.... Na pomoč! je gasilski pozdrav, mi pa smo se odločili, da to pot priskočimo na pomoč našim vrlim gasilcem in gasilkam, ki poskrbijo za nas kadarkoli jih potrebujemo. KNJIGOLOVCI NA DELU! V posredovalnici bomo letošnji teden knjige obeležili kot se spodobi... Kralji ulice in poezija & kratka proza Kralji ulice sodelujemo na dogodku Noč knjige 2015 Pod geslom "Enmu odveč, drugmu všeč" se bomo tudi letos pridružili Dnevu za spremembe, ki ga vsako leto organizira Slovenska Filantropija. ... 3, 2, 1 ZDAJ! POLJANSKA 7 - 14 Štartali smo čisto nov projekt s staro robo, ki je rezultat sosedovanja med Gostilno delo in Posredovalnico. Gostilna dela je od danes prva gostilna v Sloveniji, kjer lahko izbrane predmete, iz katerih jeste, pijete ali so namenjeni dekoraciji prostora, tudi kupite. Stvari smo seveda izbrskali v posredovalnici, vsa sredstva od prodaje pa si bomo razdelili na pol in jih namenili za nadaljno izvajanje socialno podjetniške dejavnosti. Pridite na obisk! Teden prodajalcev in prodajalk - Lea Kralji se z veseljem pridružujemo projektu Mednarodne mreže cestnih časopisov - Tednu prodajalcev, v okviru katerega bomo vsak dan v tednu predstavili prodajalca/ prodajalko našega cestnega časopisa, pri čemer se bomo poslužili telegrafskega stila. Vprašanja, namenjena prodajalcem, bodo za vse enaka.


Več kot le zidovi - Nergač Požar v Parizu so mediji dobro izkoristili za večdnevno onaniranje ob katastrofi. Poročanje s terena, izjave zgroženih očividcev, analize in mnenja strokovnjakov, pametovanje o krhkosti in minljivosti stvaritev človeka. Seveda pa ni šlo niti brez cinizma dušebrižnega dela javnosti. Ne samo cerkev Eni so opozarjali na tisočletne zločine RKC, za druge je 850 let stara katedrala nič drugega kot kup kvišku naloženega kamenja, ozaljšanega s kičastim okrasjem, tretji so opozarjali na hipokrizijo, ker nikomur ni bilo nič mar, ko je padala kulturna dediščina v Siriji. Ves ta cinizem je tudi posledica izgube identitete, ki nam jo je izoblikovala zahodna civilizacija, ne le renesansa in pomlad narodov, ampak tudi mračnjaški srednji vek in inkvizicija in vojne. Zdaj bi pa človek 21. stoletja, ki mu gre na živce vse, od religije do imigrantov, vso to bogato zgodovino najraje zreduciral na kup kamenja in nekakšne zločine nad človeštvom, ki se jih nihče več ne spomni. Licemerje? Kje pa! Prizori požara v katedrali Notre-Dame so me navdali z žalostjo, a ne toliko zato, ker je gorela kulturna dediščina, ampak ker sem to videl kot neke vrste simbol razgrajevanja naše identitete, ki je, bog pomagaj, zaznamovana s krščanstvom. Morda se je to moralo zgoditi za spodbudo k razmisleku o tem kdo in od kod smo. Za ugotovitev, da grožnja naši identiteti niso imigranti, ampak da smo grožnja predvsem samim sebi. Skratka, ne cmerimo se toliko zaradi zidov in uničene kulturne dediščine, ampak zaradi tega, kar so nam ti zidovi predstavljali. In naj mi bo, prosim, odpuščeno, ker me požar pri sosedu prizadene bolj, kot bi me požar pri nekem neznancu iz Bele krajine, ki ga še nikdar nisem videl. Tako smo narejeni. Če bi objokovali vse, kar se na svetu hudega dogaja, bi se nam verjetno zmešalo. Odgovori\tZmrda 18. 4. 2019 at 18:51 Meni je predvsem smešno, da večina teh whataboutistov prileze na plano samo ob taksnih dogodkih. Noben jim ne brani, da o Siriji, ledenikih al cemurkoli ze ne komentirajo vse ostale dni, ampak takrat vecinoma seveda ne. Odgovori\tMatej Zalar 18. 4. 2019 at 21:28 Tako. Kak norec se razstreli na železniški postaji sredi evropske prestolnice, umre 21 ljudi, 57 je ranjenih, vsaj Evropa žaluje ... “Ha! Kje ste pa bili, ko je v Bagdadu ekslpodiral avto bomba in ... sami ste si krivi, kaj pa podpirate imperialistične politike zahodnih velesil, evo vam zdaj, bombo sredi Evrope!” Odgovori\tJernej 18. 4. 2019 at 22:14 Še vedno pa ne vem, zakaj bi moral objokovat eno od množice katedral, ki za povrh sploh ni tako zelo zanimiva. Pač je tam, zanima me toliko kot neka starejša mestna hiša povprečnega evropskega mesta recimo. Že v Parizu je cel kup drugih stavb, ki bi mi jih bilo bolj žal... kolikor mi pač je do sentimentalnosti glede stavb. Še vedno se mi zdi absurd, da so v tako kratkem času zbrali toliko (obljub) denarja, ki bi ga bolj koristno za cel svet porabili kako drugače. Recimo za ohranjanje tistega, kar Matjaž Krivic poimenuje z Earth Temples... Pa poimenuj to stališče whataboutism ali razgradnja vrednot in identitete. Z Notre Dame in stavbami nasploh se res niti malo ne poistovetim. Odgovori\tAnonimno 18. 4. 2019 at 22:40 @ Jernej, kot da bi tebi en bluzil kako bi bilo bolj pametno porabiti tvoj denar Odgovori\tMatej Zalar 18. 4. 2019 at 22:43 @Jernej: Ja, o tem govorim. Boli tebe kurac, pojma nimaš niti o zgodovini niti o umetnosti niti o arhitekturi, nič te ne zanima, pomembno je samo, da kolikor toliko dobro preguraš svoje življenje, da se imaš fajn in da greš julija na morje. Saj ne rečem, zate je luštno, za civilizacijo pa ne. Odgovori\tJernej 19. 4. 2019 at 5:53 @matej.... 1. Na morje poleti ne hodim 2. O zgodovini, arhitekturi in umetnosti si bom drznil trdit, da vem najmanj toliko kot ti. Morda o določenih zadevah še kaj več 3. Razlika je menda v tem, da mi je za Notre Dame, pa tudi templje v Palmyri prejkone vseeno. So tam, so (lahko) zanimive za pogledat ampak jokali zarad tega ne bomo 4. Za obstoj in dobrobit civilizacije so nepremičnine, sploh sakralnega tipa, precej nepomembne. Vse so minljive tako ali drugače. Ajde, piramide se še kar dobro držijo. 5. Če je komu res do reševanja civilizacije (in sebe) bo svoj denar bolj koristno vložil v živo naravo in prihodnost ne pa objokovanje in ohranjanje preteklosti. Odgovori\tMatej Zalar 19. 4. 2019 at 7:19 Če ti povem po pravici, tudi meni osebno Notre-Dame ne pomeni prav veliko. Zaradi mene, tudi če je ne bi bilo več, jaz bi še naprej solidno živel. Ampak ta cenena racionalizacija vsega po vrsti me skrajno moti, ker v resnici enostavno nismo dovolj racionalni, da bi tako tudi v resnici živeli. Civilizacija potrebuje religije in neke simbole, če se ti zdijo še tako butasti. In težava te civilizacije – tudi okojevarstvene – izvirajo iz tega, da danes človek ne verjame več v nič, razen v nekakšen napredek pa v rast pa v nekakšno prihodnost, za katero se morava strinjati, da v resnici ni tako svetla. To, da so pogasili katedralo in da jo bodo obnovili, pa ne izključuje tega, da nam je mar za prihodnost, to so neumne floskule. Kar tako pozabiti na preteklost je nemogoče, ker smo proizvod preteklosti. Ali naj kar ukinemo zgodovino kot vedo, ker je nekoristna. Naj raje tuhtajo o prihodnosti! Tisti bogataši, ki so menda zbrali nekaj sto milijonov evrov, bi ta denar sicer zagonili kako drugače. Sicer pa, ne vem? Kaj predlagaš? Da vse skupaj pustijo kot je oziroma da katedralo lepo porušijo in tam uredijo park? Pa saj sem že vse napisal v postu ... najbolje, da res pozabimo kar na vse in se prilagodimo načinu življenja, ki nam ga bodo vsilili tisti, ki bodo pač najmočnejši. Jebeš tradicijo in naše vrednoste, poglejmo v prihodnost in se prilagodimo! Odgovori\tJernej 19. 4. 2019 at 11:01 Če smo radikalni si odgovoril sam sebi... koliko turistov hodi gledat ruševine v Rim, Atene, Angkor, Kairo itd.? Kot da bi bila res neka huda izguba, če to ne bi bila več funkcionalna cerkev ampak njen ostanek. Mimogrede, se ti res zdi, da vsi tisti, ki obljubljajo denar tega res zapravljajo za skupno dobro? Ali pa si kupujejo nekaj drugega? Če nič drugega je to prelaganje/pranje denarja iz ene firme v drugo, ki je verjetno v lasti istih ljudi, hkrati pa pranje javne podobe. Trdim samo, da bi nekaj dobrega za skupnost, v resnici naredili bistveno drugače. Če kaj obžalujem v tej zgodbi je, da ni več veliko ljudi, kot so bili bogataši/meceni v zgodovini, ki so za olajšanje duše in pranje denarja gradili stvari (tudi) za javnost, ne pa le za maksimizacijo dobička. Sicer pa ja, jebeš tradicijo. Edina stalnica so spremembe. Nihče jih nima rad, vključno z mano, ampak mimo njih ne gre. Znak razgradnje civilizacije je ravno nostalgija, recikliranje nekih tradicionalnih vrednot in nezmožnost prilagajanja novim realnostim. In to v ničemer ne izključuje zgodovinskega spomina iz katerega je vedno možno potegnit uporabne nauke. Matej Zalar 20. 4. 2019 at 9:40 Midva res nisva na liniji. Jaz pravim, da je tvoje razmišljanje ena od težav. Ne želim živeti v svetu, kjer se bom moral prilagajati nekim novim vrednotam, ki jih bodo s seboj pripeljali na primer Kitajci. Se pa strinjam, slejkoprej bo do tega prišlo in ker bova takrat že pod rušo, se je brezveze sploh sekirati. Če kakšna cerkev zagori, jo pustimo, da pogori do tal in praznujmo svetlo prihodnost, ki ne bo obremenjena s šaro preteklosti. Odgovori\tMatej Zalar 18. 4. 2019 at 22:48 Nekoč smo posedali, mislim, da v Vrsarju., na trgu pred cerkvijo. Mimo pride mlada familija, foter je zdolgočasen v božjo mater, mati predlaga, da bi si šlil ogledati cerkev. “Zakaj pa?” je vprašal foter in dal s tonom glasu vedeti, da se mu zdi to popolnoma trapasto. Kaj bi tam počel drugega, pa ne vem. Verjetno bi cuzal žujo in na telefonu preverjal svoj milni mehurček na Facebooku. Odgovori\tBoki 18. 4. 2019 at 22:50 Nekdo je pod novico na MMC-ju komentiral....kdo pa pise o Palmiri? Ne vem kdo, upam da sirski in ostali regijski casniki! Ampak se bojim, da tudi tistim dol visi za UNESCOvo dediscino v Palmiri. @Jernej: tako kot se vecina prebivalcev zahodnega sveta ne poistoveti s Palmiro....in se o njej pac ne pise kaj veliko. Pac, kup kamenja, ane! Se bojim da gre pri takih komentarjih za posledico tiste polstoletne indoktrinacije, ko je bilo potrebno del zgodovine preprosto izbrisati. Ne ravno z rusenjem stavb z motikami in dinamitom ampak z razvrednotenjem teh znamenitosti, saj so jih postavili tisti na tisti strani zgodovine, ki ne obstoja vec. Pa da ne bo pomote, tezko mi je bilo gledati, kako je cerkev gorela, ampak danes sem na to ze pozabil. Razmisljam pa tudi jaz, kako je mozno, da cerkev prestane dve svetovni vojni, revolucije, itd. vsega skupaj 800 let, zgori pa v 21. stoletju, ko imamo na voljo taksne ali drugacne varnostne resitve, da do cesa takega ne bi smelo priti. Odgovori\tAnonimno 19. 4. 2019 at 5:08 Ko se skorajda vsi tako oklepajo zgodovine da pozabijo na prihodnost. Odgovori\tMatej Zalar 19. 4. 2019 at 7:04 @Anonimno: Haha, pa te butaste flsokule, saj menda ne misliš, da te jemljem resno? @Boki: Cerkev je že večkrat gorela tudi v preteklosti. Na božjo previdnost se očitno ne gre zanašati 🙂 Odgovori\tNZ 19. 4. 2019 at 8:23 @Matej Zalar: tole sem si drznil deliti na svoji knjigi fac, v piko zadeto. Tri počela klasične grške filozofije; Kdo smo? Od kod prihajamo? Kam gremo? Očitno nas globalno zanima samo še zadnje, pa še to le za en dan naprej. Odgovori\tMatej Zalar 19. 4. 2019 at 8:34 Ja. Pa bodo rekli ... antična Grčija je propadla, ker so se preveč spraševali o preteklosti. Brutalna zmota v prihodnost usmerjenih pametnjakovičev je v tem, da spraševanja (tudi) o preteklosti) izključuje pogled v prihodnost. To je seveda popolna neumnost, ampak za FB-komentiranje je dovolj dobro. Odgovori\tIda Marec 19. 4. 2019 at 13:07 Vrhunski zapis, Matej! Odgovori\tJani 19. 4. 2019 at 13:34 Tko kot so sami porušili dvojčke.. Tko so drugi zakuril katedralo. Sama sreča da ni bilo žrtev... Laž vrti svet naprej. 🙁 Odgovori\tJeffrey 19. 4. 2019 at 14:46 Usoda pariške Notre-Dame je tudi v meni vzbudila nemalo obžalovanja, saj gre za enkraten kulturni in zgodovinski biser, vendar pa sem daleč od tega da bi iz tega sedaj zganjal patetično dramo, kako se nam sedaj ruši identiteta in tradicija, kajti če omenjeni vrednoti stojita in padeta na eni poškodovani katedrali, potem nimam nič proti če ju takoj vrag vzame...^^ Odgovori\tKatarina 21. 4. 2019 at 11:24 tole ja, povzame vse! Škoda, ampak life goes on. Če civilizacija propade na eni bajti, potem je boljše da propade Odgovori\tBlažH 19. 4. 2019 at 16:38 Muslimanski svet gradi na stotine đamij po celem svetu, med drugim tudi v Lj. Potem pa se najdejo biki, ki bogatim Francozom očitajo denar za katedralo, ker bi z njim lahko reševali muslimane v Siriji. Naj sami rešujejo svoje, kot da zidajo po Evropi. Ampak ne, oni so še meje za svoje uboge brate zaprli. Odgovori\tKekec 19. 4. 2019 at 22:43 Čez 200 let bo ta požar v zgodovini te cerkve samo zaznamek. Da se je enkrat okol 2020 pač mal posmodilo in so potem dokaj hitro, tam do leta 2050 zadevo popravili. Nekatere stvari so pač trajnejše od življenja povprečnega jerneja. Odgovori\tJazsembog 20. 4. 2019 at 3:02 Se popolnoma strinjam, da je cinizem posledica izguba samozavesti, ponosa in tradicionalnosti in naših krščanskih vrednot. Dedje so postali mehkužni, pičke pa gobčne in izgubljajo svojo ženskost. Marsikatera prej idilična zahodna – krščanska soseska se je spremenila v drek tretjega sveta, kjer je doma antikrist in kriminal vseh vrst. Tretji svet je pač kakršen je. Primitiven v božjo mater. Čutijo, da smo šibki in si za to upajo marsikaj. V starih dobrih časih bi hitro dobili po pički. Ko imajo Arabci milijarde in milijarde težkih dobičkov, in ko Huawei raste 30% na leto, ko so vse zahodne korporacije daleč ozadaj z rastjo, bi morali mi pustiti eno katedralo zgoreti? Po eni strani cinizem, po drugi strani pa donacije raznih bogatašev, ki se skoraj celo življenje sramujejo, da so kristjani, razen občasnih pribliskov, kot je ta. Odgovori\tkrizaPlačevanjaRTV 20. 4. 2019 at 8:29 Verjetno smo na Notre Damo vezani tudi zaradi zgodbe o Notredamskem zvonarju. Ta znana zgodba se je usedal globoko v podzavest in to se pozna pri takšnem požaru. Odgovori\tEma 20. 4. 2019 at 8:58 Kriza plačevanja... Res je! Odgovori\tMatej Zalar 20. 4. 2019 at 9:37 Na prvi strani današnje Sobotne priloge je Vesna Milek povzela zgodovinarko, strokovnjakinjo za srednji vek Fanny Madeline, ki je za Le Mond napisala, “da je požar na tako simbolični zgradbi manifestacija kolapsa našega sveta. Kolaps biotske raznovrstnosti, grožnja izumrtja in ne nazadnje konec zahodnih liberalnih demokraciji.” Kdor ne razume besed “simbol” ali “manifestacija”, bo morda to razumel dobesedno, češ, na eni katdrali pa že ne bodo padle naše vresnote. V resnici pa gre za to, da vrednote že padajo. Večina zadovoljuje svoje potrebe samo še s potrošništvom in z zabavo ob debilnih šovih, manjšina kao pametnih in razgledanih svetovljanov pa se zateka v whataboutizem, kot lepo pove Zmrda.


text: Véde o Zêmlji (tudi znánosti o Zêmlji ali géoznánosti) so naravoslovne vede, ki raziskujejo Zemljo in pojave na njej. Te vede so geologija, geofizika, meteorologija, fizikalna geografija v nasprotju z geomorfologijo, pedologijo, mineralogijo, paleontologijo (tudi paleobiologija), sedimentologijo, geodezijo in drugimi vedami. Vede o morju in okoljske vede so veje vede o Zemlji. Vede o Zemlji lahko obravnavamo kot veje planetologije. Seznam glavnih tem ved o Zemlji ekonomska geologija okoljska geologija geokemija geokronologija geomagnetizem geomorfologija gemologija geostatistika zgodovinska geologija pomorska geologija metamorfna geologija meteorologija mineralogija rudarstvo oceanografija paleogeografija paleontologija pedologija planetarna geologija fizikalna geodezija fizikalna geologija petrogeologija kvartarna geologija sedimentologija seizmologija stratigrafija strukturalna geologija vulkanologija Vede


Nastija Močnik: Nisem si več gnala k srcu, da na dogodek ni bilo sto novih poslušalcev


Ventilatorji stojalni | mimovrste=) Breeze stoječi ventilator SF-002A reeze SF-002A prostostoječi ventilator moči 44 W in premera 35 cm ponuja 3 hitrosti delovanja ter funkcijo nihanja. Ima nastavljivo višino do 120 cm. Sencor ventilator SFN 4044 WH Odličen ventilator vas bo hladil v vročih poletnih dneh. Premer rotorja je 40 cm in ima avtomatsko obračanje za 90°. Adler ventilator AD 7305, 40 cm - odprta embalaža Ventilator AD 7305 s premerom 40 cm zagotavlja dovolj pretoka hladnega zraka za majhne in srednje velike prostore. Vsebuje kakovosten visok podstavek za stabilno delovanje tudi na manj ravnih površinah. Na zalogi 16,44 € 19,90 € baker 0 bela 6 bela/modra 1 bela/srebrna 2 krom 0 nerjaveče jeklo 2 oreh 0 rdeča 0 rjava 0 siva 0 srebrna 2 svetlo siva 0 temno rjava 0 črna 2 črna/modra 0 1 1 10 1 2 0 3 13 ECG stoječi ventilator FS 40 N - odprta embalaža ECG prosto stoječi ventilator FS 40 s premerom 40 centimetrov in tremi nastavitvami hitrosti pihanja. Dizajn nerjavečega jekla. Sencor sencor-ventilator SFN 4044 WH - odprta embalaža Sencor ventilator-ventilator SFN9011SL - odprta embalaža ECG stoječi ventilator FS 40 N ECG ventilator FS 40a Stoječi ventilator s križnimi nogami zagotavlja svežino v vročih poletnih dneh. ECG FS 40a s premerom 40 cm ponuja 3 hitrosti, možnost nastavitve višine in kot nihanja. Seveda pa je zagotovljena tudi zaščita pred pregrevanjem in varnostna rešetka.


text: Nevtríno je osnovni delec s spinom 1/2, zatorej spada med fermione. Njegova masa je zelo majhna, vendar pa novejši preskusi (npr. Super-Kamiokonde) kažejo, da je različna od nič. Nevtrino interagira le s šibko interakcijo, z močno in elektromagnetno pa ne. Nevtrino označujemo z malo grško črko ν. Ker nevtrini interagirajo le šibko, je verjetnost za njihovo interakcijo s snovjo zelo majhna. Razpolovna debelina za absorpcijo nevtrinov v svincu je okrog enega svetlobnega leta. Detektorji nevtrinov so zato izdelani tako, da vsebujejo tisoče ton snovi, od katere nekaj atomov na dan le interagira z vpadlimi nevtrini. Posebej veliko nevtrinov zaznajo takrat, ko Zemljo dosežejo nevtrini, nastali ob eksploziji supernove. Obstajajo tri različne vrste nevtrinov: elektronski νe, mionski νμ in tauonski nevtrino ντ, ki skupaj s pripadajočimi leptoni tvorijo tri generacije leptonov v standardnem modelu. Novejše raziskave kažejo, da imajo nevtrini maso in se lahko spreminjajo v tri oblike, kar je znano kot nevtrinske oscilacije. Obstoj oscilacij razrešuje obenem problem Sončevih nevtrinov in problem atmosferskih nevtrinov. Večina energije ob imploziji zvezde se izseva v obliki nevtrinov, ki nastanejo ob zlitju protonov in elektronov v zvezdnem jedru v nevtrone. Ob tem nastane neznanski izbruh nevtrinov. Prvi dokazi za to so postali dosegljivi leta 1987, ko so zaznali nevtrine, nastale ob izbruhu Supernove 1987a. Pred leti se je zdelo, da bi masa nevtrinov lahko razložila maso temne snovi v Vesolju. Najnovejše raziskave pa kažejo, da je skupna masa nevtrinov v Vesolju premajhna, da bi lahko znatno prispevala k njej. Septembra 2011 so raziskovalci eksperimenta OPERA poročali, da so zaznali nevtrine, ki so hitrejši od svetlobe. Odtlej potekajo intenzivna preverjanja tega rezultata, katerega posledice bi lahko bile daljnosežne, saj se ne skladajo s teorijo relativnosti. Novembra 2011 so preskus izboljšali, dosegli pa so podobne rezultate. Februarja 2012 so v poročilih objavili, da je takšne rezultate povzročil slab optični kabel, povezan z eno od atomskih ur, ki je merila odhodne in prihodne čase nevtrinov. Kabel bodo popravili in poskus ponovili. Zgodovina Paulijev predlog Obstoj nevtrina (še posebej elektronskega nevtrina) je prvi predpostavil Wolfgang Ernst Pauli leta 1930, da bi pojasnil zvezni spekter pri razpadu β, razpadu atomskega jedra (za katerega tedaj niso vedeli, da vsebuje ali vključuje nevtron) v proton, elektron in antinevtrino: n0 → p+ + e− + e Domneval je, da neodkriti delec odnaša opazljivo razliko v energiji, gibalni količini in vrtilni količini začetnih in končnih delcev. Pauli je domnevni delec imenoval nevtron. Ko je Chadwick leta 1932 odkril veliko masivnejši jedrski delec, ga je tudi imenoval nevtron, tako da sta bila tedaj dva delca enako poimenovana. Fermi, ki je razvil teorijo razpada β, je skoval izraz nevtrino leta 1934, da bi tako razrešil zmešnjavo pri poimenovanju delcev. Njegovo poimenovanje izhaja iz italijanščine, in pomeni »majhen nevtralen«. Neposredno odkritje Wang Ganchang je leta 1942 prvi predlagal uporabo beta-kletke za eksperimentalno odkritje nevtrinov. 20. julija 1956 so Clyde Lorrain Cowan, Frederick Reines, F. B. Harrison, H. W. Kruse in A. D. McGuire v reviji Science objavili svoje odkritje nevtrina, za kar sta Cowan in Reines skoraj štirideset let kasneje leta 1995 prejela Nobelovo nagrado za fiziko. V tem preskusu, sedaj znanem kot Cowan-Reinesov nevtrinski preskus, so nevtrini, nastali v jedrskem reaktorju z razpadom β, reagirali s protoni, pri čemer so nastali nevtroni in pozitroni: e + p+ → n0 + e+ Pozitron hitro najde elektron in delca se izničita, kar se opazi z izsevanima žarkoma γ. Nevtron se lahko zazna s trkom ob ustrezno jedro, pri čemer nastane žarek γ. Hkratnost obeh dogodkov - anihilacija pozitrona in zajetje nevtrona - je nezmotljiv pokazatelj, da gre za interakcijo antinevtrina. Sedaj je znano, da sta bila oba, predlagani in opazovani delec, antinevtrina. Okusi nevtrina Leon Max Lederman, Melvin Schwartz in Jack Steinberger so leta 1962 pokazali, da obstaja več kot ena vrsta nevtrinov. Najprej so odkrili interakcijo mionskega nevtrina, katerega obstoj so že domnevali, in ga imenovali nevtreto. Za to odkritje so leta 1988 prejeli Nobelovo nagrado za fiziko. Ko so leta 1975 v SLAC odkrili tretjo vrsto leptona, lepton tau, so pričakovali, da bo imel ustrezni nevtrino (tauonski nevtrino). Prvi dokaz o tej tretji vrsti nevtrina je prišel od opazovanja manjkajoče energije in gibalne količine pri razpdau τ z analogijo razpada β, kar je vodilo do odkritja te vrste nevtrina. Prvo odkritje interakcije tauonskega nevtrina so objavili poleti 2000 člani programa DONUT v Fermilabu. To je bil zadnji delec iz standardnega modela, ki so ga opazovali neposredno. Na njegov obstoj so že sklepali prek teoretične skladnosti in eksperimentalnih podatkov iz LEP. Detektorji nevtrinov Obstaja več vrst detektorjev nevtrinov. Vsak tip pa vsebuje veliko količino snovi v podzemni jami in ta ga ščiti pred kozmičnim sevanjem. Klorovi detektorji Galijevi detektorji Detektorji s čisto vodo Detektorji s težko vodo Sklici in opombe Viri Zunanje povezave Zupan, Jure, Dokončen dokaz o masivnih nevtrinih?, Kvarkadabra Jedro in osnovni delci Leptoni Nevtrini 1930 v znanosti 1956 v znanosti 1962 v znanosti 2000 v znanosti


text: Eratostenovo sito (tudi Eratostenovo rešeto) je preprost algoritem za iskanje vseh praštevil, manjših od izbranega števila. Pripisujejo ga grškemu matematiku, geografu in astronomu Eratostenu. Postopek poteka tako, da na papir napišemo vsa števila od 2 do izbranega, nato pa črtamo netrivialne mnogokratnike še neprečrtanih števil. Za zgled si oglejmo iskanje praštevil, manjših od 20. 1. korak Izpišemo vsa števila, začenši z 2: 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 2. korak Prvo število na seznamu označimo kot praštevilo. Znana praštevila: 2 Glavni seznam: 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 3. korak Iz glavnega seznama izločimo vsa števila, ki so mnogokratniki zadnjega števila dodanega na seznam praštevil. Znana praštevila: 2 Glavni seznam: 3 5 7 9 11 13 15 17 19 4. korak Če je največje število na glavnem seznamu manjše od kvadrata največjega števila na seznamu praštevil, označimo vsa števila na glavnem seznamu kot praštevila, sicer pa se vrnemo na 2. korak. Ker je 19 večje od 22 = 4, se vrnemo na 2. korak: Znana praštevila: 2 3 Glavni seznam: 5 7 9 11 13 15 17 19 Ponovno 3. korak: Znana praštevila: 2 3 Glavni seznam: 5 7 11 13 17 19 19 je večje od 32 = 9, zato se vrnemo na 2. korak: Znana praštevila: 2 3 5 Glavni seznam: 7 11 13 17 19 3. korak ne spremeni nobenega od seznamov. 19 je manj kot 52 = 25, torej so vsa preostala števila na glavnem seznamu praštevila. Rezultat: praštevila do 20 so: 2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19. Teorija sit Praštevila Algoritmi


text: Hendrik Antoon Lorentz [héndrik ánton lórenc], nizozemski fizik, * 18. julij 1853, Arnheim, Nizozemska, † 4. februar 1928, Haarlem, Nizozemska. Lorentz je raziskoval sevanje v magnetnem polju. Z Lorentzevimi transformacijami (, ) je prispeval k nastanku Einsteinove posebne teorije relativnosti. Skupaj s Pietrom Zeemanom je leta 1902 prejel Nobelovo nagrado za fiziko za raziskave o vplivu magnetizma na sevanje. Leta 1912 ga je na Univerzi v Leidnu nasledil Ehrenfest. Za svoje znanstvene dosežke je Lorentz leta 1918 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve družbe iz Londona. Glej tudi Lorentzev faktor Lorentzeva sila Lorentzeva teorija etra Sklici Zunanje povezave Akademsko drevo Hendrika Antoona Lorentza na Physics Tree Rojeni leta 1853 Umrli leta 1928 Nizozemski fiziki Diplomiranci Univerze v Leidnu Predavatelji na Univerzi v Leidnu Tuji člani Kraljeve družbe Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Člani Kraljeve nizozemske akademije umetnosti in znanosti Nizozemski univerzitetni učitelji Nizozemski akademiki Nobelovi nagrajenci za fiziko Prejemniki Copleyjeve medalje Prejemniki Medalje Benjamina Franklina Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


domov » popravi iskanje » 51 zadetkov Laibacher Wochenblatt (51)Laibacher Zeitung (51) Narodna in univerzitetna knjižnica (51) Književnost (51)Zgodovina (51) Laibacher Wochenblatt (12.04.1816, številka 15)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1315 kB)1. predogled (15 kB) Laibacher Wochenblatt (10.05.1816, številka 19)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1391 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (01.03.1816, številka 9)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1393 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (02.02.1816, številka 4/05)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (2945 kB)1. predogled (32 kB) Laibacher Wochenblatt (29.03.1816, številka 13)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1433 kB)1. predogled (15 kB) Laibacher Wochenblatt (13.09.1816, številka 37)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1403 kB)1. predogled (14 kB) Laibacher Wochenblatt (25.10.1816, številka 43)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1320 kB)1. predogled (17 kB) Laibacher Wochenblatt (27.09.1816, številka 39)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (4336 kB)1. predogled (58 kB) Laibacher Wochenblatt (08.11.1816, številka 45)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1369 kB)1. predogled (18 kB) Laibacher Wochenblatt (06.12.1816, številka 49)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1411 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (06.09.1816, številka 36)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1357 kB)1. predogled (14 kB) Laibacher Wochenblatt (03.11.1816, številka 44)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1515 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (22.11.1816, številka 47)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (2170 kB)1. predogled (25 kB) Laibacher Wochenblatt (19.07.1816, številka 29)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1509 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (09.08.1816, številka 32)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1416 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (09.02.1816, številka 6)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1294 kB)1. predogled (14 kB) Laibacher Wochenblatt (03.05.1816, številka 18)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1407 kB)1. predogled (14 kB) Laibacher Wochenblatt (12.01.1816, številka 2)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1410 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (05.07.1816, številka 27)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1398 kB)1. predogled (15 kB) Laibacher Wochenblatt (30.08.1816, številka 35)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1445 kB)1. predogled (15 kB) Laibacher Wochenblatt (01.11.1816, številka 44)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1477 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (31.05.1816, številka 22)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1481 kB)1. predogled (15 kB) Laibacher Wochenblatt (13.12.1816, številka 50)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1411 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (27.12.1816, številka 52)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1384 kB)1. predogled (16 kB) Laibacher Wochenblatt (16.02.1816, številka 7)Vir: Laibacher WochenblattIzvor: Narodna in univerzitetna knjižnica 1. PDF dokument (1454 kB)1. predogled (15 kB) stran


text: Najboljše iz Dobinega klasičnega in online študija: Kombinirana študijska pot Študirajte v idealni kombinaciji predavanj v živo v Mariboru in samostojnega dela ob podpori informacijske tehnologije. Kombinirana študijska pot združuje najboljše iz klasičnega in online študija: strokovna srečanja v predavalnici in fleksibilnost online študija v virtualnem učnem okolju. Prepričani smo, da je nekatera znanja mogoče uspešno pridobiti le, če nekaj preizkusimo in si ogledamo v živo. Za dobrega inženirja ali inženirko informatike je pomembno, da se nauči namestitve ustrezne programske opreme, postavi računalnik v omrežje ... Edinstvene prednosti kombinirane študijske poti V sklopu programov študenti nekatere obveznosti opravijo online, druge pa na srečanjih v predavalnici ali laboratoriju. Študenti tako dobijo najboljše iz obeh svetov: strokovna srečanja v predavalnici in fleksibilnost online študija. Oprijemljivo znanje Strokovni predmeti marsikdaj pomenijo izziv za študente. Ker se tega zavedamo, pri teh predmetih organiziramo klasična predavanja, vaje in ekskurzije. Osebni stik vam bo olajšal pridobivanje znanja. Podpora v živo in online Ne glede na to, ali bodo predmeti online ali na sedežu šole, boste vedno imeli nekoga, ki vam bo pomagal. Med študijem vas bodo spremljali predavatelji, online mentorji, vodja programov, na voljo vam bosta tudi strokovna sodelavka v referatu in informatik. Študijske aktivnosti boste opravljali individualno in v timih, ob podpori predavateljev. Ti vam bodo na aktualnih primerih približali vsebino, vi pa jo boste takoj lahko uporabili pri svojem delu ali v vsakdanjem življenju. Željko Lukić, Kombinirani študij na DOBI je ena najbolj prijaznih oblik študija. Osebno imam raje osebni stik, a mi je kombinirani študij omogočil boljšo razporeditev časa, saj online del omogoča maksimalno prilagodljivost V uvodnem dnevu in uvodnih desetih dneh vam bomo predstavili virtualno učno okolje in vas opremili z vsemi potrebnimi veščinami, da se boste znašli pri študiju. 1. Ker bodo nekateri predmeti potekali v živo na šoli, nekateri pa online, boste opravili vse potrebne nastavitve svojega računalnika, se preizkusili v pripravi in oddaji individualnih in timskih nalog, opravili prvi online test ... Spoznali boste sošolce in Dobin tim. Spremljali boste le en predmet naenkrat. Urnik boste prejeli v začetku leta in takoj vedeli, pri katerih predmetih boste prišli v šolo in takoj vedeli, kateri predmeti bodo potekali v živo na šoli in kateri online. Dobili boste tedenska navodila in roke za oddajo nalog, na osnovi katerih si boste razporedili čas učenja. Če bo šlo za predmet, ki ga izvajamo v šoli, boste na srečanja prihajali po vnaprej znanem urniku. Če bo predmet online, bo študij v celoti potekal v virtualnem učnem okolju. Študijske aktivnosti boste v obeh primerih opravljali individualno in v timih. Ves čas boste povezani s svojimi študijskimi kolegi, predavatelji in online mentorji. Vodja programov, tehnična, organizacijska in pedagoška podpora zagotavljajo študij po najvišjih standardih in so ključ do vašega uspeha. Študirali boste samostojno, vendar nikoli sami. Pomembno je, da ste pri delu aktivni in naloge opravljate sproti ter jih oddajate pravočasno v dogovorjenih rokih. Vse tedenske naloge so namreč del vaše končne ocene. V času trajanja predmeta boste opravljali tudi sprotne teste. Če predmeta ne boste opravljali sproti, se lahko odločite tudi za klasični končni izpit. Programi kombinirane študijske poti Kaj potrebujem za študij doma Da boste lahko nemoteno dostopali do vseh vsebin in študirali ob podpori informacijske tehnologije, smo za vas pripravili seznam strojne in programske opreme.


source: fineweb

text: Ekološka sukcesija Sukcesija je v ekologiji usmerjeno spreminjanje združbe organizmov v času na nekem prostoru, ki jo povzroča vpliv rastlinstva na okolje. Je usmerjen proces, ki vodi iz združbe z malo medvrstnimi povezavami v kompleksno združbo, kakršna je značilna za neko okolje - t.i. »klimaksno« združbo, ki se ob stabilnih razmerah spreminja samo še ciklično in v manjši meri. Ločimo primarno in sekundarno sukcesijo: do primarne sukcesije pride na popolnoma sterilnih območjih, kakršni so novonastali ognjeniški otoki, območja, ki jih je prekrila magma po izbruhu ognjenika, ali ozemlju, razkritem po umiku ledenika. Mnogo pogostejša je sekundarna, ki se prične po motnji, kakršna je požar, ki odstrani rastlinstvo s prizadetega območja. V obeh primerih je začetna kolonizacija bliskovita, ko veter in živali zanesejo na očiščeno območje semena rastlin. Sprva so okoljske razmere ostre - vladata suša in pomanjkanje hranilnih snovi, močna je tudi erozija. Preživijo jih le redke vrste rastlin, ki jim pravimo pionirske. Sčasoma te rastline spremenijo ekološke razmere, kar omogoči naselitev novih, občutljivejših vrst organizmov. Kasnejše stopnje sukcesije vodi predvsem tekmovanje za prostor in svetlobo, pri čemer so pionirske vrste manj uspešne. Sukcesijo lahko umetno sproži tudi človek, na primer z izsekavanjem gozdov. V območjih zmernega podnebnega pasu, kakršno je večji del Slovenije, je klimaksna združba gozd. Večino travnikov (z izjemo visokogorskih travnikov nad gozdno mejo, močvirnih travnikov ipd.) umetno vzdržuje človek z obdelovanjem. Če obdelovanje opusti, jih kmalu zarastejo grmičaste trajnice, katerim sledijo drevesne vrste in sčasoma se na območje vrne gozd. Ta proces je potrebno upoštevati tudi pri okoljevarstvenih posegih - če se na primer zaščiti kulturna krajina s travniki in mejicami ter se prepovejo vsakršni posegi v zavarovano območje, se bo območje kmalu zaraslo in bo izginil sam predmet zaščite. Viri[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: sukcesija| - Krebs, C.J. (2001). Ecology: The experimental analysis of distribution and abundance (5th Edition izd.). San Francisco: Benjamin Cummings. COBISS 872527. ISBN 0-321-04289-1.


Mogoče vam bo všeč tudi....


text: Univerzalna Blue Star Energy Activation & uglasitev! Univerzalna Blue Star Energy prihaja k nam iz sistema Sirian Star in vsebuje vse zdravilnih energij, ki obstajajo na Zemlji v tem času v en močan visoko zdravilno vibracijske energije svetlobe, ki ga uporabljam vsak dan v svojem življenju, v mojem delu planetarni zdravljenja in v skoraj vseh mojih Healing Sessions, da je veliko mojih strank doživeli moč prve roke. Čas je za vse nas, da začnete živeti v obstoječih in z najvišjih frekvenc in razsežnosti morebitnih za soustvarjanje množične spremembe, potrebne za ustvarjanje in preizkusite nebesa tukaj na Zemlji. Ta zmogljiva Blue Star Energy Healing je luč, ki je veliko več kot samo višje vibracijsko svetlobo prinesel iz sistema Sirian Star za našo uporabo v tem času v zdravi sebe in planet Zemlja. Blue Star Energy tudi bilance in realigns naših fizičnih in duhovnih teles na najvišjo vibracijo trajnostni v tem času, ki omogoča lažji prehod in povezovanje višje in višje frekvence svetlobe, ki smo dosegli v naših fizičnih teles in na tej zemlji na dnevni osnovi. To je veliko hitrejši in lažji način, da se sprosti negativno energijo, ki je bila zamrznitev vaše fizično telo vstopajo precej višje frekvence in dimenzijah svetlobe in ljubezni. Ta visoko vibracijski modra zvezda energije povzroča vibracije vse načine zdravljenja, ki so obstajali skupaj z vibracijo osebe, ki daje, prejema in ali z uporabo Universal Blue Star Energy, kot smo mi sami, skupaj s planetom so zdaj na vibriranje in živijo na višjih stopnjah vibracije, kot je bila kdajkoli prej doseči, da ne omenjam zasedajo lastne eksistence v dimenzijah precej višje od 3.. Ni važno, kaj vidik, ki ga trenutno zaseda v tem trenutku, Blue Star Energy enostavno pridete do višjih dimenzijah, ko boste pripravljeni in vodeni od znotraj. Univerzalna Blue Star Energija se lahko najbolje povezan z energijo Universal Reiki v tem, da jo je prejel preko tistega, ki je prilagojen tega energetskega sistema na enak način Življenje Force Energy teče skozi 1 je začel v Reiki. Edina razlika je precej višja frekvenca Modre energije Star, ki je sedaj na voljo za nas precej višjo frekvenco svetlobe in tresenja, kot je kdajkoli bil na voljo prej na Zemlji, ki zagotavlja sredstva, s katerimi veliko hitrejši in bolj usklajen in zdravilne obračun proces lahko poteka. Blue Star Energy - Kaj so prednosti za uglasitev? - Izkušnje lažji in hitrejši procesi jasi! - Izkušnje povečano fizično, čustveno in duhovno zdravljenje! - Dvignite Pogostost in vibracije KOLI zdraviteljski način, ki ga uporabljate! - Sposobnost za uporabo te energije je vase in v pomoč drugim! - Sposobnost za uporabo te energije Help naš ljubljeni Heal Gaja Zemljo! - Sposobnost za uporabo te energije, da se pozdravi rastline, živali in vode! - Sposobnost za prehod v živo in v višjih dimenzijah hkrati! - Sposobnost za uporabo te energije na daljavo in za roke na celjenje! - Ko uglašeni, Blue Energy Star je vedno na voljo! ** OPOMBA: To je silen Blue Star Energy Activation in uglasitev, da bo imela vplivala na vas. Univerzalna Blue Star Energy je mogoče čutiti tisti, ki se gibljejo v telesu, potem ko je aktivirana posebej tisti, ki so bolj občutljive na subtilne energije. To lahko traja tudi do 21 dni ali več, za to novo frekvenco vibracij zvezdic modre energije in svetlobe polno vključitev v vašo ki je vodila vaš višji jaz s hitrostjo, ki je za vaše najvišje dobro v tem trenutku. Tisti, ki so že v zdravljenju storitev drugim lahko pričakujemo te nove energije, da pridejo hitreje in na veliko višji frekvenci kot tisto, kar je bilo prej na voljo za delo z ne glede na to, kaj boste uporabili zdravilni modalnost, pričakujejo, da bo okrepila močno enkrat uglašeni s tem visoko vibracijska energija. Tisti, ki se imenuje v zdravljenja lahko pričakujemo kliče, naj okrepi dokler se razcveti v celoti vedo, kaj ste tukaj v tem trenutku storiti. To Blue Star Energy aktivacija ni za vsakogar. Tisti, vodeni prejel to aktivacijo in uglasitev z univerzalno energijo Blue Star se pričakuje, da jo uporabljajo za svoje najvišje dobro in stalno prizadevanje zdravljenja matere Zemlje in vseh, ki živijo na njej. Koliko Blue Star Session stroški energije? Energetska Borza za The Star Universal Blue aktivacijsko energijo in uglasitev je trenutno $ 88,00 Ko ste pripravljeni za to zmogljivo Remote zasedanju Zdravljenja z vnebovzeta Master Jezusa, YaMa'EL in tvoj Bog JAZ, kliknite na spodnji gumb Order: [Po Paypal je plačilo, boste vrnjeni na to spletno stran. Prejeli boste Paypal prejema kot tudi e-poštno sporočilo, ki potrjuje YaMa'EL svoje zdravilne energije rednem letnem zasedanju. V roku 24 ur po seji, boste prejeli e-poštno poročilo s podrobnostmi YaMa'EL sejo skupaj s kakršnimi koli sporočila ali smernice prejeli v vašem imenu]] Blue Star Energy Activation zasedanja Kliknite na spodnji gumb Paypal zdaj:


text: Ker se Hotel Dietrich-Bonhoeffer-Haus nahaja v centru Mitte, je to idealen kraj za raziskovanje Berlin. Ker je od centra mesta oddaljen samo 0.5 km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Urejena okolica in bližina stavba Kunsthaus Tacheles, židovska galerija Berlin, Nova sinagoga, dajejo temu hotelu poseben čar. Hotel Dietrich-Bonhoeffer-Haus nudi gostom brezhibne storitve z vsem udobjem za prijeten in poživljajoč dopust. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z parkirišče, opremljeno tudi za invalide, izposoja koles, domače živali dovoljene, prostori za srečanja . Hotelske sobe so skrbno načrtovane, saj se v vsaki najdejo tudi televizija, dostop do brezžičnega interneta (brezplačen), sprejemni pult, kad, satelitska/kabelska TV, da se zagotovi maksimalna raven ugodja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Zaradi svoje odličnosti in izjemne lokacije je Hotel Dietrich-Bonhoeffer-Haus idealno izhodišče za prijetno bivanje v Berlin.


Poletje smo torej odpisali... ======== WALTER GAZI ALTER ============= Modri Kot, ob 21.00 Fest MLADE RIME (podn. Območje nestabilne svetlobe), vsak dan do sobote (29.9) Morebiten update glede nastopajočih kle Vstop prost ali prostovoljen. Klub Gromka, ob 20.00 Gledališče zatiranih: Zatiranje v Gromki: Tobak ::: Sezono zatiranja v Gromki bo otvorila forumska predstava, v kateri bomo raziskovali pojav kajenja v širši družbi. V duhu, "Power to the people" in "Power comes with responsibility", želimo, na humoren in karseda lahkoten način, spodbuditi posameznika h kritičnem razmisleku o smiselnosti kajenja. Predstava je nastala kot multiplikacijski projekt udeleženke Tjaše Balantič po Transformatorjevi Akademiji Gledaliča Zatiranih 2018. Sponzorira država in občina, vstop zagotovljen. Channel Zero, ob 21.00 Dupli koncerat: LA JUNGLE (Belgijska vafla) + SCNELLERTOLLERMEIER (Švajcarski pipci) :::: Belgijski dvojec La Jungle v pulzirajočem vrtincu združuje math, kraut in techno divjost, švicarski trio Schnellertollermeier, pa jazzovsko mojstrstvo izrablja za brutalen rockovski šus in skrbno izoblikovane kompozicije nepojmljive silnosti. Vstop za 10€ ======= WALTER GAZI LAIBACH ============ !!! Kino Šiška: 'DEJMI EN RAJC' JE RAZPRODANC !!! Lh pa greste jagat morebitne pre/po/raz/prodajalce. Mejte z sabo 35€, najmanj. SONICA FESTIVAL 2018 : SIGIC, Trg francoske revolucije 6, ob 16.00 predavanje : ArtistToolkit - Lucia Udvardyová: Mednarodna promocija Lucia Udvardyová, glasbena novinarka in organizatorka, se bo poglobila v praktične vidike delovanja večjih glasbenih medijev. Spregovorila bo o tem, kaj zanima medije, kako se jim lahko približamo, katere materiale naj jim pošiljamo, pa tudi o tem, kolikšen del ustvarjanja naj bi denimo glasbenik namenil pripravi promocijskih materialov. Predstavila pa bo še delovanje platforme SHAPE ter svoj projekt Easterndaze, v katerem združuje glasbene kolektive in založbe iz Vzhodne Evrope in Berlina. + MSUM, ob 21.00 : TOMOKO SAUVAGE : Pacific Pacific (konteksčual deskripšan) ::: In Pacific Pacific, Tomoko Sauvage experiments with visual and sound elements on the theme of empathic ties born around the peace movement in the Pacific Ocean. Navigating the Pacific around Okinawa while plunging into local, yet globally interconnected indigenous cosmologies, Sauvage collects and samples voices and soundscapes from the complex layers of geopolitical realities and utopian dreams. Sauvage weaves archived narratives in her tuned water, incorporating shells, stones and other ephemera washed up by the ocean to imagine a form of musical performance that celebrates connectedness. Buh vej, če je đabe al ne. Čin Čin, Tobačna, ob 21.00 Koncert grupe: SLEPAKURA ::: SlepaKura je idejno sicer punkerski sestav, ki pa svoja jasna stališča izraža v žanrsko pestrem glasbenem programu s številnimi sodelujočimi. Vstop djabe! Par Brulček, ob 21.00 Sredin đez koncert: JERNEJ VINDŠNURER Trio ::: Lik je dijak 4.letnika konservatorija za glasbo in balet. Poleg projekta Mencarija, ima še svoj lasten jazzovski trio. Je mladi obetavni kontrabasis, ki je začel, oziroma začenja svojo glasbeno karijero. Postava: Jaka Arh - saksofon, Borut Rampih - bobni, Jernej Vindšnurer - kontrabas Klub Daktari, ob 21.00 Cikel koncertov Daksofon 2018: NO PROBLEM BLUES - unplugged Akustični blues projekt sestavljajo Prismojeni Profesorji Bluesa in Igor Leonardi. Fantje preigravajo tradicionalne blues komade in lastne slkadbe ter se z improvizacijo podajajo v neznane zvočne pokrajine. Zgleda d zastojn. Kavarna Soteska, ob 20.00 Studio 8: ROYA Quartet ::: Edinstvena grupa saxofonistk, svirajo pa kompozicije mladih ustvarjalcev iz Poljske, Hrvaške inu Slovenije. === WALTER GRE V TEATER PARTER ====== Prešernovo gledališče Kranj 19.30 Venera v krznu - premiera Plesni Teater Ljubljana 20.00 Enya Belak Gupta: Modro črnilo - premiera ::: Antibirokratična predstava o čakanju. Cankarjev dom, Štihova dvorana 20.00 Ivan cankar: Hlapec Jernej in njegova pravica.. če niste bral, pejte vsaj gledat! Mini Teater 20.00 Božiček ::: Conor McPherson je eden najboljših sodobnih irskih dramatikov in režiserjev, ki je za svoja dela prejel številne nagrade in priznanja. O svoji monokomediji je avtor zapisal: 'Božiček je igra za enega igralca. Igra le eno osebo in se nič ne pretvarja. Samo pove nam zgodbo. In po moje je to vsa umetnost. Kadar se dva ali več igralcev pogovarjajo na odru, se nam ni težko pretvarjati, da v bistvu niso v gledališču. Če so dobri, potem so lahko kjerkoli ... Nekje na gori, na nogometni tekmi, pod morjem, kjerkoli. ======== WALTER & KINEMATOGRAFSKI ŠALTER ========== Kino Komuna 18.45 Fantastično popotovanje fakirja, ki je obtičal v Ikeini omari (The Extraordinary Journey Of The Fakir, fantazijska komedija, Francija, ZDA, Belgija, Singapur, 92 min, režija: Ken Scott ::: Ajatashatru Lavash Patel - na kratko Aja - že vse življenje tiči v skromni soseski v Mumbaju, kjer se preživlja kot ulični čarodej in prevarant in mimoidoče prepričuje, da ima magične sposobnosti. Po nenadni smrti matere se s ponarejenim bankovcem za 100 evrov poda iskat očeta, ki ga nikdar ni poznal. Pri tem najde ljubezen v Ikeini prodajalni v Parizu, se znajde v smrtni nevarnosti med somalijskimi migranti v Londonu, najde slavo na plesišču v Rimu in doživi dogodivščino v balonu nad Sredozemskim morjem. Na koncu spozna, ... 20.30 Na obali Chesil (On Chesil Beach) ::: Poletje 1962 v Angliji, eno leto pred velikimi družbenimi spremembami: Beatlomanijo, seksualno revolucijo in veselimi šestdesetimi. Florence in Edwarda, mlad par v zgodnjih dvajsetih letih, spoznamo na njun poročni dan. Ujamemo ju na medenih tednih, ko obedujeta v svoji sobi v zaspanem, zadušljivem hotelu v kraju Chesil Beach v Dorsetu. Bolj se približuje trenutek udejanjenja njunega zakona, bolj nesproščen je pogovor in bolj jima je... Kinodvor 20.30 Film RODIN (Jacques Doillon / Francija, ZDA, Belgija / 2017 / 119 min / francoščina ) ::: Pari 1000 z leta 1880. Štiridesetletni Auguste Rodin končno prejme svoje prvo državno naročilo. Nastajati začnejo Vrata pekla, sestavljena iz figur, med katerimi so tudi kiparjeva danes najslavnejša dela, kot sta Poljub in Mislec. Rodin je v dolgoletni zvezi z Rose, ko sreča mlado Camille Claudel. Umetnikova najbolj nadarjena učenka kmalu postane njegova pomočnica in nato ljubica. Sledi desetletje strasti, pa tudi... Slovenska kinoteka 19.00 Molk Tystnaden (Ingmar Bergman, Švedska, 1963, 35mm, 1.37, čb, 96', sp) :::: Sestri Ester (Ingrid Thulin) in Anna (Gunnel Lindblom) ter Annin sin Johan se nastanijo v velikem praznem hotelu sredi dežele, ki ji očitno grozi vojna. Počasi prihaja na plano prikrito lezbično čustvo Ester do sestre Anne; seksualnost, ki vre v slednji, pa se manifestira povsem drugače. Mrakobna študija osamljenosti, ljubezni in obsedenosti z željo, bergmanovska v najlepšem pomenu besede, je oda nerazumevanju, molku, tišini in bolečini. 21.00 Deviški vrelec Jungfrukallan (Ingmar Bergman, Švedska, 1960, 35mm, 1.37, čb, 89', ap, svp) :::: Pobožna Töre (Max von Sydov) in Märeta (Birgitta Valberg) živita s hčerama Karin (Birgitta Pettersson) in Ingeri (Gunnel Lindblom) na samotnem posestvu. Ker se približuje veliki petek, se hčeri odpravita v vaško cerkev po sveče, a se na poti ločita. Starejša hči Karin nadaljuje pot, a se ne vrne domov. Mati sluti najhujše in to se izkaže za resnično: Karin so posilili in ubili. Njeni morilci se po naključju znajdejo... Vstop: filmski dvojček: ogled dveh filmov za ceno ene vstopnice. ========== okol po DAB+ ======= Trainstation Subart, Kranj, Balkan Open Jam: Saba Safić, Jelena Soro, Marko Smiljanič, Peter Lebar, Aleš Zorec ::: Tokrat gremo v Bolgarijo... deželo Črnega morja in neskončnih polj vrtnic. Balkan Open Jam odpremo z lepotami trilčkastih in poskočnih bolgarskih melodij. Potem se tradicionalno razširimo po celem Balkanu. Vabljeni vsi pogumni in manj pogumni, glasbeniki, pevci, plesalci in poslušalci, da se nam pridružite na odru. Prinesite svoje instrumente. Če pesmi ne znaš, nič ne skrbi, te bomo že naučili. + ob 17.00 Vabljeni na brezplačno delavnico ustne harmonike (orglice), ki bo potekala dva dni in sicer 26.9. in 27.9. Vse kar potrebujete so lastne orglice, s katerimi se bomo skupaj učili in preigravali glasbo. Učenje bo potekal v A duru. Mentor: Damir Jazbec


Ko takšnega otroka sprejmemo v šolo, običajno ne zna niti besede slovensko. Zanj je to novo okolje, pogosto živi tudi v težkih gmotnih razmerah, v razbiti družini. Zato je pomembno okrepiti njegovo samozavest. Ker vsaj v začetku na jezikovnem področju to ni mogoče, se osredotočimo na njegova močna področja, ki niso povezana z jezikom – običajno sta to šport in glasba. Čisto vsak je dober v nečem. Povežemo se s klubi in jih prosimo za sodelovanje in pomoč. Začudeni bi bili, kaj vse se je mogoče dogovoriti. Včasih jih včlanijo tudi zastonj. S tem si otroci dvignejo samopodobo, kar je izjemnega pomena za njihovo vključevanje in razvoj. Tudi če v šoli sprva ne gre najbolje, jim da uspeh na nekem drugem področju dovolj motivacije, da se potrudijo tudi pri pouku.Slovenščina najbrž kljub temu dolgo ostane trd oreh. Kako učiti nekoga, ki ne razume ne slovensko, ne angleško, ne katerega koli drugega jezika, ki ga govori učitelj ali učiteljica? V začetku leta 2004, ko se je začelo bolj intenzivno priseljevanje, smo z otroki komunicirali s pomočjo slovarjev (smeh), zdaj pa že znam nekaj besed v jezikih, s katerimi se srečujem najpogosteje. Počasi se učim albansko, tudi s pomočjo otrok, ki jim je to materni jezik. To da znaš pozdraviti v njihovem jeziku in povedati nekaj besed, pomeni že zelo veliko. Ko se otrok vpiše v šolo, takoj začnemo z osnovnim tečajem slovenščine. Veliko delamo s slikovnim gradivom, veliko je pogovarjanja, mimike. Osnovne komunikacije se naučijo v nekaj mesecih, slovenščina kot učni jezik pa zahteva od pet do sedem let učenja. V tujini je običajno tako, da gre otrok najprej na daljši tečaj in se šele potem vpiše v šolo. Zelo pomembno se mi zdi, da od samega začetka živi z okoljem in na tak način srka jezik.Učitelj ima možnost, da otroka prvi dve leti ne oceni. Kaj je smisel tega obdobja? Otrok lahko pride k nam z odličnimi ocenami, a ga potem neznanje jezika tako ovira, da se ne more izkazati. Preprosto ne razume besedil in navodil. Zato običajno prvega pol leta ali tudi vse leto ostane neocenjen in kljub temu napreduje v naslednji razred, prilagoditve pa se nato izvajajo še eno leto. To pomeni, da mu prilagodimo navodila in zahtevnejša besedila. Če je denimo močnejši na ustnem področju, ga ocenjujemo ustno, mu prilagodimo snov. Ni receptov, vse je odvisno od posameznega otroka.Pa drugi otroci razumejo takšno posebno obravnavo ali protestirajo? Tukaj se pokaže zelo pomembna vloga učitelja. Vedno je treba delati s celim razredom in doseči, da vrstniki otroka sprejmejo. Pomembno k temu pripomore, če se lahko sam predstavi, če predstavi svojo državo, svoje hobije v maternem jeziku. Vedeti moramo, da so si tudi ti otroci zelo različni. Ne smemo jih tlačiti v isti koš, češ to so begunci in priseljenci.Razredne ure in predstave najbrž niso dovolj. Kakšne strategije še ubirate? V razredu izvajamo ure v albanščini, srbščini, bosanščini, ukrajinščini, ruščini, vseh mogočih jezikih, od koder prihajajo učenci. To pomeni, da vso uro ne spregovorimo niti besede slovensko. Takšna ura pomeni več kot eno leto opominjanj, da jih njihov vrstnik ne razume. Otroci takrat dokončno dojamejo. Enako delam s kolektivi. V to seveda obvezno vključim otroke, ki se to uro izražajo v maternem jeziku in se v tej vlogi počutijo odlično. Spomnim se reakcije, ko je fant prebral obvestilo o športnem dnevu v albanskem jeziku in nato na podlagi prebranega postavljal vprašanja. Učitelji so seveda onemeli.Zakaj je pomembno, da otrok hkrati ohranja vez z lastno kulturo in jezikom? To je preprosto del njega. Zato zelo spodbujamo vključevanje teh otrok v etnična kulturna društva, multikulturnost pa vpeljujemo tudi v šolo, v razredne ure, na šolske prireditve in tako naprej. Hkrati otroke iz lokalnega okolja spodbujamo k udeležbi na izmenjavah s pobratenimi in prijateljskimi šolami. Letos smo poslali 16 otrok za nekaj dni v Banjaluko, kjer potem živijo pri svojih vrstnikih in hodijo z njimi v šolo.Med drugim pripravljate magistrsko nalogo s področja balkanskih študij. So vas k temu spodbudile izkušnje iz šole? Ko delaš z ljudmi, moraš poznati njihovo kulturo in običaje. Med nami namreč obstajajo kulturne razlike, imamo drugačne navade, drugačne običaje. Včasih se težave ne pojavijo zaradi nestrpnosti, temveč zgolj zaradi neznanja. Albanci recimo ne vikajo ljudi, kar je pri nas lahko hitro težava. Obstajajo kulturne razlike v načinu obnašanja, na primer ko prideš k nekomu v stanovanje. Potem so tu razlike v načinu prehranjevanja. Če ne poznamo ozadja razlik, ne bomo razumeli, da je nekaterim dekletom v kopalkah na bazenu neprijetno. To so razlike, ki nas bogatijo. Če jih ne poznamo, jih lahko napačno razumemo kot upor.Sodelovali ste tudi v projektu Razvijamo medkulturnost kot novo obliko sobivanja, katerega cilj je bil razviti načine boljšega vključevanja otrok priseljencev v šolski sistem. V projektu sem sodelovala kot multiplikatorka, torej koordinatorica za vprašanja, povezana s to tematiko; povezovala sem vse šole na novomeškem območju. Delala sem tako s strokovnimi delavci kot z otroki. S strokovnimi delavci smo se ukvarjali s sestavljanjem individualnega programa za otroka, tehnikami in metodami poučevanja, premagovanjem medkulturnih razlik... Pri otrocih so se za zelo koristne denimo izkazale tako imenovane uvajalnice. To je obdobje pred uradnim začetkom pouka, ki ga namenimo spoznavanju jezika, vrstnikov, okolja, šolskih prostorov, učiteljev. Ne nazadnje se morajo ti učenci naučiti, katere predmete sploh imajo na urniku, kako so označeni, kateri učbeniki sodijo h kateri uri. To so za nas samoumevne stvari, na katere sploh ne pomislimo, njim pa predstavljajo velike ovire, če jim nihče ne pomaga. Smisel koordinatorjev – v projektu nas je bilo 13 – je bil prav ta, da se je na nas lahko obrnil kdor koli od učencev, staršev ali strokovnih delavcev s kakršnim koli vprašanjem ali težavo.Projekt se je iztekel in vsaj za zdaj kaže, da modela, s katerim so očitno zelo zadovoljni vsi vpleteni, ministrstvo ne namerava sistemizirati. Ni namreč sredstev za te dodatne zaposlitve. Sistem koordinatorjev je treba urediti takoj, to je preprosto nujno. In tudi ne more biti pretežko, glede na to, da usposobljen kader že obstaja. Tukaj smo. Otroci ne morejo biti stvar nekega projekta ali dobre volje tistih, ki jih po naključju dobijo v razred.Pomoč najbrž potrebujejo tudi starši, ki jih včasih napačno označimo za nezainteresirane, ko pa je težava spet jezik. Zato smo v okviru omenjenega projekta uvedli tudi šole za mame. Medtem ko se otroci slovensko naučijo v šoli, očetje pa v službi, mame pogosto ostajajo doma in brez teh možnosti. Na območju Novega mesta, kjer omenjene tečaje vodi Društvo za razvijanje prostovoljnega dela, smo zato povezali mame glede na nacionalnost, saj zaradi specifik njihovih maternih jezikov, recimo bosanskega in albanskega, poteka učenje slovenščine zelo različno. Skupine seveda tudi povezujemo, da mame sčasoma vzpostavijo lastno socialno mrežo.Ste od pristojnega ministrstva dobili napotke, kako ravnati z begunskimi otroki? Ne še. Ko se bodo otroci vpisali v šolo, bomo z njimi začeli delati enako kot z vsemi drugimi, ne glede na to, ali bodo tukaj ostali nekaj mesecev ali za vedno. Vsi otroci so naši, ne glede na nacionalnost. Ker pa prihajajo brez vsega, je veliko pomembnih vprašanj, ki jih bo treba urediti pred tem. Ne smemo tudi pozabiti, da prihajajo z vojnih območij. Marsikdo bo potreboval psihosocialno pomoč.


IZŠEL JE NOV DEMŠARJEV DETEKTIVSKI ROMAN – 50 ODTENKOV ŽIVLJENJA IZŠEL JE NOV DEMŠARJEV DETEKTIVSKI ROMAN 27/09/2016 27/09/2016 Zlatka Se še spomnite pogovora, obljavljenega na blogu, s piscem kriminalnih zgodb Avgustom Demšarjem? Za vse bralce, ki jih navdušujejo zgodbe tipa “kdo je storilec”, objavljamo veselo novico, da je pri založbi Pivec izšel Demšarjev kriminalni roman z naslovom Pohorska transverzala. To je že njegov osmi objavljen kriminalni roman. V njem je izpostavljen politični in gospodarski kriminal, zato bo zgodba zanimiva tudi za tiste bralce, ki se sicer ne zanimajo za detektivske zgodbe. Roman Pohorska transverzala bo premierno predstavljen danes, torej v torek, 27. septembra 2016 ob 18. uri v Salonu uporabnih umetnosti na Glavnem trgu v Mariboru. Z avtorjem se bosta pogovarjala klinični psiholog Aco Prosnik in urednik Nino Flisar. Vljudno vabljeni! V časniku Večer je izšla izredno pozitivna kritika romana, ki jo je napisala Petra Vidali. Med drugim lahko preberemo naslednje: “...bralca utrdi v prepričanju, da smo z Demšarjem dobili ne le zdaleč najboljšega slovenskega žanrskega pisca, ampak tudi avtorja, ki gradi stabilen literarni univerzum.” Te besede potrjuje tudi dejstvo, da so bile kar štiri Demšarjeve knjige (prvenec Olje na balkonu, 2008; Retrospektiva, 2009; Evropa, 2010 in Hotel Abbrazia, 2011) nominirane za nagrado Kresnik, Delovo nagrado za najboljši roman v slovenščini minulega leta. Demšarjevo bogato delovanje, povezano s pisanjem kriminalnih zgodb (udeležba na Mednarodnem krimi/noir književnem festivalu ALIBI na Tinjski gori septembra 2016, sprehodi po Mariboru po sledeh junakov njegovih zgodb, bralni večeri ipd.), lahko spremljate tudi na njegovem facebook profilu. Knjigo lahko kupite v knjigarnah in na naslednjem spletnem naslovu: http://www.zalozba-pivec.com/katalog/knjiga/pohorska transverzala/ AVGUST DEMŠAR,ZAUPAJO NAMAVGUST DEMŠAR, klinični psiholog Aco Prosnik, kriminalni roman, nagrada Kresnik, Petra Vidali, Pohorska transverzala, Salon uporabnih umetnosti Maribor, urednik Nino Flisar, založba Pivec Previous Article MI-4 V MILANU Next Article ZARA V MILANU


Delavnica o sovražnem govoru V sodelovanju z Media Diversity Institute iz Londona vas vabimo na brezplačno trodnevno delavnico o sovražnem govoru, ki se bo odvila med 12., 13. in 14. 9. 2019 med 9.00 in 17.00 v prvem nadstopju t.i. upravne stavbe v KC Pekarna. Prijave na delavnico sprejemamo do 11. 9. na infopeka@infopeka.org. Delavnica je namenjena vsem, ki se ob svojem delu srečujejo s sovražnim govorom. Udeleženke_ce delavnice želimo opremiti z znanjem o tem, kaj sovražni govor je in kaj ni, ter predstaviti orodja in načine soočanja in/ali zoperstavljanja sovražnemu govoru. Predvsem pa želimo vzpodbuditi čim bolj objektiven in učinkovit pristop k razumevanju ter soočanju s tem družbenim pojavom, predstaviti dileme razmejitve s konceptom svobode govora, pojav objektivno umestiti v pravno teorijo in prakso ter na temelju omenjenega predlagati možnosti in orodja soočanja in zoperstavljanja sovražnemu govoru. Gostujoči predavatelji: - Andrej FERLINC, vrhovni državni tožilec svetnik, oddelek za kazenske zadeve, Vrhovno državno tožilstvo, - Boris VEZJAK, filozof, profesor na Filozofski fakulteti Maribor, - Bojan MUSIL, psiholog, profesor na Filozofski fakulteti Maribor. Delavnico bo povezoval in vodil Borut Osonkar. Na delavnici bo zagotovljena tudi pogostitev. Media Diversitiy Institute (MDI) je mednarodna in neodvisna nevladna organizacija, ki deluje na področju večanja medijskih svoboščin, s sedežem v Londonu. Delavnica poteka v sklopu projekta MDI, imenovanega New Neighbourghs. Več na http://www.media-diversity.org/en/. Program delavnice: ČETRTEK, 12.9. 9.00 Uvod in predstavitev delavnice. - kaj je in kaj ni sovražni govor, predstavitev orodij in metod - pogovor o izkušnjah s sovražnim govorom. 10.30 Dr. Bojan Musil, predstojnik oddelka za psihologijo, Filozofska fakulteta, Univerza v Mariboru - psihološki pristop k sovražnem govoru, predstavitev izsledkov različnih študij na temo sovražnega govora - vprašanja udeležencev, pogovor z udeleženci, interpretacije. 13.00 Odmor in malica. 14.00 mag. Andrej FERLINC vrhovni državni tožilec svetnik, oddelek za kazenske zadeve, Vrhovno državno tožilstvo. - predstavitev zakonodajnega okvirja in izkušnje s slovensko pravno prakso, ki se tiče sovražnega govora - predstavitev zgodovine slovenskega zakonodajnega okvirja in pravne prakse, ki se tiče sovražnega govora - vprašanja udeležencev, pogovor z udeleženci, interpretacije. 16.30 Povzetek delavnice, priprava modela pristopa zoperstavljanja sovražnem govoru 17.00 Zaključek delavnice. PETEK, 13.9. 9.00 Povzetek minulega dne, priprava modela pristopa zoperstavljanja sovražnem govoru. 10.30 dr. Boris Vezjak, filozof, profesor na Filozofski fakulteti Maribor, avtor spletnega bloga In media res (https://vezjak.com/) - predstavitev pogleda na sovražni govor - vprašanja udeležencev, pogovor z udeleženci, interpretacije. 13.00 Odmor in malica. 14.00 Priprava modela pristopa zoperstavljanja sovražnem govoru. 17.00 Zaključek delavnice. SOBOTA, 14.9. 10.00 Priprava modela pristopa zoperstavljanja sovražnem govoru. 13.00 Odmor in malica. 14.00 Priprava modela pristopa zoperstavljanja sovražnem govoru. 18.00 Zaključek delavnice. Info: Pekarna Magdalenske mreže, Mladinski informacijsko-svetovalni center INFOPEKA, Ob železnici 16, 2000 Maribor, 02 300 68 50, 041 481 246, infopeka@infopeka.org MISC INFOPEKA 2020 | Avtorji | Politika uporabe piškotkov


V primeru dvomov si še enkrat preberite zapisane delovne zadolžitve, ki so vam bile predane ob podpisu pogodbe. Te gredo najverjetneje po vrsti na podlagi pomembnosti, zato boste takoj dobili občutek, kaj je tisto, čemur morate prepustiti velik del svoje koncentracije in dela, ter kaj je tisto, ki le malenkostno zaseda vaš delovnik in lahko počaka tudi na pozne popoldanske sproščene ure, preden se odpravite domov.


Vključite natečaj v svoje delo, na voljo imamo gradiva, ki vam bodo v pomoč. Na tej povezavi najdete npr. predlog delavnice Veliki ljudje za boljši jutri, skozi katero lahko mladi spoznajo, kako je mogoče povsem preprosto v vsakdanjiku, kdaj tudi s precej drobnimi koraki, učinkovito odpravljati diskriminacijo in ustvarjati družbo, v kateri bomo vsi spoštovani. Namen natečaja je mlade spodbuditi k angažiranemu razmisleku o strpnosti in odpravi diskriminacije, tako da to tematiko opazijo in ozavestijo v svojem lokalnem okolju. Želimo si, da bi bil poudarek na pozitivnih primerih oz. idejah, kako prispevati k odpravi diskriminacije in spoštovanju človekovih pravic. Natečaj sodi v program učenja človekovih pravic Amnesty International Slovenije, ki deluje pod imenom Šola človekovih pravic. Doma je na tej povezavi sola.amnesty.si. Tam najdete pedagoški delavci obilo uporabnih gradiv za učenje o človekovih pravicah, zagotovo pa je tudi zanimiv vir znanja in gradiv za vse ostale, ki vas zanima učenje človekovih pravic. Lahko se naročite tudi na Mesečnik Šole človekovih pravic in aktualne novice s področja učenja človekovih pravic boste prejeli naravnost v svoj elektronski nabiralnik. Amnesty International Slovenije že nekaj let sodeluje na Festivalu dokumentarnega filma v organizaciji Cankarjevega doma, kjer naša žirija razglasi najboljši dokumentarni film na temo človekovih pravic. Že zdaj vas vabimo na festival.


Nagradni razpis Društva za ZN za Slovenijo ob dnevu OZN (2019) V okviru petinpetdesetega nagradnega razpisa za diplomska, magistrska in doktorska dela s področja delovanja OZN, ki bodo obranjena med 1. avgustom 2018 in 31. julijem 2019, bo društvo nagradilo 10 najboljših prispevkov študentk in študentov slovenskih fakultet. Poleg pohvale bo vsaka nagrajenka oziroma nagrajenec prejel še simbolično nagrado. NAGRADNI RAZPIS DRUŠTVO ZA ZDRUŽENE NARODE ZA SLOVENIJO razpisuje nagrade za najboljša diplomska, magistrska in doktorska dela s področja delovanja Organizacije združenih narodov, ki so bila obranjena med 1. avgustom 2018 in 31. julijem 2019. Za nagradni razpis pridejo v poštev vse teme, ki obravnavajo tematiko delovanja t. i. družine Združenih narodov (ZN). Prijava za razpis mora vsebovati: - vlogo kandidatov za prijavo na nagradni razpis (prijavni obrazec); - tiskan izvod dela; - izvod dela v elektronski obliki (Word ali pdf format in na CD-ju); - priporočilo mentorja za nagrado; - kopijo potrdila, kdaj je bilo delo obranjeno. Prijave sprejemamo do 15. avgusta 2019 le po pošti na naslov Društva za Združene narode za Slovenijo (Cankarjeva 1, 1000 Ljubljana). Strokovna komisija bo dela pregledala in ocenila ter izbrala 10 (deset) najboljših. Podelitev priznanj in simboličnih nagrad bo na proslavi dneva Združenih narodov 24. oktobra 2019. Morebitne spremembe razpisa (roki, zahteve itn.) bodo nemudoma ažurirane na naši spletni strani.