text: Jožef Stefan [jóžef štéfan], fizik, matematik, elektrotehnik in pesnik, * 24. marec 1835, Šentpeter pri Žrelcu (sedaj predel Celovca), Avstrijsko cesarstvo (sedaj Avstrija), † 7. januar 1893, Dunaj, Avstro-Ogrska (sedaj Avstrija). Ker se je Stefan rodil na ozemlju današnje Avstrije in ker je večino življenja preživel in deloval na Dunaju, ga nekateri viri navajajo kot avstrijskega fizika, čeprav se je rodil v slovenski družini. Zaradi prednikov in zaradi mladostnega pesništva ter pisanja poljudnoznanstvenih besedil in zavzemanja za slovenščino ga imajo številni slovenski in tujejezični viri za Slovenca. Stefan velja tudi za enega najuspešnejših slovenskih raziskovalcev vseh časov. Za njegove dosežke ga je odlikoval cesar, kar mu je prineslo pravico do plemiškega naslova, ki pa je ni izkoristil. Življenje in delo Jožef se je rodil materi Mariji Startinik (1815–1863), hčeri mizarja Gregorja Startinika in njegove žene Apolonije, rojene Olip iz Glinj pri Borovljah, dekli na posestvu Josipa Geigerja, in očetu Alešu (Aleksander) Stefanu (Stephan) (1805–1872), nezakonskemu sinu kmetice Elizabete iz Škocjana pri Podjuni, mlinarskemu pomočniku. Starša ob rojstvu še nista bila poročena. Ko si je oče v Celovcu v Zgornji grajski ulici (nemško Obere Burggasse) 372 ustvaril skromno trgovino z mlinarskimi in pekarskimi izdelki, se je 25. avgusta 1844 poročil z Jožefovo materjo. Oče je formalno uveljavil očetovstvo šele 3. oktobra 1845, ko je Jožef že obiskoval benediktinsko gimnazijo. Jožef verjetno ne bi mogel nadaljevati šolanja na gimnaziji, če s poroko ne bi dobil očetovega imena. Ostal je edinec. Starša sta bila nepismena. Zaradi nezakonstva pri rojstvu je spremljal njegovo mladost občutek manjvrednosti. Leta 1841 je začel obiskovati celovško normalko, ki je tedaj zaradi učnega programa veljala za »nemško« šolo. V osnovni šoli je pokazal veliko nadarjenost in so mu priporočili da nadaljuje šolanje. Staršema je bil zelo hvaležen, ker sta mu to omogočila in ga podpirala tudi na univerzi. Že v nižjih razredih gimnazije je v matematiki presegal učno snov. V letu 1848 je doživel revolucionarne dogodke v habsburški monarhiji, še posebej spremembe na celovški gimnaziji. Leta 1849 je postala slovenščina za slovenske dijake obvezen predmet in sestavni del pisnega in ustnega dela mature. Slovenščino je tedaj Stefana v četrtem razredu poučeval Janežič. Stefan se je začel zelo zanimati za jezik in pesništvo. Skupaj s prijatelji so na gimnaziji ustanovili literarni krožek, kjer so najprej zbirali in izmenjevali knjige slovenskih in slovanskih književnikov, nato pa so začeli v letu Prešernove smrti pisati sami in izdajati dijaško glasilo Slavija, ki se verjetno ni ohranilo. Tukaj je Stefan objavil tudi svoje prve pesmi. Zanimal se je za srbohrvaščino (ilirščino) in se poleg pouka ukvarjal še posebej z latinščino, grščino, drugimi slovanskimi jeziki (ruščino, češčino), matematiko in fiziko. V slovenščino je prevajal rusko pesništvo. Fiziko ga je tedaj poučeval Robida. Diplomiral je iz matematike in fizike na Filozofski fakulteti Univerze na Dunaju, kjer je študiral od leta 1853. Med njegovimi profesorji so bili: Moth in Petzval za matematiko, Kunzek, Grailich in von Ettingshausen za fiziko. Na univerzi je poslušal tudi Miklošičeva predavanja iz jezikoslovja in predavanja iz kemije, astronomije, anatomije, botanike in rastlinske fiziologije. Zanimal se je tudi za filozofska in zgodovinska vprašanja, ter se učil francoščine in angleščine. V študentskih letih je napisal in objavil več pesmi, potopisov in poljudnoznanstvenih spisov v slovenskem jeziku. Jeseni leta 1857 je našel svojo prvo zaposlitev kot profesor na dunajski zasebni realki in v 4. letniku predaval eksperimentalno fiziko na dunajski univerzi študentom farmacije. V letu 1858 je na dunajski univerzi doktoriral z disertacijo Opažanja o absorpciji plinov (Bemerkungen über Absorption der Gase) pod von Ettingshausenovim mentorstvom. Malo kasneje je z naslovom »privatni docent« pridobil še pravico predavati na univerzi. Leta 1859 je skupaj z von Ettingshausenovim asistentom Reitlingerjem postal docent na tamkajšnjem fizikalnem inštitutu, ki ga je 17. januarja 1850 ustanovil Doppler. Tega leta je napisal zadnje slovensko prozno besedilo Naturoznanske poskušnje. Ludwig in von Brücke sta ga leta 1860 predlagala za dopisnega člana Cesarske akademije znanosti. Leta 1863 je postal izredni profesor matematike in fizike na Univerzi na Dunaju, ter tako postal najmlajši redni profesor v tedanji državi. Leta 1865 je začel načelovati fizikalnemu inštitutu. Tedaj je nepričakovano umrl asistent E. Gailich, ki je bil predviden za naslednika predstojnika fizikalnega inštituta. Kmalu je iz zdravstvenih razlogov odšel v pokoj von Ettingshausen in njegovo mesto je zasedel Stefan. Še preden je postal predstojnik inštituta, so Stefana izvolili za rednega člana avstrijske Cesarske akademije znanosti. Bil je tudi njen podpredsednik, prvi predsednik avstrijskega elektrotehniškega društva in bil član več znanstvenih združenj po Evropi. V letih 1876 in 1877 je bil rektor Univerze na Dunaju. Stefan je raziskoval na vseh tedanjih področjih fizike: mehaniki, hidrodinamiki, akustiki, termodinamiki, kinetični teoriji plinov, kaloriki, teoriji toplotnega sevanja, elektromagnetizmu, optiki. Vse svoje znanstvene razprave je napisal v nemščini. Najbolj je znan po določitvi fizikalnega zakona, ki ga je eksperimentalno odkril leta 1879, in, ki povezuje celotno izsevano energijo črnega telesa j* s četrto potenco termodinamične temperature T: Zakon je pozneje leta 1884 teoretično izpeljal Boltzmann po termodinamični poti in je zato znan kot Stefan-Boltzmannov zakon. To je edini fizikalni zakon, ki se imenuje po kakšnem Slovencu. Konstanta, ki se pojavi v tem zakonu, se po njem imenuje Stefanova konstanta, njena številska vrednost v brezrazsežnem Planckovem sistemu enot pa je: kjer je ζ(s) Riemannova funkcija ζ. Danes se izpelje zakon iz Planckovega zakona: Z zakonom je Stefan določil temperaturo Sončeve površine in izračunal vrednost 5430 °C. To je bila prva smiselna določena vrednost za temperaturo Sončeve površine. Stefan je leta 1872 prvi izmeril toplotno prevodnost plinov. Za ta namen je izdelal napravo in jo imenoval diatermometer. Z meritvami je potrdil napoved kinetične teorije. Raziskoval je difuzijo v plinih in izhlapevanje. Ponovil je Maxwellove izračune in drugih, ter med seboj primerjal podatke za hitrost difuzije. Na podlagi njegovih računov so v sodobni meteorologiji zasledili tok med kapljicami vode in kristali ledu, ki je znan kot Stefanov tok. V letu 1869 je v razpravi O osnovnih enačbah elektrodinamike primerjal različne teorije o delovanju vodnikov s tokom drugega na drugega. Leta 1871 je v razpravi O zakonih elektrodinamične indukcije zapisal enačbo za naraščanje toka v električnem krogu s tuljavo in upornikom, ko se ga priključi na izvir s konstantno napetostjo. Razpravljal je o indukcijskem zakonu, o magnetni sili in trajnih magnetih. Izračunal je induktivnost tuljave s kvadratnim presekom. V razpravi O spremenljivih električnih tokovih v debelih vodnikih je leta 1887 obravnaval kožni pojav in pri tem poenostavil izvajanje enačb, ki jih je za leta 1883 odkriti pojav navedel lord Rayleigh. V razpravi O električnem nihanju v premih vodnikih je leta 1890 obravnaval električni tok z zelo visoko frekvenco. Tu je uporabil svojo enačbo za kožni pojav. Iz te raprave je razvidno, da je temeljito eksperimentalno raziskal učinke radijskih valov, ki jih je leta 1887 odkril Heinrich Hertz. Stefan je bil med prvimi fiziki, ki so v celoti razumeli Maxwellovo teorijo elektromagnetnega polja in eden redkih zunaj Anglije, ki so jo tedaj širili. Po Boltzmannovemu mnenju je poleg Stefana tedaj le še Helmholtz spoznal pomen Maxwellove teorije. Drugi fiziki so bili do nje nezaupljivi ali pa jih je celo odbijala, predvsem zaradi videza nedokončanosti in še nerazvite vektorske analize. S področja optike je pisal o polarizaciji svetlobe, o sipanju svetlobe po vrtenju polarizacijske ravnine v kremenu, o razpršitvi barv po vrtenju polarizacijske ravnine v sladkornih raztopinah. Na podlagi interferenčnih pojavov je podal novo metodo za merjenje valovne dolžine svetlobe. Dunajska fizikalna šola je kljub izredno malo sredstev postala svetovno znana z imeni, kot so: Doppler, Mach, Stefan, Boltzmann in Loschmidt, ter kasneje z imeni, kot so: Ehrenfest, Meitner, Exner, Hasenöhrl, von Mises in Schrödinger. V matematiki je pomembna Stefanova naloga, ki je primer naloge s premično fazno mejo. Okoli leta 1890 je Stefan obravnaval splošni razred takšnih nalog v povezavi z nastankom ledu in faznima prehodoma izparevanjem in taljenjem kot difuzijskima pojavoma. Problem sta prva raziskovala Lamé in Clapeyron leta 1831. Stefan je rešil problem pri računanju hitrosti nastajanja plasti ledu na vodi. Dela Znanstvene razprave 12 Stefanovih razprav sodi v mehaniko in hidrodinamiko, 7 v akustiko, 25 v termodinamiko s kinetično teorijo plinov, 27 v elektriko in magnetizem in 12 v optiko. Povzeto po Splošne enačbe za nihajoče gibanje (Allgemeine Gleichungen für oszilatorische Bewegung), Poggendorf, Annalen (PA) B 102, str. 365–387 (1857). Pripombe o absorpciji plinov (Bemerkungen über die Absorption der Gase), Sitzungsberichte der Kaiserlichen Akademie der Wissenschaften in Wien (SAW) 27, str. 375–430 (1858). O transverzalnem nihanju prožne palice (Über die Transversalschwingungen eines elastischen Stabes), SAW 32, str. 207–241 (1858). O Dulong-Petitovem zakonu (Über das Dulong-Petit'sches Gesetz), SAW 36, str. 85–118 (1858). O tlaku tekoče vode pravokotno na smer toka (Über den Druck, den das fliessende Wasser senkrecht zu seiner Stromrichtung ausübt), SAW 37, str. 25–42 (1859; skupaj s C. F. W. Ludwigom). O novem zakonu za kinetično energijo v gibajočih se tekočinah (Über ein neues Gesetz der lebendigen Kräfte in bewegten Flüßigkeiten), SAW 37, str. 420–438 (1859). O pojavih absorpcije v plinih (Über der Erscheinungen der Gasabsorption), Programm der Ober-Realschule, Dunaj (1859). Geometrično ponazarjanje fizikalnih problemov (Geometrische Darstellung physikalischer Probleme), Zeitschrift für Realschulen, Dunaj (1859). O specifični toploti vode (Über die specifische Wärme des Wasserdampfes), PA 110, str. 593 (1860). O gibanju tekočin I (Über die Bewegung flüßigger Körper, 1. Mitteilung), SAW 46, II, str. 8–31 (1862). O gibanju tekočin II (Über die Bewegung flüßigger Körper, 2. Mitteilung), SAW 46, II, str. 495–520 (1862). O hitrosti zvoka v plinih (Über die Fortpflanzungsgeschwindigkeit des Schales in gasförmigen Körpern), PA 118, str. 494 (1863). Pripombe k teoriji plinov (Bemerkungen zur Theorie der Gase), SAW 47, II, str. 81–97; tudi PA 119, str. 492 (1863). O širjenju toplote (Über die Fortpflanzung de Wärme), SAW 47, II, str. 326–345; tudi PA 125, str. 257, 1865 (1863). O razsipanju svetlobe v kremenu pri vrtenju polarizacijske ravnine (Über die Dispersion des Lichtes durch Drehung der Polarisationsebene im Quarz), SAW 50, II, str. 88–124 (1864). O nekem pojavu pri Newtonovem barvnem steklu (Über eine Erscheinung am Newtonschen Farbenglase), SAW 50, II, str. 135–137; tudi PA 123, str. 650 (1864). O interferenčnih pojavih v prizemskem in v uklonskem spektru (Über Interferenerscheinungen im prismatischen und im Beugungsspektrum), SAW 50, II, str. 138–142; tudi PA 123, str. 509 (1864). Poskus o naravi nepolarizirane svetlobe in o dvojnem lomu kremena v smeri optične osi (Ein Versuch über die Natur des unpolarisierten Lichtes und die Doppelbrechung des Quarzes in der Richtung seiner optischen Achse), SAW 50, II, str. 380–393; tudi PA 124, str. 625, 1865 (1864). O stranskih kolobarjih pri Newtonovem barvnem steklu (Über Nebenringe am Newtonschen Farbenglase), SAW 50, str. 394–396; tudi PA 125, str. 160, 1865 (1864). O interferenci bele svetlobe pri velikih razlikah poti (Über Interferenz des weissen Lichtes bei grossen Gangunterschieden), SAW 50, II, str. 481–496 (1864). Teorija dvojnega loma (Theorie der doppelten Brechung), SAW 50, II, str. 505–523 (1864). O nekaterih termoelementih z veliko napetostjo (Über einige Thermoelemente von grosser elektromotorischer Kraft), SAW 51, str. 260–262; tudi PA 124, str. 632 (1865). O toplotni prevodnosti (Über die Fortpflanzung der Wärme), PA 125, str. 257 (1865). O sipanju barv v sladkornih raztopinah pri vrtenju polarizacijske ravnine (Über die Farbenzerstreuung durch Drehung der Polarisationsebene in Zuckerlösungen), SAW 52, II, str. 486–492 (1865). O novi metodi za merjenje dolžine svetlobnih valov (Über eine neue Methode die Lange der Lichtwellen zu messen), SAW 53, II, str. 521–528 (1866). O vplivu notranjega trenja v zraku na širjenje zvoka (Über den Einfluß der inneren Reibung in der Luft auf die Schallbewegung), SAW 53, II, str. 529–537 (1866). O intereferenčnih poskusih s Soleilovim dvolomnim kremenom (Über Interferenzversuche mit dem Soleil'schen Doppelquarz), SAW 53, II, str. 548–554 (1866). O nekem akustičnem poskusu (Über einen akustichen Versuch), SAW 53, II, str. 697–703 (1866). Dodatek k razpravi: O nekem akustičnem poskusu (Nachtrag zu dem Aufsatze: Über einen akustichen Versuch), SAW 54, II, str. 597–603 (1866). O longitudinalnem nihanju prožnih palic (Über Longitudinalschwingungen elastischer Stäbe), SAW 55, II, str. 597–621 (1867). O napravi za zvočno interferenco (Über einen akustischen Interferenz-Apparat), SAW 56, II, str. 561–565 (1867). O nihanju strun, sestavljenih iz neenakih delov (Über Schwingungen von Saiten, welche aus ungleichen Stücken bestehen), SAW 57, II, str. 517–531 (1868). Uporaba nihanja sestavljenih palic za določanje zvočne hitrosti (Anwendung der Schwingungen zusammengesetzer Stäbe zur Bestimmung der Schallgeschwindigkeit), SAW 57, II, str. 697–708 (1868). O osnovnih enačbah elektrodinamike (Über die Grundformeln der Elektrodynamik), SAW 59, II, str. 693–769 (1869). O vzbujanju longitudinalnega nihanja v traku s transverzalnim (Über die Erregung longitudinaler Schwingungen in der Luft durch transversale), SAW 61, II, str. 491–498 (1870). O ravnovesju in gibanju, posebno pa o difuziji plinskih zmesi (Über das Gleichgewicht und die Bewegung, insbesondere die Diffusion von Gasgemengen), SAW 63, II a, str. 63–124, http://edocs.ub.uni-frankfurt.de/volltexte/2007/3891/ (1871). O učinku toplote na lom svetlobe v trdnih telesih (Über den Einfluß der Wärme auf die Brechung des Lichtes in festen Körpern), SAW, 1871, 63, str. 223–245 (1871). O zakonih elektrodinamične indukcije (Über die Gesetze de elektrodynamischen Induction), SAW 64, II, str. 193–229 (1871). O diamagnetni indukciji (Über die diamagnetische Induction), SAW 64, II, str. 789–798 (1871). Poskusi o prevajanju toplote v plinih (Untersuchungen über die Wärmeleitung in Gasen), SAW 65, II, str. 45–69 (1872). O dinamični teoriji difuzije plinov (Über die dynamische Theorie der Didffusion der Gase), SAW 65, II, str. 323–363 (1872). Uporaba kronoskopa za določanje zvočne hitrosti v kavčuku (Anwendung des Chronoskops zur Bestimmung der Schallgeschwindigkeit in Kautschuk), SAW 65, II, str. 419–423 (1872). O plasteh v nihajočih tekočinah (Über Schichtungen in schwingenden Flüßigkeiten), SAW 65, II, str. 424–427 (1872). O značilnostih nihajočega sistema točk (Über die Eigenschaften der Schwingungen eines Systems von Punkten), SAW 66, II, str. 159–187 (1872). O interferenčnih poskusih s Soleilovim dvolomnim kremenom (Über die mit dem Soleil'schen Doppelquarz ausgeführten Interferenzversuche), SAW 66, II, str. 325–354 (1872). Poskusi o izparevanju (Versuche über die Verdampfung), SAW, Philosophisch-Historische Klasse, 68, II, str. 385–423, http://edocs.ub.uni-frankfurt.de/volltexte/2009/12766/ (1873). K teoriji magnetnih sil (Zur Theorie der magnetischen Kräfte), SAW 69, II, str. 165–210 (1874). Poskusi o navidezni adheziji (Versuche über die scheinbare Adhäsion), SAW 69, II, str. 713–728; tudi PA 154, str. 316 (1874). O zakonih magnetnih in električnih sil v magnetnih in dielektričnih snoveh ter o njihovem odnosu do teorije svetlobe (Über die Gesetze der magnetischen und elektrischen Kräfte in magnetischen und dielektrischen Medien und ihre Beziehung zur Theorie des Lichtes), SAW 70, II, str. 589–644 (1874). Poskusi o prevajanju toplote v plinih. Druga razprava. Relativne določitve toplotne prevodnosti pri različnih plinih (Untersuchungen über Wärmeleitung in Gasen. Zweite Abhandlung. Relative Bestimmungen des Wärmeleitvermögen verschiedener Gase), SAW 72, str. 69–101 (1875). O toplotni prevodnosti ebonita (Über das Wärmeleitvermögen des Hartgummi), SAW 74, II, str. 438–462 (1876). O difuziji ogljikove kisline skozi vodo in alkohol (Über die Diffusion der Kohlensäure durch Wasser und Alkohol), SAW 77, II, str. 371–409 (1878). O difuziji tekočin I. O optičnih opazovalnih metodah (Über die Diffusion der Flüssigkeiten I. Über die optischen Betrachtungsmethoden), SAW, Philosophisch-Historische Klasse, 77, II?, str. 957–975, http://edocs.ub.uni-frankfurt.de/volltexte/2009/12767/ (1878). O difuziji tekočin II. Račun Grahamovih poskusov (Über die Diffusion der Flüssigkeiten II. Berechnung der Grahamschen Versuche, SAW, Philosophisch-Historische Klasse, 78, II, str. 957–975 (1879). O odnosu med toplotnim sevanjem in temperaturo (Über die Beziehung zwischen der Wärmestrahlung und der Temperatur), SAW 79, II, str. 391–428 (1879). O razlikah med Ampèrovo teorijo magnetizma in teorijo elketromagnetnih sil (Über die Abweichungen der Ampèrschen Theorie des Magnetismus von der Theorie der elektromagnetischen Kräfte), SAW 79, II, str. 659–679; tudi WA 12, str. 620 (1879). O nosilnosti magnetov (Über die Tragkraft der Magnete), SAW 81, str. 89–116 (1880). O nekaterih poskusih z induktorjem v zemeljskem magnetnem polju (Über einige Versuche mit einem erdmagnetischen Inductor), SAW 82, II, str. 1306–1313 (1880). O ravnovesju trdnega prožnega telesa z enakomerno ali spremnljivo temperaturo (Über das Gleichgewicht eines festen elastischen Körpers von gleichförmiger oder veränderlicher Temperatur), SAW 83, II, str. 549–575 (1881). O izparevanju iz posode s krožnim ali eliptičnim robom (Über die Verdampfung aus einem kreistförmig oder eliptisch begrenzten Becken), SAW 83, II, str. 943–954; tudi Wiedmann, Annalen der Physik und Chemie (WA) 17, str. 550 (1881). Teorija psihrometra (po Maxwellu in Stefanu) (Theorie des Psychroneters (nach Maxwell und Stefan)), Zeitschrift der österr. Gesellschaft für Meteorologie XVI, str. 177–182, Dunaj (1881). O magnetnem zaslonilnem učinku železa (Über die magnetische Schirmwirkung des Eisens), SAW 85, str. 613–642 (1882). O silnicah osno simetričnega polja (Über die Kraftlinien einses um eine Achse symmetrischen Feldes), SAW 85, str. 887–996; tudi WA 17, str. 956 (1882). O električnem prenosu moči, s posebnim ozirom na poskuse Marcela Depreza (Über elektrische Kraftübertragung mit besonderer Hinsicht auf die Versuche von Marcel Deprez), Zeitschrift des Elektrotechnischen Vereines I, str. 3 (1883). O izračunavanju indukcijskih koeficientov žičnih navitij (Über die Berechnung der Inductionscoeffizienten von Drahtrollen), SAW 88, II, str. 1201–1211 (1883). O odnosu med teorijo kapilarnosti in izparevanja (Über die Beziehung zwischen den Theorien der Capillarität und der Verdampfung), SAW, Philosophisch-Historische Klasse, 94, II, str 4–14; tudi WA 29, str. 655, http://edocs.ub.uni-frankfurt.de/volltexte/2009/12765/ (1886). Opazovanja o nihanju toka v dinamostroju (Beobachtungen über die Vibrationen des Stromes in einer Dynamomaschine), Poročilo o merjenjih Znanstvene komisije na dinamostrojih in električnih svetilih (Bericht über die von Wissenschaftlicher Commission an Dynamomaschinen und elektrischen Lampen ausgeführten Messungen), Dunaj, str. 195 (1886). O uporabi elektrodinamometra za merjenje dela (Über die Anwendung des Elektrodynamometers zur Arbeitsmessung), Poročilo ~, str. 203 (1886). Vatmeter sira Williama Siemensa (Das Wattmeter von Sir William Siemens), Poročilo ~, str. 208 (1886). O preračunavanju poskusov na enofaznem stroju podjetja Ganz & Co. (Über die Berechnung der Versuche an der Wechselstrommaschine von Ganz & Co.), Poročilo ~, str. 211 (1886). O poskusih na Klimenkovem stroju za izmenični tok (Über die Versuche mit der Wechselstrommaschine von Klimenko), Poročilo ~, str. 213 (1886). O karakteristikah stroja za izmenični tok (Über die Charakteristik einer Wechelstrommaschine), Poročilo ~, str. 218 (1886). O spremenljivih električnih tokovih v debelih vodnikih (Über veränderliche elektrische Ströme in dicken Leitungsdrähten), SAW 95, II, str. 917–934 (1887). O termomagnetnih motorjih (Über thermomagnetische Motoren), SAW 97, II a, str 70–81; tudi W 38, str. 440 (1888). O doseganju močnih magnetnih polj (Über die Herstellung intensiver magnetischer Felder), SAW 97, II a, str. 176–183 (1888). O nekaterih problemih teorije o prevajanju toplote (Über einige Probleme der Theorie der Wärmeleitung), SAW, 98, II a, str. 473–484 (1889). O medsebojni difuziji kislin in baz (Über die Diffusion von Säuren ind Basen gegen einander), SAW 98, II a, str. 616–634 (1889). O teoriji nastanka ledu, posebno še o nastanku ledu v polarnem morju (Über die Theorie der Eisbildung, insbesondere über die Eisbildung im Eismeere), SAW 98, II a, str. 965–983; tudi Monatshefte der Mathematik und Physik, zvezek 1, str. 1–5, 1890; in WA 42, str. 625, 1891 (1889). O izparevanju in topljenju kot pojavih difuzije (Über die Verdampfung und die Auflösung als Vorgänge der Diffusion), SAW, Philosophisch-Historische Klasse, 98, II a, str. 1418–1442; tudi WA 41, str. 725, 1890, http://edocs.ub.uni-frankfurt.de/volltexte/2009/12768/ (1889). O električnem nihanju v premih vodnikih (Über die elektrische Schwingungen in geraden Leitern), SAW 99, II a, str. 319–339; tudi WA 41, str. 400, 1890 (1890). O teoriji nihanja razelektrenja (Über die Theorie der oscilatorischen Entladung), SAW 99, II a, str. 534–548; tudi WA 41, str. 725, 1890 (1890). O Wheatstonovi določitvi hitrosti elektrike (Über Wheatston's Bestimmung der Geschwindigkeit der Elektrizität), Akademischer Anzeiger, str. 106 (1891). O ravnovesju elektrike na plošči in na elipsoidu. (Über das Gleichgewicht der Elektrizität auf einer Scheibe und einem Elipsoid), SAW O11, II a, str. 1583–1588 (1892, posmrtno). Priznanja Nagrade V letu 1865 je Stefan kot prvi prejel Liebnovo nagrado. Poimenovanja po njem se imenuje Institut "Jožef Stefan" v Ljubljani, največja slovenska raziskovalna ustanova. po njem se imenuje udarni krater Stefan na Luni. po njem se imenuje Državni Izobraževalni Zavod (DIZ) s slovenskim učnim jezikom Jožef Stefan v Trstu. po njem se imenuje tekmovanje učencev in dijakov v znanju fizike za Stefanova priznanja. Akademsko drevo Znano Stefanovo akademsko drevo je naslednje: Nikolaus Poda von Neuhaus (17231798) Univerza na Dunaju Gabriel Gruber (17401805) Jezuitska šola Jurij Vega (17541802) Ignaz Lindner (17771835) Cesarskokraljeva vojaška tehniška akademija Andreas von Ettingshausen (17961878) (1817) Univerza na Dunaju Jožef Stefan'' (1858) Univerza na Dunaju Ludwig Edward Boltzmann (18441906) (1866) Univerza na Dunaju Johann Josef Loschmidt (18211896) (1866) Univerza na Dunaju Marian Smoluchowski (18721917) (1895) Univerza na Dunaju Ottokar Anton Alois Tumlirz (18561928) raziskovalec Univerza v Innsbrucku ... Glej tudi Stefanov tok (transportni pojavi) Stefanova cev (kemijsko inženirstvo, kemijska tehnologija, difuzija) Stefanova enačba (glaciologija, oceanografija, gradbeništvo) Stefanova naloga (matematika, fazni prehodi) Stefanove elektromagnetne enačbe (elektrodinamika) Stefanova sila (elektrodinamika) Stefanovo število (termodinamika) Stefanova karakteristika (elektrotehnika) stiskalni tok (mehanika kontinuumov, nauk o materialih) Stefanova adhezija (molekulska fizika) Opombe Sklici Viri , izvleček PDF Zunanje povezave Jožef Stefan - slovenski fizik, matematik, pesnik Jožef Stefan na straneh Instituta "Jožef Stefan" Akademsko drevo Jožefa Stefana na Physics Tree Rojeni leta 1835 Umrli leta 1893 Slovenski fiziki Slovenski matematiki Slovenski pesniki Slovenski univerzitetni učitelji Slovenski akademiki Koroški Slovenci Diplomiranci Univerze na Dunaju Doktorirali na Univerzi na Dunaju Predavatelji na Univerzi na Dunaju Rektorji Univerze na Dunaju Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


Odjemno mesto je mesto vodovoda, kjer se odčitava poraba pitne vode posameznega porabnika pitne vode. Na posamezno odjemno mesto je lahko priključeno več porabnikov pitne vode, če je v skladu z določbami stanovanjskega zakona zagotovljena porazdelitev stroškov med njimi.


source: wikipedia

text: 1150. je šesto desetletje v 12. stoletju med letoma 1150 in 1159. D-01150.


Leto dni kasneje je pred vladno obravnavo spet predlog, s katerim bi Slovenija zaprla meje pred begunci, tokrat s spremembo zakona o tujcih. Brglez napoveduje, da tudi tokrat ne bo mižal: če bo v parlament prišel zakon, ki ne bo skladen z ustavo in mednarodnim pravnim redom, bo storil vse, da bo tak postal. Če mu to ne bo uspelo, bo pritisnil tipko proti, še prej pa bo javno pojasnil svoj glas. Ko gre za človekove pravice, se ne smemo spraševati, ali je nekaj popularno ali ne, poudarja. Sicer pa podpredsednik SMC Milan Brglez meni, da bo sedanja koalicija obstala. Tudi zato, ker ji prvak SDS nenehno napoveduje skorajšnji konec. Janez Janša namreč ohranja obstoječe razmerje v političnem prostoru in v SDS.Gospod Brglez, kaj boste počeli 2. januarja? Počival bom. Doma.Predlog, da 2. januar spet postane dela prost dan, ste utemeljevali z besedami, da je treba ljudem vrniti tisto, kar jim je bilo po krivici odvzeto. Toda ta krivica ni bila nič manjša pred letom dni, ko se je za vrnitev prostega dne zavzemala Združena levica, SMC pa je temu nasprotovala. Krivica je bila pred letom dni enaka kot letos, smo pa tedaj vzpostavljali nov državni praznik, dan suverenosti, in o tem, ali uvesti nov prosti dan ali ne, v SMC nismo razmišljali. Zdaj smo ljudem vrnili tisto, kar jim je bilo treba vrniti. Nismo več v obdobju, da bi potrebovali takšno varčevanje.Torej ste pred letom dni naredili napako? Seveda, in to sem že večkrat priznal.Vrnitev prostega dne ste sprejeli na vrat na nos. Več kot očitno je, da je želela največja vladna stranka zaradi težav pri pogajanjih s sindikatom zdravnikov Fides in z drugimi sindikati javnega sektorja ter zaradi problemov z zdravstveno reformo... ljudem ponuditi nekaj, s čimer bi se jim vsaj nekoliko prikupila. Na neki način ste opisali razpoloženje poslancev SMC pred mesecem dni. Tudi zaradi tega jim je bil predlog o 2. januarju kot dela prostem dnevu zelo všeč.Torej je bil ta predlog podan zato, da... ... da popravimo katero od napak, ki jih je v svojih odnosih z drugimi naredila druga veja oblasti.Katero napako vlade imate v mislih? Podpis sporazuma s sindikatom Fides? Glede na tip vlade zaporedje dogovarjanja s sindikati ni bilo ustrezno. Zdaj se je vse uredilo, kar je čudovito. Tedaj pa ni kazalo tako.Pravite, da so se stvari čudovito uredile. Toda rešitev je draga. Presodili so, da si jo očitno lahko privoščimo. Je pa zanjo odgovorna vlada, in ne državni zbor.Od kod pa naenkrat vladi toliko denarja? Še pred nekaj meseci ga na primer ni našla za to, da bi razširili krog otrok, ki bi prejemali brezplačna šolska kosila, zdaj pa ga bo namenila SDH, DUTB, zdravnikom, javnim uslužbencem, prvak DeSUS je znova pristavil svoj lonček za upokojence... Ministrica za finance za zdaj še ni prišla na dan s konkretnimi izračuni. Del izračunov je povezan s tem, da se bo nekaj denarja, ki bo odšel iz državne blagajne, vanjo vrnilo. S spodbujanjem potrošnje se namreč krepi gospodarska rast. Seveda pa se ne sme pretiravati. Prav tako se uveljavlja drugačna filozofija: v preteklih letih je bila ta zgolj varčevalna, zdaj se poskuša nekoliko zajadrati na obstoječih valovih ter izkoristiti gospodarsko in drugo ugodno situacijo. Obstaja pa ogromno neznank in ni mogoče vnaprej vedeti, kako se bodo stvari obnesle.Bi lahko to novo filozofijo imenovali kar predvolilna filozofija? Ne gre za predvolilno filozofijo. Treba je spodbujati tisto, kar je dobro. Pozitivni gospodarski kazalniki vzbujajo pri ljudeh optimizem in na tem optimizmu je treba graditi.Ampak kako to, da je vlada kar naenkrat in tako na široko odprla mošnjičke? Najverjetneje so ti mošnjički že obstajali, so pa bili dobro skriti.Je to povezano tudi z zamenjavo na čelu finančnega ministrstva? Bi bivši minister Dušan Mramor dopustil tolikšno radodarnost? Prehod s filozofije enega ministra na filozofijo drugega ministra ni bil nepomemben. Konec koncev pa je treba razumeti tudi notranjo koalicijsko dinamiko.Se nič ne bojite, da nas bo zaradi te najnovejše radodarnosti bolela glava? Dokler ostanemo znotraj fiskalnih omejitev, se tega ne bojim. Če bi šli prek njih, pa bi me moralo skrbeti, saj bi ponovno tvegali, da bi nas kdo nadziral tam, kjer ni treba.Ste tudi predavatelj pri predmetu evropsko varstvo človekovih pravic na ljubljanski fakulteti za družbene vede. Kako se počutite, ko sedanja vlada na meji postavlja bodečo žico, ko se ob Kolpi sprehajajo vojaki s policijskimi pooblastili, ko je tik pred vladno obravnavo zakon o tujcih, s katerim bi zaprli meje pred begunci? Osebno počutje ni nekaj, o čemer bi politik veliko razpravljal. Vsekakor poskušam narediti vse, da bom lahko še naprej predaval o evropskem varstvu človekovih pravic. Naj ponazorim. Prvo predavanje v lanskem študijskem letu sem imel dan po tem, ko smo v državnem zboru sprejemali zakon o mednarodni zaščiti. Ker je bilo besedilo, ki smo ga sprejeli, skladno z ustavo in mednarodnim pravom, sem lahko še naprej predaval ta predmet. V nasprotnem primeru me ne bi bilo v predavalnico.Če bi bilo sprejeto besedilo zakona, kakršnega je želela notranja ministrica Vesna Györkös Žnidar in po katerem begunci v Sloveniji skorajda ne bi več mogli vlagati prošenj za azil, torej ne bi več predavali o evropskem varstvu človekovih pravic? Če ne bi naredil vsega, da je bil sprejeti zakon o mednarodni zaščiti usklajen z mednarodnim pravom, tega predmeta ne bi več mogel predavati. Na vso srečo je bila takrat ta uskladitev uspešna.V kratkem naj bi prišel v proceduro predlog zakona o tujcih, ki prav tako ni v skladu z ustavo in mednarodnim pravnim redom. Če ne bo skladen z njima, bom storil vse, da bo tak postal. Če mi to ne bo uspelo, bom glasoval proti zakonu.In če bo ta vendarle sprejet, ne boste šli v predavalnico? V predavalnico ne bi smel iti, če bi glasoval za sporen zakon.Se strinjate z navedbami nevladnih organizacij, da tako radikalnih protibegunskih ukrepov, kot bi jih prinesel sedanji predlog zakona o tujcih, ni sprejela nobena druga država Evropske unije? Ne vem, katera verzija zakona bo prišla v državni zbor. Osnutki, ki sem jih videl doslej, pa so zelo blizu tem navedbam.Po teh osnutkih bi lahko poslanci odločitev o zaprtju meje sprejeli, če bi bil zaradi migracij resno ogrožen javni red ali notranja varnost naše države. Edina situacija, ki po naši ustavi poleg vojne omogoča začasno ukinitev določenih človekovih pravic, so izredne razmere, nekaterih pravic pa ni mogoče nikoli odpraviti, niti v vojni ne. Pravico do azila je mogoče ukiniti zgolj v izrednih razmerah, nevračanje beguncev pa spada v korpus tistih pravic, ki jih ni mogoče nikoli odpraviti, saj je povezano s prepovedjo mučenja in nečloveškega ravnanja.Zakaj pa naj bi naša država možnost suspenza pravice do azila sprejemala na zalogo, torej še preden bi prišlo do izrazitejšega povečanja števila beguncev na mejah? Obstajata dva razloga. Prvi je, da imamo sicer zelo lepo ustavo, postopki pa niso bili dorečeni, zato zelo pogosto tavamo v temi. To še zlasti občutim na funkciji, ki jo opravljam. Drugi razlog je vztrajanje pri določenih rešitvah, ki so med ljudmi v sedanjem času bolj zaželene. Toda ko gre za človekove pravice, se ne smemo spraševati, ali je nekaj popularno ali ne. Z ustavo se ne moremo pogajati. Če bi zadeve postavili zunaj njenega okvirja, bi delali neko drugo državo, ki bi imela drugačno filozofijo, kot jo ima sedanja.Torej želi ministrica za notranje zadeve delati neko drugo oziroma drugačno državo? Težko bi rekel, da to želi, je pa prepričana, da mora na svojem področju narediti vse, in ne upošteva širšega, tudi mednarodnopolitičnega konteksta. Res pa je, da je reševanje begunske problematike v celotni Evropski uniji shizofreno in da so stvari začele nekoliko delovati šele, ko smo vzpostavili kanale sodelovanja med posameznimi državami.Imate v parlamentu toliko vpliva oziroma somišljenikov, da lahko preprečite sprejem zakona, ki bi bil v nasprotju z ustavo oziroma mednarodnim pravnim redom? Dejstvo je, da se zakonodaja sprejema v parlamentu in da so bili dosedanji poskusi, ki so šli zunaj ustavnega okvirja, na koncu postavljeni znotraj njega. Ne moreš pa nikoli vnaprej reči, kako se bodo stvari iztekle. Konec koncev o takšnih zadevah razsoja ustavno sodišče, če to ni dovolj, pa evropsko sodišče za človekove pravice.Zakon o nalogah in pooblastilih policije in zakon o nadzoru državne meje, s sprejemom katerih bi po oceni informacijske pooblaščenke uzakonili množični nadzor oblasti nad civilnim prebivalstvom, ste poslanci SMC v prvem branju podprli. Pri prvem branju gre zgolj za obravnavo osnutka besedila, kar pomeni, da poslanci posameznih členov in utemeljitev ne spreminjajo. V drugem branju se nato preverja vsak člen posebej, z amandmaji jih je mogoče popraviti in spraviti znotraj ustavnih okvirov. Če predlog, ki ga je predložila vlada, parlament v prvem branju zavrne, ji s tem skorajda izreče nezaupnico. Zato ga poslanci v tej fazi praviloma vedno potrdijo, pri nadaljnji obravnavi pa poskušajo narediti tisto, kar mislijo, da je prav. Konec koncev je zakonodajalec državni zbor, in ne vlada.Torej boste predloga zakonov o policijskih pooblastilih in o nadzoru državne meje poslanci spremenili z amandmaji? Pri spornih členih bodo gotovo vloženi amandmaji. Sicer obstaja tudi človekova pravica do varnosti, a v primeru, ko gre za osebno varnost. Drugi vidiki varnosti niso na isti stopnji, kot so človekove pravice. Naša ustava je postavljena tako, da so v ospredju človekove pravice, nato pa pride na vrsto država; vključno s koncepti, ki so z njo povezani. V prejšnjem sistemu je bilo ravno obratno.Kje pa vidite mejo med varnostjo posameznika in drugimi človekovimi pravicami? Bomo zaradi varnosti povsem žrtvovali osebno svobodo, nas bo lahko Veliki brat nenehno nadzoroval? Ta meja se zgodovinsko spreminja in je odvisna od družbenih bojev. Mislim, da lahko tudi v sedanji situaciji najdemo neko ravnotežje med poseganjem v pravice zaradi varnosti na eni strani in ohranjanjem človekovih pravic, torej tudi določene stopnje zasebnosti, na drugi. Sum pa vsekakor ne more biti dovolj velik razlog za poseganje v človekove pravice.Le redke občine pri nas so pripravljene sprejeti begunce. Mnogo pogostejša je slika, ko občani protestirajo že ob sami omembi možnosti, da bi begunce naselili v njihovi bližini; in to celo v primerih, ko gre za mladoletnike brez spremstva. Kakšna družba postajamo? V politiki sem doživel že marsikatero razočaranje – eno od njih je povezano prav z omenjenim ravnanjem ljudi. Zavedam pa se, da je treba strahove ljudi odpravljati tako, da z njimi vzpostaviš neposreden stik in jim prisluhneš. V nasprotnem primeru ostane zgolj strah in v imenu strahu so ljudje pripravljeni marsikaj narediti. Tudi stvari, katerih posledic se ne zavedajo.Ste si ob vstopu v politiko predstavljali, da je ta takšna, kot jo doživljate zdaj? Ne. Ko sem šel v politiko, si nisem predstavljal, da bomo soočeni z izzivi, ki so lahko tako usodni za prihodnost države. Če bi naša opcija naredila korake, ki bi bili preveč restriktivni ali bi pomenili odstopanje od protifašističnih temeljev Evrope, bi bilo to zelo, zelo težko popraviti.Torej ima levica v sedanjem trenutku precej večjo odgovornost, kot jo ima desnica? Vsekakor ima večjo odgovornost, da ne zbezlja, tako kot je zbezljal drugi del Evrope.Kam gre torej Evropa? Evropa izgublja svojo vest. Vest Evrope je Svet Evrope oziroma evropsko sodišče za človekove pravice, vse več tudi zahodnih držav pa odločitev tega sodišča ne spoštuje. Na srečo med njimi ni Slovenije. Naša država poskuša izpolniti njegove razsodbe, hkrati pa ne želimo ponoviti zgodb, kakršna je bila na primer zgodba z izbrisanimi, ko je treba reševati stvari za dvajset let nazaj, trpljenja ljudi pa ne moreš nikoli v celoti popraviti.Evropska unija ne premore niti minimalnega skupnega humanitarnega in solidarnostnega imenovalca. Lahko sedemindvajseterico povežejo gospodarska rast, delovna mesta ter notranja in zunanja varnost? To ni dovolj. Takšne zveze vedno potrebujejo neko vezivo. Vprašanje človekovih pravic na ravni Sveta Evrope je vprašanje minimalnih skupnih standardov, torej najmanjšega skupnega imenovalca.Predsednik države Borut Pahor je dejal, da bo Evropska unija federalna ali pa je ne bo. Kako vi vidite prihodnost EU? Že sama omemba besede federalna pomeni mahanje z rdečo cunjo pred bikom; ne samo pri nas, temveč tudi v številnih drugih državah. Vsekakor je treba Evropsko unijo utrjevati in širiti, bojim pa se, da prihodnje leto, ko bodo v številnih pomembnih državah članicah volitve, kakšnega napredka na tem področju ne bo.Osrednji projekt sedanje vlade je zdravstvena reforma... Zdravstvena reforma je eden njenih osrednjih projektov, bodo pa jo ljudje najbolj občutili. Tako v primeru, če nam bo uspelo, kot tudi, če nam ne bo.Koliko pa je sploh možnosti, da je kakšna resna reforma v sedanjem mandatu uspešna? Do volitev je le še leto in pol. Zdravstvena reforma bo lahko uspešna, če bodo pomembni akterji – zlasti zdravstveno ministrstvo in zdravstvena zavarovalnica – igrali isto igro. Če je ne bodo, možnosti za uspeh ni.Državni zbor bo v začetku prihodnjega leta odločal o predlogu za imenovanje Marjana Sušlja, ki začasno vodi zdravstveno zavarovalnico, na mesto generalnega direktorja ZZZS. Menite, da bosta Sušelj in ministrica Kolar-Celarčeva lahko igrala isto igro in ga bo torej SMC podprla? Glede na to, koliko pomoči je bila ministrica deležna pri pripravi zdravstvene zakonodaje, mislim, da je situacija zdaj boljša, kot je bila v času prejšnjega vodje zdravstvene zavarovalnice Sama Fakina.Je ministrica za zdravje pri pripravi zdravstvene reforme dovolj učinkovita? Osrednji reformni zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je doslej pripravila le v obliki izhodišč, priložila ni nobenih izračunov. Če hočemo, da bo zdravstvena reforma vsaj do neke mere izpeljana, nam ne preostane nič drugega, kot da podpremo ministrico Kolar-Celarčevo. Kakršnakoli drugačna odločitev bi pomenila, da smo se že predali.Je to glavni razlog, da premier Cerar ministrico tako odločno podpira? Da. Premier Cerar ima dva ključna projekta: eden je drugi tir, drugi pa zdravstvena reforma. Narediti mora vse, da bo zadeve premaknil z mrtve točke.Če bo ministrica vendarle prišla s predlogom zdravstvene reforme, se bodo težave šele zares začele. Na dan bodo prišli najrazličnejši interesi. V intervjuju za Objektiv pred letom in pol ste dejali, da je na področju energetike znotraj SMC vsaj pet različnih lobijev. Koliko pa jih je na zdravstvenem področju? Mislim, da v SMC lobijev na zdravstvenem področju ni. Dejstvo pa je, da je v zdravstvu zelo veliko akterjev in da je zelo težko stvari premakniti, če delaš proti volji vseh.Menite, da so druge koalicijske stranke z lobiji na tem področju močneje povezane? Recimo, da imajo nekateri akterji na zdravstvenem področju večjo podporo v drugih koalicijskih strankah. V SMC podpiramo ministrico.Katere akterje imate v mislih? Predsednika zdravniške zbornice Andreja Možino, ki je pred dnevi Slovenijo zatožil evropski komisiji? Najverjetneje je gospod Možina kateri drugi politični opciji bližje kot nam.Kaj lahko zdravstvena reforma prinese SMC? Z njo bi predvsem izpolnili dano zavezo, da bomo skrajšali čakalne vrste. Te so problem in njihovo skrajšanje bi vsi opazili. Dobri gospodarski kazalniki so zelo abstraktna zadeva, rešitve v zdravstvu pa bi bile zelo konkretne.In bi lahko pomembno vplivale na rezultat SMC na prihodnjih volitvah? Seveda. Na zdravstvenem področju je treba omeniti še ministričino odločno vztrajanje pri javnem zdravstvu. Pri tem ima sicer podporo znotraj koalicije – vsaj na načelni ravni, pri konkretnih zadevah pa je nekoliko drugače. Tako so se razlike na primer pokazale pri zakonu o lekarniški dejavnosti.Parlament je na decembrski seji razširil krog upravičencev do brezplačnih šolskih kosil. Čeprav so takšno rešitev predlagali poslanci Združene levice in jo je SMC podprla šele po odmevnem pozivu nevladnih organizacij, zdaj vaša stranka glasno izpostavlja svoje zasluge. Problem največje koalicijske stranke je, da običajno pokasira vse negativno, ker pač mora slediti glavni liniji v vladi. Ker pa je končni razplet odvisen od nje, odločitve spreminja hitreje kot druge stranke in je to tudi bolj opazno. Noben ukrep ne more biti izpeljan, če se največja stranka s tem ne strinja, razen v primerih, ko poskušajo vsi drugi v parlamentu glasovati proti SMC. Zadnje takšno glasovanje je bilo glasovanje o predlogu sodnega sveta za imenovanje Aleksandra Karakaša za vrhovnega sodnika. Na koncu je bila zgolj SMC tista, ki je poskušala ravnati odgovorno.Kje v slovenskem političnem prostoru je SMC? Pravzaprav največja vladna stranka še vedno nima neke jasno prepoznavne identitete. Po ideološki opredelitvi je SMC socialno-liberalna stranka. Torej ni klasična liberalna stranka, ki bi prisegala zgolj na trg, nikakor pa ne želi biti neoliberalna stranka. Socialni del je pomemben in morda ga najbolj nazorno pojasnjuje naš prispevek k vpisu vode v ustavo. Pomembno je, da so vodni viri javno dobro v upravljanju države. Nihče si jih ne sme lasti: niti država niti korporacije. Če obstaja višek virov, pa je te mogoče tržiti, saj so lahko tudi strateška dobrina. V samem izhodišču naše vizije razvoja države je pravna država. Veste pa, kakšen vik in krik zganjajo nekateri pri tem vprašanju in kako daleč od pravne države smo po javni percepciji – tudi zaradi delovanja nekaterih sil v našem političnem prostoru. Pomemben poudarek naše stranke so človekove pravice, kjer pa za uskladitev stališč potrebujemo nekaj več časa. Še zlasti imamo težave pri razumevanju manjšin, a smo na koncu doslej še vedno sprejeli pravilno odločitev.Zakaj pa ni SMC pobudnica teh pravilnih rešitev? Pri izenačevanju pravic raznospolnih in istospolnih parov ste na primer z veliko težavo podprli predlog Združene levice. SMC je stranka, ki je nastala relativno hitro in torej potrebuje več časa za notranje usklajevanje. Poleg tega gre za veliko stranko, znotraj katere je potrebno več dogovarjanja kot pri stranki oziroma zvezi, ki ima šest poslancev. Pritiski in prehitevanja nikomur ne koristijo, saj brez glasov SMC takšnih zakonov ni mogoče sprejeti. Sicer pa se je v opoziciji veliko laže poenotiti, saj lahko v takšni vlogi predlagaš tudi nemogoče stvari.Prvak SDS Janez Janša že dve leti napoveduje skorajšnji padec Cerarjeve vlade. To pomeni, da bo ta obstala.Torej Janša ohranja levico? Ohranja obstoječe razmerje v političnem prostoru in v SDS.Če ne bi bilo Janševih Slovenskih demokratov, bi se verjetno pojavila kakšna nova desna stranka, ki bi bila morda še bolj radikalna, kot je SDS. Saj se tudi zdaj pojavljajo. Primčevo Gibanje za otroke in družine je v številnih pogledih bolj desna stranka, kot je SDS. Tako desna, da celo nasprotuje nekaterim načelom in vrednotam, ki jih varuje slovenska ustava.Bi bila povezava Janševe SDS in Primčevega gibanja lahko nevarna kombinacija? Upam, da takšna kombinacija v parlamentu ne bo nikoli dobila ustavne večine. Zavedam se namreč, da se desnica ni sposobna samoomejiti. Levica se je to doslej še vedno bila.V zadnjem času je celo Ljudmila Novak jasno povedala, da NSi ne bo šla v koalicijo s SDS, če bo na njenem čelu Janez Janša. Lahko to napove tudi SMC ali bi bila vendarle možna koalicija SMC – Janševi Slovenski demokrati? Če lahko to napove Ljudmila Novak, najverjetneje lahko to rečemo tudi mi.Kako trdna je sedanja koalicija? Pri pogajanjih s Fidesom se je prvič zazdelo mogoče, da bi ta razpadla. Koalicija je toliko trdna, da lahko zruši samo sebe, ne more pa je zrušiti opozicija.Torej jo lahko zruši Karl Erjavec? Razmerja sil v koaliciji poznate. Mislim, da je Karl Erjavec sam ne more zrušiti – strinjati se mora vsaj še enajst njegovih poslancev. To pa vendarle ni tako preprosto.Bi kateri od strank ustrezale predčasne volitve? Razen tisti, ki volitve kar naprej kliče, verjetno ne.Bi Janši predčasne volitve ustrezale? Morda bi bil po njih, če bi zmagal, nekaj časa na čelu svoje stranke trdnejši.Janša predvideva, da bo sedanja koalicija še izvolila ustavne sodnike, potem pa je botri iz Foruma 21 ne bodo več potrebovali. V naslednjem letu čaka državo še kar nekaj pomembnih projektov in bilo bi zelo neodgovorno, če ne bi imeli delujoče vlade.So se pogovori o novih ustavnih sodnikih že začeli? Ja. Iskreno upam, da bodo kandidati čim boljši in da bo predsednik države Borut Pahor, če bo ocenil, da na listi manjka kdo od zelo kakovostnih pravnih strokovnjakov, tega nagovoril h kandidaturi.Menite, da bi moralo biti ustavno sodišče, kolikor je pač mogoče, politično uravnoteženo? Predvsem je pomembno, da so ustavni sodniki pokončni ljudje in da so na ustavnem sodišču zastopani posamezni vidiki prava. Da torej sodniki, ki so strokovnjaki za kazensko pravo, gospodarsko pravo, mednarodno pravo, evropsko pravo, ustavno pravo..., dobijo v razpravah, ki se nanašajo na njihovo področje, večjo težo.Prihodnje leto bodo predsedniške volitve. Nekateri v SMC želijo, da bi bili kandidat največje vladne stranke vi. Funkcijo predsednika državnega zbora nameravam še naprej opravljati stoodstotno. Tisto, kar ta trenutek vem, je, da bom razpisal volitve predsednika republike. Nisem se še odločil, kdaj jih bom razpisal, je pa ta odločitev v moji pristojnosti. Drugo prepustimo času. Mislim, da sem na sedanji funkciji tako za SMC kot za koalicijo pomembnejši, kot bi bil na tisti drugi, z odhodom na katero bi se me morda kdo hotel znebiti.Sedanji predsednik Borut Pahor je že napovedal ponovno kandidaturo za predsednika države. Je razlog, da se ne boste podali v predsedniško tekmo, tudi zelo majhna možnost, da ga premagate? Se vam zdim šleva oziroma človek, ki beži pred izzivi? Prej obratno. Rad se spopadam z njimi. A kot sem dejal: sem predsednik državnega zbora in to funkcijo želim opravljati še naprej v korist ljudi. Torej trenutno nimam časa za volilno kampanjo.Kako vidite parlament v prihodnjem letu? Bo SDS nadaljevala z dosedanjim tempom vlaganja interpelacij in poslanskih vprašanj, pričakujete še kakšen predlog za vašo razrešitev s čela državnega zbora? To so pričakovane zadeve. Pogoji zanje so zdaj lažji, kot so bili na začetku mandata. SDS ima sicer premalo poslancev za sklic izrednih sej, odkar imamo nepovezane poslance, ki ji pri nekaterih zadevah pomagajo, pa je lovišče odprto.Dejali ste, da ne bi šli več v predavalnico, če bi podprli sporno besedilo zakona o mednarodni zaščiti. V katerem primeru pa bi rekli, da se ne greste več politike? To je težko vprašanje in o njem še nisem razmišljal. Verjetno bi politiko zapustil, če bi absolutno zmagali tisti, ki jih skrbijo zgolj njihovi interesi. Drugače pa na aktualni funkciji ni počitka in se grem politiko na polno, vsak dan.


VSL sodba I Cp 1717/99 VSL47067 ZZZDR člen 51, 51/2, 59, 59/2, 51, 51/2, 59, 59/2. ugotovitev skupnega premoženja Ob ugotavljanju deleža na skupnem premoženju sodišče upošteva prispevke obeh zakoncev, ki so plod dela v času trajanja zakonske zveze ter upošteva tudi vse okoliščine po 2. odst. 59. čl. ZZZDR. VSL sklep I Cp 2164/2000 VSL44932 ZD člen 131, 145, 192, 131, 145, 192. skrbnik zapuščine - upravljalec Dediči so neznani, kadar se ne ve, ali je kaj dedičev, ne pa, če je med njimi spor o obstoju dedne pravice. VSL sklep II Cp 254/2001 VSL45080 ZPP člen 8, 366, 8, 366. motenje posesti - odgovor na pritožbo - postopek - dokazna ocena V pritožbenem postopku proti sklepu se ne uporabljajo določbe o odgovoru na pritožbo, zato sodišče druge stopnje odgovora ni upoštvalo in tudi ni priznalo stroškov zanj. V novem postopku mora sodišče ponovno oceniti vse dokaze, vsakega posebej in v zvezi z drugimi ter nato odločiti po svoji vesti in na podlagi svojega prepričanja glede na uspeh celotnega postopka, ne pa le dopolniti dokazno oceno z razlogi o dokazih, ki jih je dodatno izvedlo v novem postopku. VSL47084 ZAP člen 5, 31, 5, 31. VSL sklep II Cp 271/2001 VSL45539 ZIZ člen 271, 271/2, 271, 271/2. začasna odredba - zastavna pravica VSL sklep I Cp 1/2001 VSL44941 ZOR člen 161, 161/1, 161, 161/1. povzročitev škode - krivdna odgovornost - silobran Ker sodišče prve stopnje, kljub trditvi, da je toženec tožniku škodo povzročil v silobranu in ugotovitvi, da je bil tožnik močno nadležen in nasilen, obravnavane zadeve ni razjasnilo v luči zatrjevanega silobrana, je dejansko stanje ostalo nepopolno ugotovljeno. VSL sklep II Cp 1674/2000 VSL45177 ZPP člen 158, 158/1, 163, 163/7, 158, 158/1, 163, 163/7. zahteva za povrnitev stroškov - ustavitev postopka - domneva umika tožbe Če sodišče ustavi postopek zaradi domnevnega umika tožbe, odloča o pravočasno vloženi zahtevi za povrnitev stroškov po določbi 158/1 člena ZPP. VSL sklep II Cp 224/2001 VSL45542 ZPP člen 318, 318/1, 318/1-3, 339, 339/2, 339/2-7, 318, 318/1, 318/1-3, 339, 339/2, 339/2-7. zamudna sodba - zahtevek VSL sklep I Kp 1074/2000 VSL21725 ZKP člen 371, 371/1, 371/1-3, 442, 442/1, 442/2, 371, 371/1, 371/1-3, 442, 442/1, 442/2. Ker nobena od vrnjenih povratnic ne potrjuje, da je bil obdolženec obveščen o datumu glavne obravnave, sodišče prve stopnje ni ravnalo pravilno, ko je kljub ugotovitvi, da je bil obdolženec tekom kazenskega postopka že dvakrat zaslišan in da zaradi tega njegova prisotnost na glavni obravnavi ni več potrebna, glavno obravnavo opravilo in zaključilo brez njegove prisotnosti. Pritožbeno sodišče je zato ugodilo pritožbi njegove zagovornice ter zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka izpodbijano sodbo razveljavilo. VSL sodba II Cp 139/2001 VSL45100 SZ člen 58, 58. najemna pogodba - smrt lastnika - najemno razmerje Najemna pogodba s smrtjo lastnika ne preneha veljati, temveč se nadaljuje z njegovimi dediči, če ni bilo drugače dogovorjeno. Zato najemnik od smrti lastnika dalje, s katerim je sklenil najemno pogodbo, ne uporablja stanovanja brez pravnega naslova. VSL sodba I Cp 1355/2000 VSL44937 tožba na izpraznitev stanovanja - nezakonita uporaba stanovanja VSL sodba I Cp 2149/99 VSL48663 ZOR člen 210, 211, 210, 211. neupravičena pridobitev - podlaga Ker je odškodnino odmeril in sklepom naložil v plačilo organ Košarkaške zveze Slovenije, katere članici sta obe pravdni stranki, ob pravilni uporabi materialnega prava ni mogoče zaključiti, da je bil prehod sredstev na toženo stranko brez pravne podlage (210. člen ZOR). VSL sodba II Cp 27/2001 VSL45513 Za določitev prispevka vsakega od staršev k preživljanju otroka ni odločilno premoženjsko stanje gospodinjstev, v katerih živita preživninski zavezanec in upravičenec, temveč dohodki in stroški vsakega od staršev za lastno preživljanje ter preživljanje eventualnih ostalih otrok ter potrebe otroka. VSL sodba I Cp 696/2000 VSL47068 ZOR člen 18, 18. Posrednik, ki se ukvarja s posredovanjem pri prodaji nepremičnine, ne ravna s potrebno profesionalno skrbnostjo, če ne preveri obstoja izkazane verige prodajnih pogodb za stanovanje, ki v zemljiški knjigi ni bilo vpisano, in ne preveri, ali je predložena prodajna pogodba takšna, da bi bilo na podlagi nje mogoče doseči vpis v zemljiško knjigo (izvirnik prodajne pogodbe z overjenim podpisom prodajalca). VSL sodba II Cp 1380/99 VSL45226 ZTLR člen 33, 33. SZ člen 112, 117, 112, 117. lastninjenje in privatizacija stanovanj - pridobitev lastninske pravice Tožena stranka, ki je kupila družbeno pravno osebo kot stečajnega dolžnika, s tem še ni pridobila lastninske pravice na stanovanju, na katerem je imela družbeno pravna oseba pravico uporabe. Za pridobitev lastninske pravice na podlagi pravnega posla je namreč potrebna še pridobitni način (vknjižba). Ker ta ni bila izvedena, je tožena stranka pridobila le pravico uporabe ter so izpolnjeni pogoji iz 112. člena SZ. VSL sklep I Cp 186/2001 VSL47082 ZTLR člen 70, 70/2, 75, 70, 70/2, 75. motenje posesti - posredna in neposredna posest - varstvo VSL sklep II Cp 1421/99 VSL45101 ZPP (1977) člen 288, 288. ZIP člen 48, 50, 51, 54, 57, 48, 50, 51, 54, 57. nedopustnost izvršbe - pogoj - napotitveni sklep - procesna predpostavka Tožba za nedopustnost izvršbe je predvidena s posebnim predpisom, ki določa primere in pogoje, ki morejo biti izpolnjeni, da se taka tožba lahko vloži. Napotitveni sklep izvršilnega sodišča je zato procesna predpostavka za dovoljenost tožbe za nedopustnost izvršbe. VSK sodba I Cp 90/2001 VSK00566 ZOR člen 966, 966. zastava - ustanovitev zastavne pravice - odplačnost pogodbe Če iz pogodbe o ustanovitvi zastavne pravice ni razvidna odplačnost tega posla, mora tisti, ki se na odplačnost sklicuje, to dokazati. VSL sklep I Cp 246/2001 VSL47175 ZZK člen 21, 69, 82, 21, 69, 82. predlog za vpis - listina Vknjižba lastninske pravice se dovoli (samo) na podlagi javne ali zasebne listine, v kateri je nepremičnina označena s podatki, s katerimi je vpisana v zemljiško knjigo, in ki vsebuje veljaven pravni temelj. Predlagatelj mora predpisane listine priložiti predlogu, sicer sodišče ne poziva na popravo predloga in predlog zavrne. VSL sklep II Cp 1628/2000 VSL45082 razveza pogodbe o dosmrtnem preživljanju - odpadla podlaga - neupravičena obogatitev Kondikcijski zahtevek iz 4. odst. 210. čl. ZOR predpostavlja doseženo korist stranke. Če z izvršitvijo dejanja korist ni bila dosežena, kondikcijski zahtevek ni utemeljen.


Pri otrocih je treba zagotoviti, da pastilo znajo raztapljati v ustih. Nasvet za sladkorne bolnike: ena pastila vsebuje 391 mg saharoze, kar ustreza 0,03 BU (krušnim enotam).


MZ: Decembrska akcija Slovenija piha 0,0 za več varnosti v prometu :: MOSA Prva stran | Novice in članki | MZ: Decembrska akcija Slovenija piha 0,0 za več varnosti v prometu MZ: Decembrska akcija Slovenija piha 0,0 za več varnosti v prometu 3. 12. 2019 | Mosa | novica Začela se je tretja in obenem letošnja zadnja nacionalna preventivna akcija za preprečevanje vožnje pod vplivom alkohola, drog in drugih psihoaktivnih snovi v prometu, ki jo koordinira Agencija za varnost prometa v sodelovanju z Ministrstvom za zdravje, Policijo ter nevladnimi organizacijami. Z akcijo želijo na javnost znova nasloviti pomembno opozorilo: »Alkohol, droge ali druge psihoaktivne snovi močno vplivajo na naše psihofizične sposobnosti in znatno poslabšajo možnosti za varno sodelovanje v prometu!« Javnost želijo s skupno akcijo spodbuditi k ničelni toleranci do uporabe teh snovi, ki imajo v prometu usodne posledice. Akcija bo potekala ves december, saj gre za zadnji mesec v letu, ki ga zaznamujejo številna praznovanja in zabave. V tem času bo policisti vse do 31. decembra poostreno nadzirali psihofizično stanje voznikov na slovenskih cestah, do 20. decembra pa si lahko tisti, ki bodo napihali 0,0, prislužijo vstopnice za obisk koncerta. Vir novice: https://www.gov.si/novice/decembrska-akcija-slovenija-piha-00-za-vec-varnosti-v-prometu/


Ta odlok določa pogoje in način oskrbe s pitno vodo, gospodarjenje z objekti in napravami, ki služijo oskrbi s pitno vodo iz javnega vodovodnega omrežja (v nadaljevanju: javnega vodovoda) ter zahteve za oskrbo s pitno vodo, ki morajo biti izpolnjene pri opravljanju storitev obvezne občinske gospodarske javne službe varstva okolja oskrbe s pitno vodo (v nadaljnjem besedilu: javna služba) in pri lastni oskrbi s pitno vodo.


Protestniki so v prestolnici zapeljali mimo poslopja državnega zbora. Mirne proteste, ki jih je organizirala Anarhistična pobuda Ljubljana in še 23 drugih skupnosti in nevladnih organizacij, so spremljali policisti. Woo pic.twitter.com/qgRgSLjYrm— Aleksandra Ilijevski (@AleksandraSth) May 1, 2020 Nekaj tisoč... pic.twitter.com/mOx5NwjZ4A— Andraz Rozman (@AndrazRozman) May 1, 2020 Na shodu se je po podatkih policije zbralo približno 3500 kolesarjev in nekaj pešcev. Kolesarji so se vozili po ulicah v središču mesta, nekaj jih je bilo tudi na Trgu republike. Policisti so na kraju opravljali naloge za varovanje državnega zbora, vzdrževali javni red in mir, zagotavljali varnost prometa in nadzor nad upoštevanjem odloka o začasni splošni prepovedi gibanja in zbiranja ljudi na javnih mestih in površinah. Policisti so udeležence javnega zbiranja opozarjali, naj upoštevajo ukrepe določene z odlokom za preprečevanje in širjenje nalezljive bolezni. Dogodek je potekal mirno, so pa policisti zaprli več ulic v okolici za zagotovitev varnosti vsem udeležencem v cestnem prometu, je pojasnila tiskovna predstavnica Policijske uprave Ljubljana Aleksandra Golec. Shod ni bil prijavljen in organizator policiji trenutno ni znan. Policisti trenutno niso izvedli še nobenih ukrepov, a nadaljujejo zbiranje obvestil in bodo v primeru dodatno zaznanih prekrškov ali kaznivih dejanj ukrepali v skladu z zakonodajo oziroma obvestili zdravstveni inšpektorat. Protesti so potekali tudi v Mariboru in drugih slovenskih mestih. Protestniki sicer opozarjajo, da oblast in kapitalizem ponujata zgolj izkoriščanje in zatiranje, sami pa želijo med ljudmi vzpostaviti vzajemno pomoč, solidarnost in antiavtoritativnost. »V tednih, ko se kot družba solidarno odzivamo na izzive epidemije, vlada Janeza Janše pod krinko boja proti virusu uvaja izredne razmere in vsakodnevno krati naše svoboščine," so zapisali pobudniki v pozivu na danšnji protest. Vse to nima veze z bojem proti epidemiji, temveč kaže na željo aktualne oblasti po vpeljavi avtokratske vladavine, militarizaciji družbe in utrjevanju privilegijev peščice, ki imajo v tej družbi v rokah oblast in bogastvo. Vsemu temu kličemo NE,« so organizatorji protesta zapisali na facebooku. !". Že opoldne pred parlamentom pridržali Ladislava Troho Že opoldne se je sicer pred DZ po podatkih policije zbralo precej manj, okoli 100 ljudi, zaradi kršenja javnega reda in miru pa so policisti sprva pridržali in nato izpustili organizatorja protesta, predsednika Gibanja Osveščeni prebivalci Slovenije Ladislava Troho. Kot je gibanje zapisalo na Facebooku, je vlada njihovo prvo zahtevo s sprostitvijo gibanja med občinami že izpolnila. Še vedno pa zahtevajo, da vlada takoj nepreklicno odstopi.


source: CulturaX

text: Intervencijski dron FOTOKITE SIGMA Fotokite Sigma. Sistem za ozaveščanje o situaciji za prve enote na kraju nesreče, požara ali drugega dogodka.Osredotočite se na svoje poslanstvo. Drastično izboljšajte situacijsko zavedanje vaše ekipe. Fotokite Sigma... Vtič v sili je preprosto priključen v polnilno vtičnico avtomobila in simulira postopek polnjenja. V tem trenutku vsi električni avtomobili preklopijo pogonsko prestavo v položaj "P" in aktivirajo električno parkirno... Reševalni čoln NIXUS RBT Napihljiv reševalni čoln namenjen za reševanje na vodi in ledu. Izdelan iz trde PVC tkanine z ravnim dnom, prav tako iz napihljive tkanine. DESMI MINI-MAX je samonastavljiv posnemalec, ki je sposoben zajeti široko paleto olj in izdelkov, ki plavajo na vodni površini, tudi če so onesnaženi z ostanki. Zbiralec plavajočih odpadkov SEABIN Od leta 2015 je Poralu Marine vključen v razvoj in proizvodnjo plavajočega zbiralnika oceanskih odpadkov, ki ga je izumil avstralski zagon Seabin Ltd.Potem, ko je uporabil pomembne raziskovalne in razvojne vire za...


Na Grüntu potrgali grozdje samorodnice - Slovenske novice Za rast in razvoj jagod ni obvezno škropljenje. Za lastne društvene namene so pridelali sladek mošt, ki bo ob martinovem postal mlado vino. FOTO: Jože Žerdin 26.10.2021 ob 01:00 Pridni in marljivi člani Turističnega društva Cven pri Ljutomeru so pred leti na prireditvenem prostoru na Grüntu posadili cepiče samorodnice, od jurke do klintona, prav tako cepič potomke žametne črnine z mariborskega Lenta, ob vinski trti pa naredili brajde. V društvu so ponosni, da so ohranili samorodnico. Vse leto so jo negovali, za rast in razvoj grozdnih jagod ni obvezno škropljenje, le bdeti je bilo treba nad njo. Zdaj pa je prišel čas trgatve, člani društva so grozdje ročno potrgali pa potem zmleli, nato pa na prireditveni prostor pripeljali stiskalnico, in kmalu je v plastično posodo pritekel sladek mošt, ki so ga kajpak vsi poskusili, potem pa nalili v sode. Ponosni so, da so ohranili samorodnico. Okoli martinovanja bo mošt z Grünta postal mlado bio vino. Ob koncu so se še poveselili in nazdravili z lanskim vinom ter uživali v domačih prleških dobrotah, manjkala ni niti prleška tünka. grozdje trgatev Cven pri Ljutomeru


source: fineweb

text: Šempeter v Savinjski dolini leži v osrčju Slovenije. V prazgodovini je skozi dolino vila jantarska pot z Baltika v Italijo, pozneje je vodila skozi Šempeter rimska cesta Emona–Celeia–Petovio. Šempeter je znan predvsem po rimski Nekropoli, kjer si lahko ogledate izredno lepo ohranjene rimske izkopanine – nagrobnike bogatih meščanov iz Celeie; ter po jami Pekel – pravemu kraškemu biseru sredi Štajerske, ki ga je izdolbel potok Peklenščica. Ime jame izvira iz vraževerja domačinov, ki so v skalovju ob vhodu v jamo videli figuro peklenščka in si predstavljali, da tam vodijo vrata v pekel. Središče Šempetra krasi mestni grb, ki so ga v tehniki mozaika izdelali učenci OŠ Šempeter v Savinjski dolini. Grb v obliki ščita po dolgem delita dve poševni črti, ki simbolizirata nekdanjo rimsko cesto in sodobno avtocesto ter kažeta na povezanost Šempetra z ostalimi kraji. Zelena in zlata sta osnovni barvi grba in simbolizirata dolino ter zeleno zlato v njej – hmelj. V središču grba je grobnica Enijcev z motivom ugrabitve Evrope, ki simbolizira prehod v boljše življenje. (Vir: spletna stran TD Šempeter). Znameniti meščani : Košarkaša - Beno in Samo Udrih Jože in Cita Galič - glasbenika. Turistično društvo : Turistično društvo Šempeter v Savinjski dolini Ob rimski nekorpoli 2 03 700 20 56 www.td-sempeter.si GPS Northing (N) : 46,2562 GPS Easting (E) : 15,1221


Naj vzamejo mi dušo, morda še srce, čutiti mi ne bo treba le...


text: Orion (ozvezdje) Orion je ozvezdje sedmih zvezd, razporejenih v štirikotnik z nizom treh zvezd na sredini. Tem trem zvezdam pravimo Orionov pas. Videti je, kot da se Orion premika proti zahodu, sledi pa Sirij iz ozvezdja Velikega psa. Orion je med decembrom in marcem najsvetlejše ozvezdje na nebu. V tem obdobju leži na jugu. Njegovo značilno obliko so poznale starodavne kulture po vsem svetu in okrog nje spletle številne legende. Stari Grki so si pripovedovali zgodbo o velikim lovcu Orionu, ki je v družbi zvestega psa Sirija neutrudno raziskoval gozdove. Nekega dne je Orion zagledal sedem sestrskih zvezd - Plejade. Sledil jim je, saj se je z eno izmed njih želel poročiti. Prestrašene deklice so mu ušle in na pomoč poklicale poglavarja bogov, Zevsa. Ta jih je spremenil v ptice, da so lahko odletele, Orion pa je znova ostal sam.


»Če začnem pri prvih Ipavčevih kulturnih dnevih, kjer sem sodelovala že pri nastanku programa – organizirala sem glasbeni projekt Musica Academica, ki je bil že prvo leto tako uspešen, da smo ga nato še dvakrat ponovili, letos čaka že na četrto izvedbo. To je koncert šentjurskih študentov glasbe in glasbene pedagogike. Ideja se je leta 2015 porodila mojemu glasbenemu prijatelju Urbanu Kolarju, študentu trobente. Menil je, da se šentjurski študentje glasbe premalokrat predstavijo v svojem domačem kraju, kar je (bilo) nedvomno res. Razvila sva ta koncept, občinstvo ga je zelo dobro sprejelo, zato je koncert postal že tradicionalen. Vsako leto kakšen glasbenik diplomira, zato ne more več nastopiti, pride pa kakšen nov študent, tako da je zasedba nastopajočih vsakič drugačna in instrumentalno zelo pestra. Zelo me veseli, da imamo tudi dva študenta kompozicije, ki prispevata svoja dela. Na ta način šentjurska publika spoznava, da smo res pravi dediči skladateljev Ipavcev in negujemo glasbo tudi na akademskem nivoju. Ljudje so nad našimi študenti, večina jih študira v tujini, navdušeni. Zato sem na ta projekt zares ponosna.


Integralis d.o.o. | storitveni_projekti STORITVENI V podjetju Integralis d.o.o. smo izvedli veliko zahtevnih projektov, kjer smo uporabili širok nabor znanj in jih prilagodili zahtevam posameznih projektov. Poleg znanja in dolgoletnih izkušenj nas odlikujejo učinkovito vodenje projektov, tesno strokovno sodelovanje s principali in stalna vlaganja v izobraževanje naših strokovnjakov. V Integralisu se zavedamo, da je vsako podjetje sposobno začeti projekt, ni pa ga vsako podjetje sposobno uspešno zaključiti. Ravno zanesljivost je ena od naših vrednot, ki že skoraj 30 let predstavlja ključno vodilo pri naših projektih. Naši strokovnjaki vam lahko svetujejo in nudijo podporo v celotnem procesu IT načrtovanja in arhitekture omrežja, uporabe Microsoft rešitev, virtualizaciji, rešitvah za neprekinjeno poslovanje in drugih področjih. Projekti Microsoft rešitev in infrastrukture Sodobno poslovanje skorajda ni mogoče brez izdelkov podjetja Microsoft. Naši strokovnjaki vam lahko nudijo pomoč pri načrtovanju, upravljanju in uporabi skoraj vseh izdelkov podjetja Microsoft, od strežnikov in strežniških aplikacij, podatkovnih baz (SQL), BI rešitev (SharePoint), pa vse do upravljanja delovnih postaj. Rešitve lahko postavimo na lokaciji naročnika (On-Premise) ali v oblaku (Cloud). Naročnik se lahko odloči za nakup programske opreme ali najem Office365 in Azure storitev. Na željo naročnika lahko upravljamo tudi Microsoft portale. V sklopu Office365 lahko tako npr. skrbimo za nove skupine uporabnikov (Teams), dodeljujemo licence, vloge in pravice, dodajamo poštne predale, shrambe (Onedrive) in upravljamo SharePoint portale. Rešitve Office365 so prilagojene sodobnim zahtevam poslovanja “v oblaku”, tako za manjša podjetja, kot za velike poslovne sisteme in ustanove. Zahvaljujoč dolgoletnim izkušnjam upravljanja z Microsoft rešitvami vam lahko zagotovimo hitre odzivne čase. Našim poslovnim partnerjem, ki so že začeli s prehodom na poslovanje “v oblaku” lahko svetujemo, kako najbolje izbrabiti možnosti, ki jih ponuja Microsoft Azure, kot na primer portal za virtualne strežnike v oblaku, kjer vam lahko svetujemo od začetnega kreiranja portala, do tega, kako optimalno povezati lokalno okolje naročnika z javnim ali privatnim oblakom in ponudimo razne strežniške rešitve, ki so na voljo v oblaku. Portale lahko ponudimo naročnikom kot naročnino z mesečnim ali letnim obračunom. Projekti za virtualizacijo Pravilo 3-2-1 narekuje podjetjem, da morajo voditi tri kopije podatkov, ki so shranjeni na dveh vrstah medijev, z vsaj eno kopijo na drugi lokaciji ali celo tretji. Prenašanje podatkov na druge lokacije je lahko izziv zaradi omejene pasovne širine, prevelike količine podatkov in pomankanje sredstev za izgradnjo resničnega oddaljenega skladišča za podatke.


text: Sindrom zamaščenih jeter»Nevidni spremljevalec« - Fritz Jeitler Futtermittel Sindrom zamaščenih jeter»Nevidni spremljevalec« Sindrom zamaščenih jeter »Nevidni spremljevalec« Published on February 22, 2022 February 22, 2022 by Bsc Katharina Haydn, produktni menedžer Bsc Katharina Haydn, produktni menedžer Jetra imajo kot ena največjih prebavnih žlez pomembne presnovne funkcije. V sodobnih proizvodnih sistemih se kokoši spoprijemajo z različnimi izzivi, ki lahko ogrozijo zdravje jeter. Slika 1: Znaki problema zamaščenosti jeter Vir: BIOMIN "FHS je nenalezljiva bolezen, za katero je značilno prekomerno kopičenje maščobe v jetrih in trebuhu." Napihnjen, povečan abdomen (trebuh) Jetra imajo pomembno vlogo pri prebavi beljakovin, maščob in ogljikovih hidratov, pri absorpciji in shranjevanju predvsem v vitaminih, ki se topijo v maščobah, ter pri tvorbi žolčnih kislin, ki so nujne za prebavo maščob. Njihova funkcija razstrupljanja toksinov je ključnega pomena za organizem. Če so kokoši izpostavljene stresu, se ta zapleten sistem lahko močno poruši in pojavi se klinična slika sindroma krvavitve zamaščenih jeter (FHS). FHS: Kaj pravzaprav je to? FHS je nenalezljiva bolezen, za katero je značilno prekomerno kopičenje maščobe v jetrih in trebuhu. To lahko pri kokoših v visoko nesnostjo povzroči raztrganine v jetrih, krvavitev in nenadno smrt. Težavo s FHS v jati je pogosto težko opaziti, saj je eden izmed redkih zunanjih znakov bleda roža (gl. Sl. 1). Različni stadiji FHS so reverzibilni, in sicer z ukrepi upravljanja in krmljenja. Izpade je mogoče spet zmanjšati in izboljšati učinkovitost. FHS: Mogoči vzroki? Sinteza maščob pri perutnini poteka skoraj izključno skozi jetra. Po eni strani igra pomembno vlogo hormonsko ravnovesje. Kokoši z visoko nesnostjo imajo običajno visoko raven estrogena, ki spodbuja nastajanje maščobe. Po drugi strani pa je zelo pomembna raven inzulina. Energijsko bogata prehrana z visokim vnosom energije ogljikovih hidratov (npr. iz žita, koruze) poveča sintezo maščobnih kislin, kar vodi v povečano shranjevanje trigliceridov, ki lahko predstavljajo do 70 % jetrnega tkiva (HERR, 2016). Visoke okoliške temperature spodbujajo zamaščenost, saj živali zmanjšajo svojo aktivnost. Poleg tega se sproščajo stresni hormoni, ki spodbujajo povečano tvorbo prostih radikalov, ki imajo močen uničujoč učinek na celice. Ta kombinacija vodi v tvorbo presežka maščobnih kislin (FA) v jetrih, kot je to potrebno za tvorbo maščobe v jajčnih foliklih (JEROCH in drugi, 2013). Presežek maščobnih kislin se kopiči v jetrih, ker jih ni več mogoče odvajati (gl. Sl. 2). Slika 2: Levo: začetek zamaščenih jeter (približno 30 teden starosti) Desno: zelo zamaščena jetra (približno 50 teden starosti) FHS: Kako do informacij? Kar se tiče krmljenja, lahko v prizadetih jatah priporočimo izoenergetsko izmenjavo energije ogljikovih hidratov (= zmanjšanje deleža žita) z energijo maščob (npr. rastlinska olja). Vsebnost maščobe v končni krmi lahko povečamo 60–80 g/kg, po možnosti s krmnimi maščobami z večjim deležem nenasičenih maščobnih kislin (repično, sojino olje). S tako strategijo zmanjšamo sintezo maščobnih kislin v jetrih (JEROCH in drugi, 2013). Kokoši se tudi lažje spoprimejo z visokimi okoliškimi temperaturami, saj je toplota, ki jo ustvari maščoba pri prebavi, manjša kot pri ogljikovih hidratih (in beljakovinah). Biomin® HEPA forte združuje uravnoteženo mešanico sestavin, ki ponuja vsestranski »paket za nego jeter«. Sekundarne rastlinske sestavine (SPI), kot je kurkuma, imajo lahko močne antioksidacijske lastnosti. Spodbujajo aktivnost lastnih obrambnih telesnih encimov, kar okrepi imunski sistem jetrnih celic. Močen učinek zniževanja trigliceridov zmanjšuje maščobne obloge. Stimulira se jetrni encim, ki pretvarja holesterol v žolčne kisline in tako izboljša prebavo maščob (RADWAN in drugi, 2008; RIASI in drugi, 2012). Sestavine pegastega badlja imajo antioksidativni učinek in igrajo ključno vlogo v lastnem obrambnem sistemu celice. Skupaj s kurkumo ščiti jetra, medtem ko nevtralizira škodljivost prostih radikalov. Ko so kokoši pod stresom, so bolj nagnjene k vnetnim procesom. Sekundarne rastlinske hranilne snovi zmanjšajo prodiranje škodljivih snovi v jetrne celice. To je način za preprečevanje nastanka vnetnih procesov. To spodbuja regeneracijo jetrnih celic (ABOU – SHEHEMA in drugi, 2016; ALSCHULER, 1999). "Biomin® HEPA forte združuje uravnoteženo mešanico sestavin, ki ponuja vsestranski 'paket za zaščito jeter'." Vitamin E je znan kot močen antioksidant. Dopolnjuje učinke kurkume in badlja, saj v glavnem učinkuje v celičnih membranah. Vitamin E ščiti maščobe v membranah živalskih celic pred oksidacijo in ohranja njihovo delovanje. Ko se maščoba oksidira, nastanejo prosti radikali, ki jih vitamin E prestreže in nevtralizira. Vitaminu podoben karnitin spodbuja energetski metabolizem. Učinkovitejši metabolizem maščobnih kislin izboljša porabo energije. Poleg tega spodbuja pretvorbo holesterola v žolčne kisline, kar pomeni izboljšano prebavo maščob (MEHLHORN, 2006; HARMEYER, 2003). Biomin® HEPA forte zmanjšuje maščobne obloge v jetrih in trebuhu, pozitivno vpliva na pridobivanje telesne teže in presnovo krme ter spodbuja dobro delovanje. Interakcija zgoraj omenjenih sestavin optimalno spodbuja vaše kokoši; tako ostane prireja na visoki ravni, izpad pa je ob stresu manjši.


text: Halton Christian Arp, ameriški astronom, * 21. marec 1927, New York, New York, ZDA, † 28. december 2013, München, Nemčija. Življenje in delo Arp je leta 1949 diplomiral na Univerzi Harvard, doktoriral pa leta 1953 na Kalifornijskem tehnološkem inštitutu (Caltech). Leta 1966 je Caltech objavil njegov Atlas pekuliarnih galaksij (Atlas of Peculiar Galaxies) s 338 pekuliarnimi galaksijami. Raziskoval je Magellanova oblaka. Od leta 1953 je delal na Observatoriju Mt. Palomar, potem na observatorijih Mt. Wilson in Las Campanas, od leta 1969 spet na Mt. Palomarju, od 1983 do konca kariere pa na Inštitutu Maxa Plancka za astrofiziko, pri Münchnu. Po njem kvazarji niso kozmološka telesa, kar pomeni, da niso zelo oddaljeni. Arp je bil tudi kritik teorije o prapoku in zagovornik nestandardne kozmologije, ki vključuje notranji rdeči premik. Rojeni leta 1927 Umrli leta 2013 Ameriški astronomi Diplomiranci Univerze Harvard Doktorirali na Kalifornijskem tehnološkem inštitutu Prejemniki Nagrade Helen B. Warner za astronomijo


Rinka, nosilec za pametni telefon – NetScroll Rinka, nosilec za pametni telefon Ta Rinka vam omogoča lažje in varnejše rokovanje s telefonom, lahko se uporabi kot nosilec za v avto, velja pa tudi kot podstavek za lažje gledanje video posnetkov na vašem mobilcu. Vstopite v novo obdobje pripomočkov za telefone s tem iznajdljivim in minimalističnim dodatkom, s katerim bodo vsi ostali postali odveč. Rinka za lahkotno upravljanje s telefonom Nosilec za v avtomobil Stojalo za gledanje videov 360° rotacija in 90°pregib Nežen do telefona in avtomobila Rinka, nosilec za pametni telefon količina 9,90 €/ kos Tako majhen pripomoček, ki nadomesti mnogotere okorne nosilce in stojala za upravljanje s telefonom. Malo, elegantno rinko enostavno pritrdite na hrbtišče vašega telefona in tako pridobite držalo, avtomobilski nosilec in stojalo za gledanje video vsebin. V poplavi pripomočkov za pametne telefone pride do izraza preprostost in bistroumnost tega na videz enostavnega obročka. V prvi vrsti je namen lažje tipkanje, ko imate dlan namreč varno pripeto v rinko imate možnost s prsti doseči večjo površino zaslona. Druga funkcija je nosilna, saj je posebno oblikovan jeziček narejen tako, da ga vstavite v režo za ventilacijo v avtu. Jeziček je prevlečen z mehko gumo z namenom, da ne poškoduje površin v katere je vpet. Tretja funkcija pa je priročna, če želite telefon ohraniti v pokončnem položaju, ko gledate filme in videe. Rinka se zavrti za 360° okoli svoje osi in prepogne za 90°, tako da lahko telefon primerno postavite in v miru uživate v gledanju. Rinka je izdelana iz visokokakovostne zlitine cinka, s tem pa smo zagotovili dolgotrajnost in kvaliteto pri uporabi. V notranjosti rinke je nazobčana konstrukcija osemnajstih zobnikov, kar zagotavlja da je telefon v katerem koli položaju in pod katerimkoli kotom v stabilni legi, odporen pa še pred vibracijami in tresljaji, ki nastajajo pri vožnji po neurejenih cestah. Mehka guma na hrbtišču zagotavlja močan oprijem in ne bo poškodovala vašega telefona.


a) sekundarni vodovod (sekundarno vodovodno omrežje in naprave):


text: 1771 (MDCCLXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Štefan Küzmič je prevedel Novo Zavezo v prekmurščino, z naslovom Nouvi Zákon. Rojstva 13. april - Richard Trevithick, britanski izumitelj in rudarski inženir († 1833) 14. maj - Robert Owen, valižanski utopični socialist († 1858) 15. avgust - Walter Scott, škotski pisatelj († 1832) 11. september - Mungo Park, škotski zdravnik in raziskovalec († 1806) Smrti 6. november - John Bevis, angleški zdravnik, ljubiteljski astronom (* 1695) 26. december - Claude Adrien Helvétius, francoski razsvetljenski filozof in enciklopedist (* 1715) - Rupa Bhawani - indijska kašmirska pesnica in mistikinja (* 1681)


text: Klavdij Ptolemaj [klávdij ptolemáj] (, ), starogrški ali egipčanski astronom, astrolog, matematik, geograf in fizik, * okoli 85, mogoče Ptolemais Hermia, Tebaida, Egipt, † okoli 170, mogoče Aleksandrija. Življenje in delo O njegovem življenju ne vemo tako rekoč nič. Ugotovljeno je samo to, da je moral v letu 150 delati v Aleksandriji, kjer naj bi bil tudi od 127 do 141. Čeprav so imeli Ptolemaja za člana aleksandrijske grške družbe, podatkov o njegovem rojstvu in izvoru ni. V kasnejši arabskih virih so ga navajali kot Zgornjega Egipčana, kar nakazuje, da je izviral iz južnega Egipta. Kot Hiparh pred njim, je dobro poznal tudi babilonsko astronomijo. Ptolemaj je grško ime. Pojavlja se v grški mitologiji in ima homersko obliko. Med makedonskim višjim slojem je bilo v obdobju Aleksandra Velikega ime pogosto. Mnogi med njimi so bili v Aleksandrovi vojski. Verjetno je malo verjetno, da je Ptolemaj izhajal iz vladarske družine. Ime Klavdij je rimsko in nakazuje, da je bil Ptolemaj rimski državljan. Al Hvarizmi je menil, da je bil Ptolemaj potomec rimskega cesarja Klavdija in da so se zaradi tega njegovi potomci tako imenovali. Astronomija V svoji knjigi Megale mathematike syntaxis tes astronomias (Η Μεγάλη Σύνταξις, Velika razprava, izvirno Μαθηματικἠ Σύνταξις, Matematična razprava) (Velika astronomska zgradba (Velika astronomska sintaksa, Matematična zbirka, Veliki zbornik astronomije)) iz leta 150, v arabskem prevodu el-Haddžadž b. Hetara z imenom Tabir al magesthi (el-Midžisti) iz leta 827, pozneje latinizirano v Almagest (Almages), je v sistematični obliki dal prikaz celotne astronomije do svojega časa, ob koncu aleksandrijske dobe, pri čemer se je opredelil za geocentrični sestav, kar je bilo velikega pomena. Ker delo ni vsebovalo ničesar, kar bi nasprotovalo tedanjemu uveljavljenemu svetovnemu nazoru, je ostalo podlaga za vsakršno astronomsko znanje vse do 17. stoletja. Njegov sestav je temeljil na predpostavki, da se Sonce, planeti in zvezde vrtijo okrog Zemlje kot nepomičnem središču Vesolja. Čeprav je bila zasnovana na napačni predpostavki, se je ta teorija dobro skladala z opazovanji gibanj planetov. Šele s Kopernikovo teorijo iz leta 1500, so njegov sestav zamenjali s heliocentričnim sestavom. V zadnjem času so ugotovili, da Almagest ni mogel biti napisan pred letom 150. Babilonski astronomi so razvili aritmetične postopke za računanje astronomskih pojavov. Grški astronomi so izdelali geometrične modele za računanje nebesnih gibanj. Ptolemaj je trdil, da je razdelal svoj geometrični model iz izbranih astronomskih opazovanj svojih predhodnikov v razponu več kot 800 let, čeprav so astronomi kasneje sumili, da je podatke priredil neodvisno od opazovanj. Ptolemaj je predstavil svoje astronomske modele v priročnih razpredelnicah, s katerimi je bilo moč izračunati lege Sonca, Lune in planetov v prihodnosti ali preteklosti, čas vzhajanja in zahajanja zvezd ter nastop Sončevih in Luninin mrkov. Iz njegovih tabel so se kasneje razvile znane arabske tabele zidži. V delu Vzhajanje nepomičnih zvezd (Phaseis) je navedel parapegmo, zvezdni koledar ali almanah, ki je temeljil na pojavitvah ali izginevanjih zvezd v teku tropskega leta. Ptolemaj je postal navdušen in izključen pristaš epiciklov. Nekateri zgodovinarji znanosti so poskušali zmanjšati njegov ugled, ker skoraj ni vnesel svojih zamisli, ampak je samo naprej razvijal, kar so v prvi črti zapustili Kidinu, Hiparh in drugi kaldejski astronomi. Vendar je tudi to bilo veliko delo. Zapletenost epiciklov, ki so postavljeni drug v drugega in drug iznad drugega je takšna, da so se ljudje s težavo znašli. Za Alfonza X. Modrega, kralja Kastilje, (vladal od 1252 do 1282) so epicikli postali zlovešči. Ta vladar se je zelo zanimal za znanost in je v vsakem pogledu podpiral učenjake - Arabce, Jude in Kristjane, ki so živeli v Španiji. Med proučevanjem Ptolemajeve teorije epiciklov je izjavil: »Če bi me bog pri ustvarjanju sveta vprašal za nasvet, bi bilo mnogo stvari preprosteje ustvarjeno.« S tem sicer ni želel izreči nobenega teoretičnega mišljenja, pa so ga vseeno obsodili zaradi bogohlinja in je izgubil prestol. Pri tem pa je bil svet vseeno ustvarjen preprosteje kot pa so slutili tisti smešni oponašalci antičnega znanja iz njegove okolice. Ptolemaj je razmišljal o vrtenju Zemlje okrog svoje osi, vendar je zamisel vnaprej odbijal, ker bi se pri vrtenju Zemlja zaradi velike centrifugalne sile morala razpasti. Pri tem se ni domislil, da bi prav gotovo morala razpasti tudi tista kristalna krogla zvezd stalnic, ki je hitreje rotirala. Ocenil je astronomsko enoto, povprečno razdaljo Sonca od Zemlje (geocentrično) na 1210 Zemljinih polmerov, kar je z današnjimi enotami 7,7 · 109 m, in je 19-krat premalo. Polmer krogle nepomičnih zvezd pa je bil po njem 20.000-krat večji od Zemljinega. Uporabljal je število, minutno in sekundno razdelitev kotne stopinje. Leta 137 (138) je sestavil zvezdni katalog, ki je vseboval 1028 zvezd, in so dolgo časa mislili, da ga je posnel z navadno ekstrapolacijo od Hiparha. Bil je prepričan, da je označil vse vidne zvezde. V resnici pa je zaznamoval samo večino v Aleksandriji vidnih zvezd z navideznim sijem največ 4m in pa še nekaj šibkejših. Večino zvezd v njegovem katalogu je videl tudi Hiparh. Ptolemaj je uvedel pojem magnitude (oznaka m) in navedel lege zvezd vse do magnitude 6m. Sestavil je točen seznam vseh imen ozvezdij, ki so tedaj obstajala v babilonskih in grških izvorih. Od teh imen jih uporabljamo danes še 48. Popisal je tudi Rimsko cesto in pripravo zvezdnega globusa. O Rimski cesti je zapisal: »Mlečna cesta ni krog, temveč območje, ki je vsepovsod tako belo kot mleko in to ji tudi daje ime. To območje ni povsod enako in niti ne povsod pravilno, temveč se razlikuje tako po širini, odtenku ali barvi, kakor tudi po številu zvezd v svojih delih in v raznolikosti njihovih leg. Poleg tega je na nekaterih delih razdeljena v dve veji, kar zlahka vidimo, če jo opazujemo z malo pozornosti.« Takšne opise je popravil šele Galilei leta 1610. Ptolemaj je opisal odprto kopico M7 kot meglico, ki se njemu v čast imenuje Ptolemajeva kopica. Ptolemaj je odkril nepravilnost v gibanju Lune, evekcijo, ki ima vrednost: 76' sin (2 (1 - l) - m) , kjer sta l srednja longituda Sonca in m srednja anomalija Lune. V Almagestu je zapisal: »Preprostosti pojavov na nebu ne smemo presojati po tem, kar se nam ljudem zdi preprosto, ne glede na to, da na svetu pojem 'preprost' sploh ni enoten ... Vzeto s človeškega stališča bi se nam ne mogel noben nebesni pojav zazdeti 'preprost', niti večno enako vsakodnevno gibanje; kajti prav to v neskončnost enako vrtenje je pri nas ljudeh ... preprosto nemogoče.« Njegov model in računske postopke so prevzeli in prilagodili v arabskem svetu in Indiji, saj so bili zadovoljivo točni za uporabo v astronomiji, astrologiji, merjenju časa, izdelavi koledarjev in navigaciji. Geografija V delu Zemljepisno navodilo (Geografike hyfegesis), je ocenil velikost Zemlje, opisal njeno površje in označil veliko mest po zemljepisni širini in dolžini. Tudi to delo je zbirka tistega kar je bilo v tistem času znanega o svetovni geografiji v Rimskem imperiju. Ptolemaj se je zanašal na zgodnejšega geografa Marinosa Tirškega Tirškega in na geografske leksikone o Rimskem in antičnem Perzijskem imperiju. Večina virov, ki se je nanašala na zunanja področja Rimskega imperija, pa je bila nezanesljiva. Prvi del Navodila govori o podatkih in postopkih, ki jih je uporabljal. Kakor pri modelu Osončja v Almagestu je postavil tudi tukaj vse v veliko sliko. Podobno kot Marinos je označil vsa zemljepisna področja, ki jih je poznal, z zemljepisnima koordinatama, ter določil mrežo napeto okrog zemeljske oble. Širina se je merila enako kot danes od ekvatorja, vendar jo je Ptolemaj raje izražal kot dolžino najdaljšega dne namesto kotne stopinje (dolžino dneva ob poletnem Sončevem obratu narašča od 12 ur do 24 ur, ko se premikamo z ekvatorja na polarni krog. V knjigah 2 do 7 je uporabljal stopinje, in je postavil ničti poldnevnik (dolžina 0°) na najbolj zahodni celinski del, ki ga je poznal, na Blagoslovljene otoke (μακαρων νησοι). Otoki so bili morda Zelenortski otoki in ne Kanarski otoki, kot so dolgo časa mislili. Otočje je na zemljevidu označeno s šestimi točkami in napisom »FORTUNATA«. Navedel in določil je tudi način izdelave zemljevidov tako celotnega naseljenega sveta (oikoumenè) kot tudi Rimskih provinc. V drugem delu Navodila je za zemljevide podal potreben topografski seznam in napise. Njegov naseljeni svet se je raztezal od dolžine 180 stopinj od Blagoslovljenih otokov v Atlantskem oceanu do sredine Kitajske in približno od širine 80 stopinj od Shetlandskih otokov (Tule, Θούλη) do anti-Meroeja na vzhodni obali Afrike. Dobro se je zavedal da je poznal le četrtino zemeljskega površja in da so bila področja južno od Kitajske podana napačno. Tudi Tihega oceana ni poznal. Zemljevidi iz ohranjenih rokopisov Ptolemajevega Navodila izvirajo iz okoli leta 1300. Besedilo je malo pred tem ponovno odkril bizantinski učenjak Planud. Zgleda da imajo topografske tabele v knjigah 2-7 več virov. Besedilo so večkrat dodajali tudi stoletja kasneje. Tako so podatki v različnih delih Navodila verjetno iz različnih obdobij. Zemljevide so na podlagi znanstvenih načel izdelovali že od časa Eratostena. Ptolemaj je izboljšal projekcije. Znano je, da je bil zemljevid sveta, izdelan po Navodilu, v rimskih časih na razstavi v mestu Autun v Franciji. V 15. stoletju so začeli tiskati Ptolemajevo Navodilo z zemljevidi v litografijah. Prva takšna izdaja je izšla leta 1477 v Bologni, takoj nato pa ji je leta 1478 sledila izdaja iz Rima. Izdaja, tiskana leta 1482 v Ulmu, ki je vsebovala zemljevide v lesorezih, je bila prva severno od Alp. V primerjavi s sodobnimi, so zemljevidi izgledali popačeno, ker so bili Ptolemajevi podatki netočni. En razlog za to je, da je bila Ptolemajeva ocena za velikost Zemlje premajhna. Eratostenova ocena je bila 700 stadijev za stopinjo na velikem krogu, Ptolemajeva pa je bila 500 stadijev. Zelo verjetno je, da je šlo za enaka stadija, ker je Ptolemaj močno prilagodil dolžinske stopinje glede na starejše merilo. Če sta oba uporabljala atiški stadij približno 185 m, je bila starejša ocena 1/6 prevelika, Ptolemajeva pa 1/6 premajhna. Razlika, ki so jo pojasnili nedavno, izhaja iz preprostih metod za merjenje velikosti Zemlje, saj so zaradi loma svetlobni žarkov v zraku za 1/6 Zemljine ukrivljenosti dale prevelike ali premajhne rezultate za količnik 5/6. Ker je Ptolemaj izpeljal več svojih pomembnih širin iz grobih vrednosti dolžine najdaljšega dne, so v povprečju napačne za stopinjo, 2 stopinji pri Bizanc in 4 pri Kartagini. Sposobni staroveški astronomi so sicer poznali njihove širine kvečjemu na minuto točno. Ptolemajeva krajevna širina je imela napako 14'. Strinjal se je (Navodilo 1.4), da je najboljši način za določanje dolžin hkratno opazovanje Luninih mrkov, vendar ni bil v stiku z drugimi učenjaki, in tako je imel le 500 let stare podatke za mrk v Arbeli. Pri pretvorbi 700 stadijev na stopinjo na 500 sta Ptolemaj ali Marinos ustrezno razširila dolžinske razlike med mesti, kar je prvi uvidel P. Gosselin leta 1790. S tem so kraji na vzhodu in zahodu raztegnili stopinjsko, ne pa tudi po razdaljah. Točne dolžine so ostale problem vse do izuma pomorskega kronometra ob koncu 18. stoletja. Izvirni topografski seznam ni moč rekonstruirati. Dolge tabele z numeričnimi vrednostmi so se prenesle preko kopij, ki so vsebovale mnogo pisarskih napak. Dodajali in izboljševali so tudi topografske podatke. Nekateri njegovi zemljevidi naj bi prikazovali dele »novega sveta«. Morda kažejo dele Nove Anglije in Kanade. Nekateri so na njih videli tudi Antarktiko in Južno Ameriko, napačno postavljeni ob Kitajski. To je podobno kot pri zagonetnih zemljevidih Pirija Reisa. Geometrija in matematika Ptolemaj je naprej razvil Menelajeva dela na področju sferne geometrije. V Almagestu je podal tabele tetiv lokov s korakom 1/2°, od 0° do 180°, kar je točno na 1/3600 enote. Pojasnil je tudi svojo metodo za konstrukcijo takšnih tabel lokov in v slogu knjige je nanizal mnogo primerov, kako jih uporabimo pri iskanju neznanih količin trikotnikov iz znanih. V svojih tabelah tetiv v krogu je zapisal, da je v krogu s polmerom 60 tetiva s središčnim kotom 1°, dolga približno: (1, 2, 50)[60] = 1 / 60 + 2 / 602 + 50 / 606 = 377 / 21600 = 0,0174537. Okoli leta 150 je izračunal vrednost števila π v 60. sestavu in dobil: π = (3, 8, 30)[60] = 3 / 60 + 8 / 602 + 30 / 606 = 3 + 2 / (3·5) + 1 / (23 · 3 · 5) = 377 / 120 = 13 · 29/(23 · 3 · 5) = [3;7,17] = 3,14166666667 . Če je aproksimiral obseg zgornjega kroga z obsegom pravilnega mnogokotnika s številom stranic n = 360 = 23 · 32 · 5, je dobil enak približek: π = (3, 8, 30)[60] = ... = 3 + 1 / (2 · 5) + 1 / (23 · 3) = 377 / 120 . Uporabljal je tudi Arhimedovo zgornjo vrednost π = 22/7 in 355/113, ki ji do tega časa ne vemo izvora. V knjigi so enačbe za sinus in kosinus vsote in razlike dveh kotov, kakor tudi začetki sferne trigonometrije. Izreki so izraženi v geometrijski obliki. Našo današnjo trigonometrično pisavo je vpeljal šele Euler. Ptolemaj je našel, kar sedaj imenujemo Menelajev izrek za reševanje sfernih trikotnikov. Za nekaj stoletij je bila njegova trigonometrija osnova vsakega astronoma. Mogoče ob istem času so indijski astronomi razvili trigonometrični sestav, ki je temeljil na funkciji sinus, ne pa na lokih kot pri Grkih. Ta funkcija sinusa, nasprotno današnji, ni bila razmerje, ampak enostavno dolžina stranice, nasprotne kotu v pravokotnem trikotniku s stalno hipotenuzo. Uporabljali so različne vrednosti za hipotenuzo. V 8. stoletju so arabski astronomi prevzeli obe metodi, grško in indijsko, vendar so, kakor je videti, raje uporabljali indijsko. Sinus je pri njih ustrezal polovici tetive dvojnega loka, Ptolemaj pa je uporabljal še celo tetivo. Znan je Ptolemajev izrek, ki povezuje diagonali in stranice tetivnega štirikotnika: v vsakem tetivnem štirikotniku je produkt diagonal enak vsoti produktov nasprotnih stranic: Uporabljamo ga v trigonometriji. Če je tetivni štirikotnik pravokotnik, velja Pitagorov izrek. V knjigi je tudi njegov izrek o pravokotniku, ki ga včrtamo krogu. V splošnejši obliki velja Ptolemajeva neenakost: Enakost velja le, kadar je štirikotnik tetivni, kadar vsa njegova oglišča ležijo na eni krožnici. Ptolemaj je poskušal dokazati tudi 5. Evklidov izrek o vzporednicah kar mu zaradi narave izreka ni uspelo. Astrologija Močno je verjel v astrologijo. Od leta 139 do 161 je napisal astrološko delo Štiri knjige (Tetrabiblos) in ker je kot učenjak užival velik ugled, so jo vzeli resno. Nekateri krogi še danes pripisujejo trajnost njegove slave predvsem zaradi njegove usmerjenosti k astrologiji. To je vsekakor pretirano, ker njegovo glavno delo govori samo zase. Glasba Ptolemaj je napisal tudi vplivno delo Harmonije o teoriji glasbe in matematiki o glasbi. Kritiziral je pristope svojih prednikov. Razpravljal je o temeljnih glasbenih intervalih s pomočjo matematičnih razmerij z razliko od Aristoksenovih privržencev in v skladu s Pitagorovimi učenci. Podprl jih je z empiričnimi opazovanji z razliko od teoretičnega pristopa pitagorejcev. V Harmonijah je pisal o tem, kako je moč glasbene note pretvoriti v matematične enačbe in obratno. To imenujejo pitagorejsko uglaševanje, ker ga je prvi odkril Pitagora. Pitagora je na eni strani verjel, da mora matematika glasbe temeljiti na razmerju 3:2, Ptolemaj pa je menil, da mora v splošnem obsegati le tetrakorde in oktave. Predstavil je svojo delitev tetrakordov in oktav, ki jo je izpeljal s pomočjo monokorda. Svojo zanimanje za astronomijo je nakazal tudi v razpravi o glasbi sfer. Fizika Napisal je tudi Optiko, ki se je ohranila v slabem arabskem prevodu in v približno dvanajstih rokopisih latinskega prevoda iz arabščine, ki jih je napisal sicilijski admiral Evgenij iz Palerma okoli leta 1154. V tem delu je Ptolemaj pisal o značilnostih svetlobe, o odboju, lomu in barvi. Delo je pomemben del zgodnje zgodovine optike. Prevodi Ptolemajevih del Almagest se je ohranil v arabskih rokopisih. Zaradi slovesa so ga v latinščino v 12. stoletju prevedli dvakrat, enkrat na Siciliji in v Španiji. Al-Batriq je prevedel njegovo delo Quadri partitum. Herman Koroški je prevedel al-Majritijeve komentarje k Ptolemajevemu delu Planisphaerium in Ptolemajevo delo Kanoni. Planisphaerium obsega obravnavo stereografske projekcije ter širine in dolžine na krogli, kar so grški primeri koordinat. Planud je v latinščino prevedel njegovo delo Zemljepisno navodilo. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenujeta dva kraterja: na Luni (Ptolemaj) s koordinatama 9,2° južno; 1,8° zahodno, premerom 153 km in globino 2,4 km, in na Marsu (Ptolemaj). Prav tako se po njem imenuje asteroid 4001 Ptolemaj. Sklici Viri Starogrški astronomi Starogrški astrologi Starogrški matematiki Starogrški geografi Starogrški fiziki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Marsu Rimljani v 1. stoletju Rimljani v 2. stoletju


text: 1875 (MDCCCLXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na , po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na sredo. Dogodki 14. februar - Alexander Graham Bell in Elisha Gray sočasno izumita telefon. Vlogo za patent je Bell vložil 2 uri pred Elishom Grayem Rojstva 14. januar - Albert Schweitzer, nemško-alzaški zdravnik, človekoljub, filozof, nobelovec († 1965) 20. marec - Vladimir Sergejevič Ignatovski, ruski matematik, fizik († 1942) 22. marec - Anton Codelli, italijanso-slovenski izumitelj († 1954) 11. april - Ivan Baša, madžarski slovenski rimskokatoliški duhovnik, pisatelj, dekan Lendave († 1931) 30. maj - Giovanni Gentile, italijanski fašist in filozof († 1944) 28. junij - Henri Léon Lebesgue, francoski matematik († 1941) 26. julij - Carl Gustav Jung, švicarski psihiater, psiholog († 1961) 11. november - Vesto Melvin Slipher, ameriški astronom († 1969) 19. november - Mihail Ivanovič Kalinin, ruski boljševik, politik († 1946) 23. december - Ivan Prijatelj, slovenski književni zgodovinar, prevajalec († 1937) Smrti 17. februar - Friedrich Wilhelm August Argelander, nemški astronom (* 1799) 22. februar - sir Charles Lyell, škotski geolog (* 1797) 6. april - Moses Hess, nemški novinar, socialist judovskega rodu (* 1812) 3. junij - Georges Bizet, francoski skladatelj (* 1838) 4. junij - Eduard Mörike, nemški pisatelj, pesnik in prevajalec (* 1804) 4. avgust - Hans Christian Andersen, danski pisatelj in pesnik (* 1805) 23. november - Friedrich Albert Lange, nemški filozof in sociolog (* 1828) 11. december - Štefan Pinter, slovenski pesnik in vaški sodnik na Gornjem Seniku v Porabju (* 1832)


text: Za glasbeno skupino glej Ampere (glasbena skupina). André-Marie Ampère, francoski fizik in matematik, * 20. januar 1775, Poleymieux-au-Mont-d'Or pri Lyonu, Rhone, Francija, † 10. junij 1836, Marseille, Francija. Življenje in delo Ampère je bil profesor na École Polytechnique v Parizu. Odkritja v elektromagnetizmu in elektrodinamiki. Pokazal je, da se tuljava, po kateri teče električni tok, obnaša podobno kot paličast magnet, da se železo namagneti, če ga damo v tuljavo z električnim tokom, in da med dvema bližnjima vodnikoma, po katerih teče električni tok, deluje magnetna sila. Po njem se imenuje osnovna enota električnega toka amper in Ampèrov zakon, s pomočjo katerega lahko izračunamo jakost magnetnega polja v okolici vodnika, po katerm teče električni tok. Dela: La theorie des phenomenes electro - dynamiques (1826). Sklici Francoski fiziki Francoski matematiki Predavatelji na École Polytechnique Francoski univerzitetni učitelji Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Francoski akademiki Predavatelji na Francoskem kolegiju Člani Kraljeve družbe iz Edinburga Francoski rimokatoličani Pokopani na pokopališču Montmartre


text: 1885 (MDCCCLXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 3. februar - Tanabe Hadžime, japonski sodobni filozof († 1962) 13. april - György Lukács, madžarski marksistični filozof in literarni kritik († 1971) 14. maj - Otto Klemperer, nemško-ameriški dirigent, skladatelj judovskega rodu († 1973) 22. junij - Milan Vidmar, slovenski elektrotehnik, šahist, filozof, pisatelj († 1962) 8. julij - Ernst Bloch, nemški filozof († 1977) 27. avgust - Julij Betetto, slovenski pevec, basist, skladatelj, († 1963) 16. september - Karen Horney, nemška psihoanalitičarka, psihiatrinja († 1952) 7. oktober - Niels Bohr, danski fizik, nobelovec 1922 († 1962) 2. november - Harlow Shapley, ameriški astronom († 1975) 9. november - Hermann Weyl, nemško-ameriški matematik († 1955) Smrti 14. april - Jurij Volc, slovenski knjižničar in književnik (* 1805) 30. maj - Matej Tomc, slovenski podobar in rezbar (* 1814) 23. julij - Ulysses Simpson Grant, ameriški general, predsednik (* 1821)