text: Stefan-Boltzmannov zákon (tudi Stefanov zákon) [štéfan-bólcmanov ~] o sevanju črnega telesa je v fiziki zakon, po katerem je gostota energijskega toka j*, ki ga seva črno telo, sorazmerna četrti potenci njegove termodinamične temperature T: Sorazmernostna fizikalna konstanta σ = 5,670 373(21) · 10−8 W m−2 K−4 je znana kot Stefanova konstanta ali Stefan-Boltzmannova konstanta. Zakon je leta 1879 odkril slovenski fizik Jožef Stefan (1835–1893), leta 1884 pa ga je njegov učenec, avstrijski fizik Ludwig Edward Boltzmann (1844–1906) tudi teoretično izpeljal v okviru termodinamike. Boltzman je upošteval drugi zakon termodinamike, kinetično teorijo plinov in obravnaval idealni reverzibilno delujoč toplotni stroj s svetlobnim sevanjem kot delovno snovjo namesto plina. To sevanje naj bi izvajalo tlak na stene posode. To je edini fizikalni zakon, imenovan po kakšnem slovenskem fiziku. Sedaj se ga lahko izpelje iz Planckovega zakona: in velja samo za idealna črna telesa. Splošna oblika V splošnem ima zakon obliko: kjer je izsevnost za idealno črno telo. Za siva telesa, za katera je odbojnost a neodvisna od valovne dolžine, ima zakon obliko: Če pa je odbojnost odvisna od valovne dolžine , velja Kirchhoffov zakon sevanja: oziroma: V tehniki splošni Stefan-Boltzmannov zakon običajno zapišejo v obliki: predvsem zaradi lažjega računanja, kjer je izsevnost v smeri pravokotno na površino. Izsevnost za sevanje v polprostor, za gladka kovinska, gladka in hrapava telesa je: Barva površine ne vpliva na izsevnost. Bele površine močno sevajo. Majhno izsevnost imajo v glavnem gladke snovi kot sta aluminij in bron. Steklo prepušča kratkovalovno svetlobo, ne prepušča pa dolgovalovnega toplotnega sevanja. Z razliko od trdnih teles, ki sevajo in absorbirajo s površine, je stopnja absorpcije pri plinih odvisna od debeline plinske plasti, in poteka po celotni prostornini (absorpcijski zakon): kjer je dolžina poti sevanja skozi plin in absorpcijski koeficient. Enoatomni in večina dvoatomnih plinov se lahko v tehničnih preračunih obravnavajo kot diatermne snovi. Tehnično je pomembno sevanje ogljikovega dioksida in vodne pare, ki sevata in absorbirata v širših pasovih valovnih dolžin spektra. Nad 600 °C je oddajanje toplote teh plinov lahko veliko, pri še višjih temperaturah je lahko izdatnejše od prestopa toplote. Odkritje Stefan je zakon objavil 20. marca v članku O odnosu med toplotnim ravnovesjem in temperaturo (Über die Beziehung zwischen der Wärmestrahlung und der Temperatur) v Poročilih z zasedanj dunajske Akademije znanosti. Iz razprave je razvidna njegova pot do odkritja zakona. Rokopis povzetka članka je vseboval štiri strani formata A4, rokopis celotnega članka je bil dolg 61 strani, tiskan članek pa je imel 38 strani. Newton je ugotovil, da je jakost sevalnega toka z vročega telesa sorazmerna z razliko temperatur telesa in okolice. Dulong in Petit sta pokazala, da temperatura pri odvisnosti ne nastopa linearno in so pri tem pomembne višje stopnje. Draper je leta 1847 poskušal ugotoviti pri kateri temperaturi začne segreto telo sevati. Tega ni ugotovil, ugotovil pa je, da narašča gostota izsevanega energijskega toka mnogo hitreje kot premosorazmerno s temperaturo. Stefan je leta 1878 bral Draperjevo razpravo o sevalni energiji. Leta 1848 je Kelvin uvedel absolutno temperaturno lestvico. Tudi Stefan je v svojem zakonu uporabil absolutno temperaturo. Kirchhoff je leta 1859 podal zakon o toplotnem sevanju in ga leta 1861 dokazal: Leta 1862 je skoval izraz sevanje »črnega telesa«. Primerjal je sevanje črnih in drugih sevajočih teles. Nakazal je tudi, kako bi se dalo uresničiti takšno sevanje. Sevanje črnega telesa je odvisno le od temperature vira sevanja, Kirchhoff pa funkcionalne oblike ni uspel določiti. Tyndall je leta 1864 raziskoval »nevidno« infrardečo svetlobo. Infrardeče valovanje je odkril William Herschel in odkritje objavil leta 1800. Uporabil je prizmo in z njo lomil sončno svetlobo. S termometrom je izmeril porast temperature za rdečim delom svetlobnega spektra. Imenoval jo je toplotni žarki. Izraz infrardeča svetloba se je pojavil v poznem 19. stoletju. Seebeck je leta 1821 odkril termoelektrični pojav. Melloni je kmalu zatem leta 1835 izdelal prvo termoelektrično baterijo in odkril toplotno sevanje. Za novo sevanje so ugotovili, da gre za človeškemu očesu nevidno svetlobo, oziroma za elektromagnetno valovanje z malo večjo valovno dolžino od rdeče vidne svetlobe. Leta 1840 je John Herschel posnel prvo infrardečo sliko. Tyndall je z električnim tokom segrel žarnico, v kateri je tedaj običajno ogleno nitko nadomestil s platinasto žičko. Žička je zažarela. Ko je električni tok naraščal, je naraščala temperatura žičke in je sevala vedno več svetlobe. Svetlobo je zajel z lečo in s prizmo iz kamene soli razklonil svetlobo, ki jo je sevala žička, na mavrični spekter. Na mesto za rdečim delom je postavil baterijo zaporedno vezanih termoparov. Spojna mesta, v katerih je imel tok smer iz ene kovine v drugo, je združil na zunanji strani merilnika in jih počrnil. Spojna mesta, kjer je imel tok obratno smer, je skril v ohišje merilnika. Prva spojna mesta so absorbirala vpadno svetlobo in se segrela, druga pa so imela temperaturo okolice. Z občutljivim galvanometrom je meril tok. Tyndall je želel dobiti le približen pregled in temperature žičke ni meril. Navedel je le barvo izsevane svetlobe. Za šibko rdečo je bil odklon galvanometra 10,4° in za belo 60°. V letu 1864 je objavil razpravo O vidnem in nevidnem sevanju, kjer je poskušal odgovoriti, kako je sevanje rdeče svetlobe odvisno od temperature. Nemški prevod je izšel leta 1865 in prebral ga je Wüllner. V drugo in tretjo izdajo svojega učbenika termodinamike Nauk o toploti s stališča mehanične teorije toplote je vključil Tyndallove podatke. Barvam je priredil temperature. Čeprav se je skliceval na Draperjeva merjenja, je ravnal samovoljno. Wüllnerjevo knjigo je dobil v roke Stefan, spremenil temperaturi v absolutni in upošteval popravljeni odklon galvanometra za belo, za katerega je že Tyndall omenil, da je treba vzeti dvakratno vrednost 122°. Šibka rdeča barva žičke je tako imela temperaturo 798 K (525 °C), bela pa 1473 K (1200 °C). Pri tem je Stefan privzel, da je bila gostota izsevanega energijskega toka sorazmerna z odklonom galvanometra. Zvezo med absolutno temperaturo žičke T in gostoto izsevanega energijskega toka j je poskusil zapisati kot potenčni zakon: Iz obeh parov podatkov je ugotovil razmerji energijskih tokov 122/10,4 = 11,731. Vrednosti se je dokaj točno približal, če je razmerje ustreznih absolutnih temperatur 1473/798 = 1,846 potenciral s četrto potenco: , tako da je n = 4. Vrednosti je preveril na Dulongovih in Petitovih podatkih in pri tem odštel prispevek prevajanja toplote. Nov zakon se je starim podatkom dobro prilegal. Konstanta σ, ki izhaja iz njegovih meritev, se lahko zapiše z današnjimi enotami: Njegova meritev je bila dokaj točna in za 10,8 % premajhna od današnje izmerjene vrednosti. Zakon je preveril tudi za podatke de la Provostayea in Desainsa (1846), Draperja in Ericssona (1872) ter Despretza. Bartoli je leta 1876 neodvisno od Maxwella izpeljal enačbo za sevalni tlak elektromagnetnega valovanja po termodinamični poti. Ugotovil je, da je mogoče z gibajočim se zrcalom ob dovajanju dela prenesti toploto s hladnejšega mesta na toplejše. Zamislil si je reverzibilno neskončno majhno Carnotovo krožno spremembo, kjer se entropija ne spremeni, dovedeno absolutno delo pa je vezano na tlak svetlobe na zrcalo. Da velja drugi zakon termodinamike, mora svetloba prenašati tlak na zrcalo. Tako so sevalni tlak imenovali tudi »Maxwell-Bartolijev tlak«. Crova je leta 1880 objavil diagram trirazsežnega prikaza grafa jakosti toplotnega sevanja kot funkcije valovne dolžine in temperature. Bartolijeve knjižice O gibanjih, ki jih povzroča toplota, in o Crookesovem radiometru ni nihče opazil. Nazadnje jo je opazil Boltzmann in povzel Bartolijevo misel, da drugi zakon termodinamike zahteva sevalni tlak, ter osem let kasneje izpeljal zakon po termodinamični poti. Bartoli je bil blizu Stefan-Boltzmannovega zakona, ni pa upošteval temperaturne odvisnosti gostote energijskega toka sevajočega črnega telesa. Povzetke knjižice je objavil leta 1884 in 1885. Stefan verjetno ni poznal Bartolijevih razmišljanj o vakuumu v radiometru iz leta 1876, dokler Bartolija leta 1883 ni javno podprl Eddy, profesor matematike in astronomije na Univerzi Cinncinnatija. Von Kövesligethy, ki je na dunajski univerzi med drugim študiral teoretično fiziko pri Stefanu, je leta 1885 v svoji inavguracijski disertaciji Teorija zveznega spektra objavil spektralno enačbo, ki je predvidevala končno energijo za sevanje črnega telesa. Oblika krivulje odvisnosti spektralne gostote od valovne dolžine je bila zelo podobna Planckovi: Von Kövesligethy je zapisal funkcionalno obliko spektralne enačbe kot: Tu pomeni jakost sevanja pri valovni dolžini in jakost sevanja v celem razponu valovnih dolžin. Konstanta je določena s srednjo razdaljo in interakcijo med delci, ter daje valovno dolžino pri kateri je jakost sevanja največja. Tedaj je bilo znano, da trdnine začnejo sevati pri Draperjevi točki, neglede na vrsto sevalne snovi. Na podlagi tega rezultata je Von Kövesligethy privzel, da je v enačbi odvisna le od temperature. Njegova spektralna enačba je imela enako značilnost, ki jo je odkril Wien leta 1893: Von Kövesligethyjeva enačba podaja odvisnost konstante od temperature sevajočega telesa: kjer indeks 0 označuje primerjalni sevalni vir. Najboljša izbira parametra v eksponentu je , kar da Wienov zakon, odkrit 11 let kasneje: Izpeljava Izpeljava iz Planckovega zakona Spektralno gostoto črnega telesa v odvisnosti od valovne dolžine podaja Planckov zakon: kjer je Planckova konstanta, hitrost svetlobe v vakuumu Boltzmannova konstanta in absolutna temperatura. Gostota svetlobnega toka je dana z integralom po vseh valovnih dolžinah: Z uvedbo nove spremenljivke u: kjer velja: preide integral v: Integral se lahko najprej izračuna za splošnejši primer: ali: Ker je imenovalec vedno manjši od 1, se ga lahko razvije po potencah , da se dobi konvergentno vrsto: V osnovi se vzame enačbo za vsoto geometrične vrste. Ulomek na levi je izraz za vrsto, ki ga označuje vsota: Skupni množitelj je . Nato se vrsto vstavi v integral: Množenje z na levi premakne vsoto vrste za eno mesto na desno, tako da: postane: Zato se dvigne indeks v vsoti za eno in se zavrže : Uvede se novo spremenljivko v: tako da je: in: integral pa preide v: oziroma: Ker vsak člen v vsoti predstavlja konvergentni integral, se lahko vsoto postavi iz integrala: Integral na desni je funkcija Γ, , vsota na levi pa Riemannova funkcija ζ, . Tako ima končno zgornji integral vrednost: oziroma enakovredno: Za cela števila velja: oziroma in od tod: Za soda cela števila velja: kjer je Bernoullijevo število, in velja: tako da je: analitična vrednost integrala pa: kjer je polilogaritem. Gostota svetlobnega toka je končno: in Stefan-Boltzmannov zakon: s konstantami: in sevalno konstanto: Termodinamična izpeljava Boltzmann si je zamislil škatlo napolnjeno s sevanjem črnega telesa in z batom na eni steni, ki ga potiska sevalni tlak. Iz Maxwellovega napetostnega tenzorja klasične elektrodinamike sledi, da je sevalni tlak povezan z notranjo gostoto energije : Skupno notranjo energijo za prostornino , ki vsebuje elektromagnetno sevanje, se lahko zapiše kot: Po prvem in drugem zakonu termodinamike (osnovna termodinamska zveza) je sprememba notranje energije: kjer sledi: Po Maxwellovi termodinamični enačbi: se lahko zapiše: Ker je sevalni tlak sorazmeren z notranjo gostoto energije, je odvisen le od temperature in ne od prostornine. Tako velja: in: tako da je: Po ureditvi spremenljivk: in integraciji je: Gostota energijskega toka in Stefan-Boltzmannov zakon sta nazadnje: kjer je Stefanova konstanta, izražena z drugimi osnovnimi konstantami, vzeta iz prejšnje izpeljave, saj Planckove konstante h klasična elektrodinamika ne pozna. Ta izpeljava da aditivno konstanto: Za nazaj se vidi, da je imel Boltzmann bodisi srečo bodisi bolj verjetno navdih, da je rezultate klasičnega elektromagnetizma primerjal z zamislijo, da se sevanje obnaša kot tekočina. Odgovora na vprašanje tekočine kakšnega delca pa tedaj, niti hevrističnega, ni bilo moč dati, vse do Planckove domneve in sistematičnega raziskovanja kvantizacije sevalnega polja. Z razsežnostno analizo bi lahko Boltzmann ugotovil, da bi, če je Stefanova konstanta odvisna od drugih osnovnih konstant, ena od teh morala vsebovati razsežnosti mase, ki pa v tistem času v klasični fiziki polja čistega sevanja ni bila znana. Boltzmannov argument je v sedanjem smislu enakovreden izjavi, da je elektromagnetni napetostni tenzor brezsleden: Ta enačba velja za klasično Maxwellovo polje, Boltzmann pa je implicitno privzel, da velja tudi za kvantizirano polje. Sedaj je znanih več primerov teorij polja za katera je napetostni tenzor brezsleden na klasičnem nivoju, ne pa tudi kadar je teorija pravilno kvantizirana. Zgleda sta elektrodinamika, spojena z (brezmasnimi) delci z netrivialnimi pojavi vakuumske polarizacije in neabelovske sklopitvene teorije. Dejansko Stefan-Boltzmannov zakon v kvantni elektrodinamiki (QED) pri visokih temperaturah ne velja. n-razsežni prostor Zakon je pomemben tudi v n-razsežnem prostoru. Sevalni tlak v n-razsežnem prostoru je enak: tako da velja: Iz zveze: sledi: ali: kar da: Enak rezultat se dobi z integralom nad frekvenco v Planckovem zakonu za n-razsežni prostor, sicer z različno vrednostjo Stefanove konstante za vsako razsežnost. V splošnem je konstanta enaka: Posebej je za : za : in za : Zgledi Temperatura Sončeve površine S svojim zakonom je Stefan določil tudi temperaturo Sončeve površine. Oprl se je na Soretov podatek, da je gostota energijskega toka Sonca na Zemlji 29-krat večja od gostote energijskega toka segrete kovinske ploščice. Soret je meril gostoto energijskega toka na Mont Blancu. Stefan je okroglo ploščico postavil na takšno razdaljo od merilnika, da bi bila videti pod istim kotom kot Sonce. Soret je ocenil temperaturo ploščice približno 1900 °C do 2000 °C. Stefan je domneval, da 1/3 energijskega toka Sonca zadrži Zemljino ozračje. Zato je vzel za pravilen Sončev energijski tok 3/2 večjo vrednost, 29 · 3/2 = 43,5. Točne meritve absorpcije ozračja so izvedli šele leta 1888 in 1904. Za temperaturo je Stefan vzel srednjo vrednost prejšnjih dveh 1950 °C in za absolutno termodinamično 2200 K. Ker je 2,574 = 43,5, iz zakona sledi, da je temperatura Sonca 2,57-krat večja kot temperatura ploščice. Tako je Stefan dobil vrednost 5430 °C ali 5703 K. To je bila prva smiselna vrednost za temperaturo Sonca. Pred njim so navajali vrednosti od 1800 °C do 13.000.000 °C. Secchi je najprej navedel vrednost 18.000.000 °F (10.000.255 K), kasneje pa 250.000 °F (139.144 K). Waterson leta 1861 in Rossetti leta 1878 sta navedla preveliki vrednosti. Rossetti je zapisal potenčni zakon sevanja v obliki: ki je dal brez popravkov za absorpcijo vrednost 10.238,4 K. Newton je določil jakost Sončevega sevanja z opazovanjem naraščanja temperature suhe zemlje na sončni svetlobi. Sredi poletja ob jasnem vremenu na zemljepisni širini Londona suha zemlja ob poldnevu doseže 65,6 °C (150 °F) in 29,4 °C (85 °F), tako da je razlika približno 36,2 °C (65 °F). To razliko je imel Newton za pravi pokazatelj jakosti Sončevega sevanja. Na ta način je pokazal, da je bil komet iz leta 1680 izpostavljen temperaturi 7000-krat večji od vrelišča vode (212 · 7000 = 1.484.000 °F (824.663 K)). Komet je bil v prisončju na razdalji 1/3 Sončevega polmera od Sončeve površine. Zaradi disperzije žarkov skozi Sončevo atmosfero in na ustrezni razdalji je Ericsson od tod navedel temperaturo Sončeve fotosfere vsaj 2.640.000 °F (1.466.921 K). Leto kasneje 1872 je Ericsson navedel 4.036.000 °F (2.242.477 K). Dulong in Petit sta iz razmerja stopnje ohlajevanja telesa v vakuumu leta 1817 navedla vrednost 1900 °C. Prvo vrednost 1800 °C (med 1461 in 1761 °C) je določil Pouillet leta 1838 z Dulong-Petitovim zakonom. Pouillet je za energijski tok Sonca vzel za polovico premajhno vrednost. Verjetno je ta rezultat opomnil Stefana, da bi Dulong-Petitov zakon odpovedal pri velikih temperaturah. Če se zbere Sončevo svetlobo z lečo, se lahko segreje telo na višjo temperaturo kot samo na 1800 °C. Izseva Sonca na njegovi površini in površju Zemlje sta enaka: tako da je današnja izračunana vrednost: kjer je W/m2 srednja vrednost solarne konstante (gostote svetlobnega toka s Sonca na zunanjem robu Zemljinega ozračja), astronomska enota, Sončev polmer in Sončev izsev. Temperatura zvezd Temperaturo drugih zvezd se lahko določi na podoben način z obravnavo oddane energije kot sevanjem črnega telesa. Izsev zvezde L je: r polmer zvezde in efektivna temperatura. Z isto enačbo se lahko izračuna približni polmer zvezde iz glavnega niza glede na Sonce: S Stefan-Boltzmannovim zakonom lahko astronomi preprosto izračunajo polmer zvezde. Hawkingovo sevanje Zakon se pojavi tudi v termodinamiki črnih lukenj v Hawkingovem sevanju. Temperatura Hawkingovega sevanja je: Površina Schwarzschildove sfere s Schwarzschildovim polmerom je: Izsev črne luknje je tako (pri ): kjer je reducirana Planckova konstanta, hitrost svetlobe in Newtonova splošna gravitacijska konstanta. Te enačbe še niso izpeljali v okviru polklasične teorije gravitacije. Temperatura Zemljinega površja Podobno se lahko izračuna efektivno temperaturo Zemljinega površja z določitvijo energije, prejete s Sonca, in energije, oddane z Zemlje, kjer si je treba misliti, da sta obe telesi idealno črni: Efektivna temperatura na Zemljinem površju je tako 6 °C. Zgornji račun je grobi približek, ker je privzeto, da je Zemlja črno telo. Enako vrednost bi imela ravnovesna planetarna temperatura, če bi izsevnost in absorptivnost planeta bili zmanjšani za določeno konstantno razmerje pri vseh valovnih dolžinah, ker bi bile prihajajoče in odhajajoče vrednosti še vedno enake pri enaki temperaturi. Ta temperatura pa se ne bi več skladala z opredelitvijo efektivne temperature. Enak rezultat se dobi, če se vzame, da je celotna Zemlja sivo telo: kjer sta odbojnost in izsevnost enaki, tako da velja zveza: in je: V resnici Zemlja nima značilnosti sivega telesa. Zemljina odbojnost je takšna, da se približno 30 % vpadnega Sončevega sevanja odbije nazaj v vesoljski prostor. Od tega je 4 % odbitega sevanja na površju, 20 % z oblakov in 6 % sipanega v zraku. Če se upošteva zmanjšano energijo s Sonca in izračuna temperaturo črnega sevala, ki bi oddajalo toliko energije nazaj v prostor, se dobi »efektivno temperaturo«, ki je v skladu s takšno predstavo, približno 255 K. kjer je izsevnost: in je: Če se primerja s 30 % odbojem Sončeve energije, se s površja Zemlje v ozračju absorbira ali odbije večja količina sevanja z višjimi valovnimi dolžinami in se ne odda naprej zaradi toplogrednih plinov, predvsem: vodne pare, ogljikovega dioksida in metana. Ker se izsevnost (izmerjena pri večjih valovnih dolžinah, kjer seva Zemlja) zmanjša bolj kot absorptivnost (izmerjena pri manjših valovnih dolžinah Sončevega sevanja), je ravnovesna temperatura višja kot pokaže preprost račun s približkom črnega telesa, in ne nižja. Zemljina dejanska povprečna površinska temperatura je približno 288 K in ne 279 K. Globalno segrevanje povečuje to ravnovesno temperaturo zaradi človeških vplivov na toplogredne pline. Od leta 1880, ko naj bi bila skupna ravnovesna temperatura 13,6 °C, se je ta dvignila za 0,7 °C na 14,3 °C, gostota energijskega toka globalnega segrevanja pa je 0,02 Wm-2. Sevalno ravnovesno stanje Zemlje podaja preprost ničrasežni model: kjer sta a = 0,3 povprečna odbojnost Zemlje in = 0,612 efektivna izsevnost Zemlje. Leva stran predstavlja prihajajočo energijo Sonca, desna pa odhajajočo energijo z Zemlje po Stefan-Boltzmannovem zakonu. Od tod sledi: Enak rezultat se dobi, če se vzame, da je Zemljino ozračje sivo telo in se upošteva njegovo izsevnost : Sončevo sevanje se odbija po valovnih dolžinah različno. Na robu ozračja je odbojnost v infrardečem enaka 0,8, na površju pa v vidnem 0,2. Gostote svetlobnega toka črnih teles Razpredelnica podaja gostote izsevanega svetlobnega toka nekaterih idealiziranih črnih teles, oziroma stanj. Gostota energijskega toka Wienovega približka Gostota energijskega toka Wienovega približka je: Z enako spremenljivko u kot zgoraj preide integral v: in je vrednost integrala: tako da je gostota energijskega toka: ustrezno manjša. Gostota energijskega toka Rayleigh-Jeansovega približka Gostota energijskega toka Rayleigh-Jeansovega približka je: Integral divergira: tako da je gostota energijskega toka neskončna: To je klasični rezultat, po katerem se energija sevanja izmenjuje zvezno. Potrditev, sprejetje, uveljavitev in pomen Nekaj fizikov je očitalo Stefanu, da je bila njegova pot do zakona precej majava. Naredili bi mu veliko krivico, če bi mislili, da je odkril zakon na slepo. Veliko srečnih naključij je vplivalo na njegovo določitev, kar se pogosto zgodi pri mnogih pomembnih odkritjih. Z meritvijo toplotne prevodnosti je bil prepričan, da Dulong-Petitov zakon ne velja, obvladal je kinetično teorijo plinov in uporabil absolutno temperaturo. Dulong-Petitov zakon je uporabljal še Celzijevo temperaturo. Zakon so začeli preverjati tudi drugi. Leta 1880 ga je potrdil Graetz in leta 1884 Christiansen. Ob odkritju zakona še ni bilo popolnoma jasno kdaj točno velja. Sčasoma so spoznali, da velja za idealno črno telo. Model črnega telesa so razdelali Lummer in Pringsheim leta 1897 in Kurlbaum leta 1898. Leta 1896 je Wien podal zakon za sevanje črnega telesa. Planck se je začel ukvarjati s sevanjem črnih teles leta 1894. Najprej je obravnaval vpliv elektromagnetnega valovanja na majhen električni dipol. Leta 1900 je podal svoj zakon, lord Rayleigh in Jeans pa sta leta 1905 podala svoj zakon na podlagi klasične fizike, ki se je izkazal kot približek Planckovega zakona. Planckovega zakona ni moč izpeljati le z enačbami za elektromagnetno polje in je treba upoštevati prijeme kvantne fizike. Planck se je z novo zamislijo, da sevanje ne more izmenjevati energije s steno črnega telesa zvezno, komaj sprijaznil. Njegov zakon sprva niso vzeli resno, leta 1905 pa je Einstein razširil njegovo zamisel in na ta način v svojem članku O nekem hevrističnem stališču, ki zadeva nastanek in spremembo svetlobe pojasnil fotoelektrični pojav. Leta 1920 je Bose razvil teorijo statistične mehanike fotonov, iz katere je bilo moč podati teoretično izpeljavo Planckovega zakona. Stefanovo vrednost temperature Sončeve temperature sta leta 1894 neodvisno empirično potrdila Wilson in Gray s pomočjo heliostata in preurejenega diferencialnega radiomikrometra, ki ga je leta 1889 izdelal Boys. Inštrument je bil kombinacija bolometra in galvanometra. Z ničelno metodo sta primerjala Sončevo sevanje s sevanjem električno gretega platinastega traku. Izmerila sta efektivno temperaturo približno 7073 K, kar je po več popravkih za absorpcijo v Zemljinem ozračju in Sončevi atmosferi leta 1901 dalo vrednost 6590 °C (6863 K). Glej tudi jakost sevanja, Lambertov zakon, Wienov približek, Wienov zakon, Rayleigh-Jeansov približek aktinometer, pirheliometer, piranometer, pirometer klimatski model črno telo Sakuma-Hatorijeva enačba Sklici Sklici na primarne vire Sklici na druge vire Viri Zunanje povezave Stefan-Boltzmannov zakon Jožef Stefan in sevanje črnega telesa Prevajanje toplote Zakoni termodinamike Potenčni zakoni 1879 v znanosti 1884 v znanosti Jožef Stefan Ludwig Edward Boltzmann


Ekipa24.si - Veselin Vujović brutalno iskreno in kot ga še niste poznali: Kaj hitro bi lahko končal med kriminalci 0 07.08.2017 08:36:58 Eden najboljših rokometašev na svetu vseh časov. Legendarni trener, ki je s še bolj legendarnim preobratom poskrbel za enega od največjih uspehov slovenskega športa. In ki si je novo domovanje našel v Kopru. Vse to in še več je Veselin Vujović, kot ga poznajo rokometni navdušenci. Toda v več kot uri prijetnega klepeta za naš in vaš športni časopis je bil navihan fant iz Cetinja, ki je istočasno treniral karate, rokomet in košarko, ter mož, ki svojo ženo najbolj jezi zato, ker je preveč agresiven. Bil je oče, ki je mislil, da po sinu Marku nikoli več ne bo mogel imeti otrok, a se je zgodil čudež, in bil je moški, ki se je skozi leta umiril ter zdaj uživa vsak dan svojega življenja. Razkril je svojo dušo in Veselina Vujovića smo imeli priložnost spoznati v povsem drugačni luči. Šole ni najraje obiskoval, čeprav je bil dober učenec. Zase velikokrat pravi, da bi lahko bil še veliko boljši, če bi med poukom več poslušal. Pot ga je nato zanesla v Podgorico, kjer je obiskoval srednjo šolo, pri sedemnajstih letih pa je okrepil vrste takratnega velikana Metaloplastike iz Šabca. »Če vam povem povsem iskreno, se moja pot ne bi dobro končala, če ne bi zapustil Cetinja. Bil bi na drugi strani zakona. Mesto je namreč znano po kriminalcih, ki kradejo po Italiji. Tudi sam sem bil nagnjen k incidentom, velikokrat sem se stepel in zabredel v težave. Mislim, da je rokomet iz mene potegnil najboljše in me oddaljil od vseh teh težav. Bil sem na zelo dobri poti, da postanem budalo,« je bil neprizanesljivo iskren Veselin. Tudi njegovi šolski dnevi so bili velikokrat zaznamovani s pretepi. »Sploh ne bi mogel prešteti, kolikokrat sem se stepel. To je bil del moje osebnosti, moje agresivnosti. Toda moram dodati, da sem se vedno stepel z enakovrednimi ali močnejšimi, nikoli šibkejšimi od sebe,« je še dodal. Njegova slava je v igralskih dneh dosegla višave, bil je ikona jugoslovanskega športa. Za nameček je z reprezentanco osvojil dve kolajni na olimpijskih igrah, leta 1984 zlato, štiri leta kasneje pa še bronasto, prav tako pa se je okitil z naslovom najboljšega na svetu. Veliko športnikov se težko spoprijema s tolikšno slavo, ki ima lahko tudi negativne stranske učinke. Kako pa se je s tem spopadal on? »Na srečo sem se zelo zgodaj poročil, star sem bil 21 let, leto kasneje pa sem dobil še sina. Na mlade športnike dobro vpliva, če se zgodaj poročijo. Toda ne z dekleti, ki jih zanima le denar, temveč z dekletom, ki je prava podpora. Zame je žena Ljiljana prav to. Moja najboljša prijateljica.« Ko smo ga namreč vprašali o tem, zakaj oziroma kdaj je njegova žena najpogosteje jezna nanj, se je najprej zasmejal, nato pa v resnem tonu nadaljeval: »Zato, ker se preveč družim z ljudmi, ki si tega ne zaslužijo, ali takrat, ko sem med tekmami preveč agresiven. To jo res jezi, me je pa pohvalila, da sem se v zadnjem obdobju popravil in se umiril. Velikokrat mi reče, da bi, če ne bi bil tako agresiven, lahko kot trener dosegel še več.« Kako pa danes gleda na teh nekaj najbolj znanih incidentov, od tistega na klopi Ciudada Reala, ko je izzval množični pretep, do kasnejših v vlogi trenerja Vardarja? CELOTEN TRISTRANSKI INTERVJU Z VESELINOM VUJOVIĆEM SI LAHKO PREBERETE V PONEDELJKOVI TISKANI EKIPE SN, KI JO DOBITE TUDI NA TRAFIKA24.SI Značke: veselin-vujović, rokomet


source: fineweb

text: What people are saying - Write a review We haven't found any reviews in the usual places. Veneti: First Builders of European Community : Tracing the History and ... Jožef Šavli No preview available - 1996 Predgovor |5| Hemino življenje in delovanje |12| Vsakdanjik v Heminem svetu |29| Copyright 14 other sections not shown Admontu baročni barva Boga Božje Božji Božjo Brež Breže Celovcu cerkev sv cerkve cerkvene časa čast častili času človek daje danes dela delo dobil dolini drži freske gaje glavni oltar Gospe Sveti gotske grad gradu grof Hema Heme Hemi Hemin Heminega Hemino češčenje Hemma Hemo Hudal imeli Janez Jezus Jona južni kanonizacija kapelo kaže kije Koroškem Koroško kraj kripti Kristus Krke Krki Krko Krška krška škofija krške stolnice krške škofije krškega krški Krško Kunigunda legenda leži Lieding ljudi ljudje Marija Marijino mogoče mož moža nadškof najbrž najdemo namreč obok oltar oltarju papež Pilštanj podobo pomoč portal posestva pozneje pravični plači prezbiterij prispodoba prostor prvič relief romanje romanske romar romarji salzburški salzburški nadškof samostan seje smrt smrti sojo spet središče srednjem veku stoji stoletja stolp svetnice svetnikov šele škof škof Roman škofa Štajerskem temveč umetnik upodobitev Viljem vojvoda vzdolžni ladji zgradili žena ženske življenje župnije župnijska cerkev


»Kolikor sem seznanjena, sem bila s 27 leti takrat najmlajša vodja izpostave, kar se je kaj hitro spremenilo, saj smo se v naši, celjski regiji, kjer je bila prej povprečna starost okoli petinštirideset let, precej pomladili. Zdaj odhajam kot tretja najmlajša.


Rebeka Dremelj To sem jaz Lyrics mislila sem da vem vse vse na planetu le zame je in da cel svet okrog mene se vrti (se vrti) nič drugega bilo pomembno ni a spoznala sem sedaj nikar ne vprašajte zakaj da veliko je ljudi ki želijo, da mi spodleti. refren: ni pomembnejše stvari kot da sreča se deli brez spotikanj in vprašanj kdo je kje in kdo gre kam. še verjamem v ljudi ki mi dajejo moči vse kar piše ni tako jaz resnična sem zelo (zelo) ne ne ne bom predala se saj to življenje res prekratko je n ne pustim si vzeti teh sanj tudi če kdaj me odnese kam drugam živela bom kot si želim (si želim) pa tudi če se sanjam prepustim zavedam se da to sem jaz (to sem jaz) ne bo uničil me zdaj zloben glas ni pomembnejše stvari (ne ne ni pomembnejše stvari) kot da sreča se deli brez spotikanj in vprašanj kdo je kje in kdo gre kam še verjamem v ljudi ki mi dajejo moči vse kar piše ni tako jaz resnična sem zelo (zelo) a meni res vseeno ni ker vem da mi ne bo lahko trdno na zemlji zdaj stojim (zdaj stojim) delam pač tisto kar si najbolj želim. ni pomembnejše stvari (ne ni pomembnejše stvari) kot da sreča se deli brez spotikanj in vprašanj (brez spotikanj in vprašanj) še verjamem v ljudi (o še verjamem, še verjamem v ljudi) vse kar piše ni tako jaz resnična sem zelo ni pomembnejše stvari (o ne ne ni pomembnejše stvari) kot da sreča se deli brez spotikanj in vprašanj (o brez spotikanj in vprašanj) še verjamem v ljudi (jaz še verjamem v ljudi) vse kar piše ni tako (ni ni tako) jaz resnična sem zelo (zelo) See also: JustSomeLyrics 119 119.21 Rebeka Dremelj To je prava noč Lyrics Rebeka Dremelj Vem da si prevaral me Lyrics


Območje občin Šentjur in Dobje je bogato z raznimi kulturnimi društvi in tvorbami, ki se ukvarjajo z organizacijo kulturnih dogodkov. Kako zahtevno je v tem času, sploh v manjših kulturnih društvih organizirati prireditve? Kako dolgo še?


source: CulturaX

text: Slovenec zmagal na evropskem prvenstvu DealerEM Slovenec zmagal na evropskem prvenstvu DealerEM Nova Gorica, 8. september 2017 Sinoči se je v igralniško-zabaviščnem centru Perla zaključilo evropsko prvenstvo igralniških delavcev v pokru, na katerem je sodelovalo 155 igralcev iz vse Evrope. Zmagovalec tekmovanja DealerEM je postal Jan Kurinčič, drugo mesto je zasedel Igor Velikonja, tretji pa je bil Nemec Carl Fischer. Prihodnje leto bo prvenstvo potekalo v Berlinu. Sinoči se je za finalno mizo v Perlini spektakelski dvorani Arena sedlo najboljših devet, med katerimi so bili tudi štirje zaposleni v družbi Hit. Tudi tokrat se je izkazalo, da je igra pokra nepredvidljiva, polna presenetljivih obratov, pri katerih ključno vlogo igrajo »dobre« karte in tudi kanček sreče. Na napet potek tokratnega turnirja pa je nedvomno vplivalo tudi dejstvo, da so se za zmago merili tudi igralci, ki navadno zavzamejo prostor na drugi strani mize, t.j. na delovnem mestu krupjeja oz. delilca kart. Torej v povsem zamenjanih vlogah. Po dobrih treh urah igre in po izpadu tretjeuvrščenega Nemca Carla Fischerja, sta se za lovoriko najboljšega pomerila domača igralca, in sicer Igor Velikonja, namestnik vodje iger na igralnih avtomatih in Jan Kurinčič, krupje v igralniško-zabaviščnem centru Perla. Slednji je zmago odnesel s parom fantov (srce in pik), na mizi pa so se odprle sledeče karte: 6,3 in as v križu ter 9 in dama v barvi pika.


- ustrezen dokument (odločbo ipd.) upravnega organa o začasnem objektu,


source: wikipedia

text: 1967 (MCMLXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 1. januar - v Kanadi se prične celoletna proslava stote obletnice sprejetja ustavnega akta, ki jo spremlja svetovna razstava Expo 67 v Montréalu. 4. januar - rock skupina The Doors izda svoj prvi album. 8. januar - Vietnamska vojna: ameriške sile pričnejo z obsežno akcijo »išči in uniči« proti silam Viet Konga, Operacijo Cedar Falls. 26. januar - Parlament Združenega kraljestva sprejme sklep o nacionalizaciji 90 % državne jeklarske industrije. 27. januar - v požaru komandnega modula med preskusi za odpravo Apollo 1 umrejo astronavti Gus Grissom, Edward Higgins White in Roger Chaffee. 22. februar - general Suharto prevzame oblast v Indoneziji od Sukarna z vojaškim državnim udarom. 24. februar - Sovjetska zveza prepove svojim satelitskim državam vzpostavljanje diplomatskih odnosov z Zahodno Nemčijo. 1. marec - v Braziliji je aretiran Franz Stangl, nekdanji esesovski poveljnik uničevalnih taborišč Treblinka in Sobibor. 9. marec - Stalinova hči Svetlana Allilujeva prebegne v Združene države Amerike preko veleposlaništva v New Delhiju. 14. marec - devet članov vodstva nemškega farmacevtskega podjetja Grünenthal je obsojenih zaradi prodajanja talidomida kljub znanim teratogenim učinkom. 9. april - krstni polet novega potniškega letala Boeing 737. 14. april - v San Franciscu poteka sprevod 10.000 protestnikov proti vietnamski vojni. 24. april - zaradi okvare med pristankom kapsule Sojuz 1 umre prvi sovjetski kozmonavt, Vladimir Mihajlovič Komarov. 30. april - v Moskvi je končan 540 m visok televizijski stolp Ostankino, takrat najvišja prosto stoječa zgradba na svetu. 6. maj - Zakir Husein postane prvi muslimanski predsednik Indije. 8. maj - med množičnimi demonstracijami proti britanski oblasti v Hong Kongu se vnamejo spopadi med protestniki in policijo, ki zahtevajo 51 življenj, več sto ljudi je ranjenih. 17. maj - v Siriji se prične mobilizacija za boj proti Izraelu. 19. maj - Jurij Andropov prevzame vodstvo sovjetske varnostno-obveščevalne službe KGB. 23. maj - Egipt zapre morski dostop v Rdeče morje za izraelske ladje. 27. maj - avstralski volivci na referendumu z veliko večino potrdijo prvi korak k priznavanju pravic staroselcev. 30. maj - Republika Biafra razglasi odcepitev od Nigerije. 2. junij - v protestih v zahodnem Berlinu proti obisku iranskega šaha umre Benno Ohnesorg, njegova smrt spodbudi nastanek teroristične skupine Gibanje 2. junij. 5. – 10. junij - šestdnevna vojna med Arabci in Izraelci: Izrael osvoji Zahodni breg, Gazo, Sinaj in Golansko planoto. Egiptovski predsednik Naser zaradi poraza oznani svoj odstop, ki ga naslednji dan prekliče. 12. junij - Sovjetska zveza izstreli sondo Venera 4 proti Veneri. 14. junij - Združene države Amerike izstrelijo sondo Mariner 5 proti Veneri. 25. junij - ocenjeno 400 milijonov gledalcev spremlja prvo satelitsko televizijsko oddajo v živo, ki jo konča nastop The Beatles s posebej v ta namen napisano skladbo »All You Need is Love«. 26. junij - papež Pavel VI. umesti 27 novih kardinalov, med njimi bodočega papeža Janeza Pavla II. 28. junij - Izrael priključi vzhodni Jeruzalem. 23. julij - v Detroitu (Michigan, ZDA) potekajo eni najhujših rasnih izgredov v zgodovini države, v katerih je 43 ljudi ubitih in 342 ranjenih ter požganih 1.400 zgradb. 24. julij - francoski predsednik Charles de Gaulle med obiskom Kanade vzklikne »Vive le Québec libre!« (Naj živi svobodni Quebec) pred stotisočglavo množico, kar mnogi interpretirajo kot podporo osamosvojitvi Quebeca. 5. avgust - rock skupina Pink Floyd izda svoj debitantski album, The Piper at the Gates of Dawn. 8. avgust - v Bangkoku (Tajska) je ustanovljena Zveza držav Jugovzhodne Azije. 3. september - »dan H« na Švedskem: ob 5. uri zjutraj po lokalnem času se v vsej državi spremenijo pravila cestnega prometa, Švedska uzakoni vožnjo po desnem pasu namesto po levem. 10. september - gibraltarski volivci na referendumu skoraj soglasno zavrnejo priključitev Španiji. 27. september - RMS Queen Mary konča svojo zadnjo čezoceansko plovbo. 8. oktober - Che Guevara in njegovi možje so zajeti v Boliviji ter dan kasneje usmrčeni. 19. oktober - sonda Mariner 5 leti mimo Venere. 26. oktober - Mohamed Reza Pahlavi je okronan kot iranski šah. 9. november - program Apollo: NASA poskusno izstreli plovilo Apollo 4 brez posadke, z novo nosilno raketo Saturn V. 29. november - ameriški obrambni sekretar Robert McNamara oznani svoj odstop zaradi nestrinjanja predsednika Lyndona B. Johnsona z njegovimi predlogi za zmanjšanje ameriških vojaških akcij v vietnamski vojni. 3. december - Christiaan Barnard z 31-člansko ekipo bolnišnice v Cape Townu opravi prvo uspešno presaditev srca v zgodovini. 9. december - Nicolae Ceaușescu postane predsednik državnega sveta Romunije in s tem de facto vodja države. 11. december - v francoskem Toulousu je javnosti prvič predstavljeno nadzvočno potniško letalo Concorde. 13. december - Konstantin II. Grški po neuspelem poskusu državnega udara uide iz Grčije. Rojstva 2. januar - Tia Carrere, ameriška igralka, pevka in fotomodel 14. februar - Mark Rutte, nizozemski politik 18. februar - Roberto Baggio, italijanski nogometaš 19. februar - Benicio del Toro, portoriško-španski igralec 20. februar - Kurt Cobain, ameriški glasbenik († 1994) 13. marec - Andrés Escobar, kolumbijski nogometaš († 1994) 8. maj - Andrej Razinger, slovenski hokejist 9. maj - Nataša Bokal, slovenska alpska smučarka 15. maj - Simen Agdestein, norveški nogometaš in trener ter šahovski velemojster 16. maj - Virgil Widrich, avstrijski filmski režiser 27. maj - Paul Gascoigne, angleški nogometaš 29. maj - Noel Gallagher, angleški pevec 20. junij - Nicole Kidman, ameriška igralka, fotomodel in pevka 24. junij - Janez Lapajne, slovenski filmski režiser 1. julij - Pamela Anderson, ameriška igralka in fotomodel 30. julij - Gregor Majdič, slovenski endokrinolog, embriolog in pisatelj 12. avgust - Emil Kostadinov, bolgarski nogometaš 21. avgust - Carrie-Anne Moss, kanadska igralka 13. september - Michael Johnson, ameriški atlet 19. september - Aleksander Aleksandrovič Karelin, ruski rokoborec in politik 29. september - Igor Podpečan, slovenski harmonikar in baritonist 28. oktober - Julia Roberts, ameriška igralka in fotomodel 3. november - Antonio Pettigrew, ameriški atlet († 2010) 6. november Igor Evgen Bergant, slovenski novinar in šporni komentator Janez Lenarčič, slovenski pravnik, politik in evropski komisar 7. november - David Guetta, francoski house producent in DJ 22. november - Boris Becker, nemški tenisač 20. december - Mihail Sakašvili, gruzijski politik Smrti 3. januar - Jack Ruby, ameriški lastnik nočnega kluba Dallas (* 1911) 4. januar - Boris Kraigher, slovenski partizan, general in komunistični politik (* 1914) 27. januar - Edward Higgins White, ameriški astronavt (* 1930) Gus Grissom, ameriški astronavt (* 1926) Roger Chaffee, ameriški astronavt (* 1935) 18. februar - Julius Robert Oppenheimer, ameriški fizik (* 1904) 4. marec - Mohamed Mosadek, iranski politik (* 1882) 18. marec - Marij Pregelj, slovenski slikar (* 1913) 5. april - Hermann Joseph Muller, ameriški genetik, nobelovec (* 1890) 19. april - Konrad Adenauer, nemški pravnik in politik (* 1876) 21. april - André-Louis Danjon, francoski astronom (* 1890) 24. april - Vladimir Mihajlovič Komarov, ruski kozmonavt (* 1927) 30. april - Franjo Baš, slovenski muzealec, zgodovinar in etnolog (* 1899) 14. maj - Osvaldo Moles, brazilski novinar (* 1913) 15. maj - Edward Hopper, ameriški slikar in ilustrator (* 1882) 4. junij - Lloyd Viel Berkner, ameriški fizik in inženir (* 1905) 10. junij - Spencer Tracy, ameriški igralec (* 1900) 8. julij - Vivien Leigh, angleška igralka (* 1913) 14. julij - Alojz Gradnik, slovenski pesnik, prevajalec in sodnik (* 1882) 20. julij - Morris Swadesh, ameriški jezikoslovec in antropolog (* 1909) 21. julij - Basil Rathbone, angleški igralec (* 1892) 1. avgust - Richard Kuhn, avstrijsko-nemški biokemik, nobelovec (* 1900) 9. avgust - Joe Orton, angleški dramatik (* 1933) 14. avgust - Bob Anderson, britanski dirkač Formule 1 (* 1931) 15. avgust - René Magritte, belgijski slikar (* 1898) 19. avgust - Isaac Deutscher, britanski zgodovinar marksizma (* 1907) 1. september - Ilse Koch, nemška nacistka in vojna zločinka (* 1906) 12. september - Vladimir Bartol, slovenski pisatelj in dramatik (* 1903) 18. september - John Douglas Cockcroft, angleški fizik, nobelovec (* 1897) 25. september - Stanislaw Sosabowski, poljski general (* 1892) 9. oktober - Che Guevara, argentinski revolucionar (* 1928) Cyril Norman Hinshelwood, britanski fizikalni kemik, nobelovec (* 1897) 21. oktober - Ejnar Hertzsprung, danski astronom in kemik (* 1873) 15. november - Michael James Adams, ameriški vojaški pilot in astronavt (* 1930) 20. november - Kazimierz Funk, poljski biokemik (* 1884) 10. december - Otis Redding, ameriški pevec in producent (* 1941) 28. december - Katharine McCormick, ameriška feministka in politična aktivistka (* 1875) Nobelove nagrade Fizika - Hans Albrecht Bethe Kemija - Manfred Eigen, Ronald George Wreyford Norrish, George Porter Fiziologija ali medicina - Ragnar Granit, Haldan Keffer Hartline, George Wald Književnost - Miguel Ángel Asturias Mir - ni bila podeljena


text: Praznike bo zaznamovalo spremenljivo vreme Med prvomajskimi prazniki se nam obeta pestro vreme. V ponedeljek in del torka bo večinoma jasno, v torek popoldne pa so možne krajevne plohe. Malo hladneje bo. Ta konec tedna in med prvomajskimi prazniki se nam obeta spremenljivo vreme. Dopoldne je bilo na vzhodu države še dokaj sončno, drugje pa spremenljivo do pretežno oblačno s krajevnimi plohami, ki so se popoldne in zvečer prehodno razširile tudi proti vzhodu. V nedeljo bodo padavine slabele, najpozneje na zahodu, kjer bo tudi največ padavin. Pihal bo jugozahodni veter, nekoliko hladneje bo, je povedal dežurni vremenoslovec Andrej Pečenko. V ponedeljek in del torka bo večinoma jasno, v torek popoldne pa so možne krajevne plohe. Od srede naprej pa verjetno vse do konca naslednjega tedna je po Pečenkovih besedah pričakovati nestanovitno vreme z občasnimi padavinami, deloma tudi nevihtami. Večje temperaturne ohladitve med prazniki ne bo, bo pa malo hladneje danes in jutri, okoli 20 stopinj. V ponedeljek in torek bo znova zelo toplo, temperature se bodo povzpele tudi nad 25 stopinj, nato pa bodo v dneh, ki bodo sledili, znova padle na okoli 20 stopinj. V gorah je danes in jutri pričakovati oblačno in megleno vreme, pojavljale se bodo padavine, meja sneženja bo na okoli 2200 metrov. V ponedeljek in torek bo vreme boljše, od srede naprej pa je znova pričakovati pogostejše in obilnejše padavine. Ob morju bo za odtenek lepše vreme kot v notranjosti. Danes bo oblačno, pihalo bo. Popoldne lahko tudi zagrmi. Jutri popoldne se bo nebo večinoma zjasnilo, v ponedeljek in torek pa bo sončno. Od srede naprej bo tudi ob morju nestanovitno vreme.


text: Ksenofán (: Ksenofánēs ho Kolofṓnios), starogrški filozof, pesnik in satirik, * okoli 570 ali 565 pr. n. št. , Kolofon, Mala Azija, † 473 pr. n. št. Ksenofan je bil klatež. Pobegnil je pred Perzijci, kot Pitagora iz Jonije v južno Italijo v mesto Eleja. V teoretična razmišljanja je uvedel tri pomembne tokove: zavrnil je mitološko gledanje na svet, vzdignil je naravo na raven božanstva in civiliziral pitagorejski kult razuma. Bil je pazljiv opazovalec. Pozornost je osredotočil na to, da Etiopci svoje bogove predstavljajo kot črne s topim nosom, nasproti temu pa Tračani kot modrooke in rdečelase. Iz tega je zaključil, da če bi biki, konji in levi imeli roke, ali če bi bili spretni kot človek, bi konji podobno konjem, voli podobno volom risali like bogov in jim dali prav takšna telesa, kakršna imajo sami. Ta način mišljenja je bil odločna kritika antropomorfizma, pomenil je zavračanje olimpijskega božanstva in postavil je novo vprašanje: če to niso Olimpijci, kdo potem, upravlja s tem svetom? Ni verjel v selitev duš ali v preproste grške bogove. Zavrnil je tudi Pitagorov odgovor, da je predstava števila kot gonilnega elementa kozmosa preveč mistična. Podal je lastno predstavo. Naravo je smatral kot božanstvo. Proglasil jo je za neomejeno, vse prisotno, nesmrtno, itd. »Svet ni ustvarjen, je večen, neuničljiv ... vse vidi, vse misli, vse prisluškuje.« Prvi je razumel in ovrednotil moč človeškega razuma, da pa ga ni postavil na prestol božanstva. Pustil mu je človeškost. Pomemben je kot Evklidov miselni predhodnik. Domneval je, da je temeljna prvina sveta morda zemlja. Najbolj znan je po svoji teoriji, da se obličje Zemlje s časom spreminja. To je trdil zaradi školjk, ki jih včasih najdemo v gorah. Zatrjeval je, da so morale biti gore v začetku pod morjem in so se sčasoma vzdignile do današnje višine. To je bila pomembna napoved geološke misli, ki pa je ostala osamljena, dokler ni pozneje Hutton osnoval sodobne geologije in utrdil Ksenofanovo na videz divje ugibanje v golo dejstvo. Njegova najbolj znana učenca sta bila Parmenid in Zenon. Glej tudi seznam starogrških filozofov seznam starogrških pesnikov seznam starogrških satirikov Starogrški filozofi Starogrški pesniki Starogrški satiriki Grki v 5. stoletju pr. n. št.


Sredozemsko morje v nevarnosti, da postane morje plastike! - Ženska.siŽenska.si Sredozemsko morje v nevarnosti, da postane morje plastike! junij 9, 2018 / 8 mesecev ago Sredozemsko morje se pretvarja v nevarno plastično past. Novo poročilo WWF opozarja, da je Sredozemlje onesnaženo z rekordno stopno mikroplastike, ki ogroža morske vrste in človeško zdravje. Alarmantno poročilo WWF-a »Izhod iz plastične pasti: reševanje Sredozemlja pred plastičnim onesnaženjem«, ki je objavljeno danes, na svetovni dan oceanov, kaže na dramatične posledice, ki jih povzroča pretirana uporaba plastike, slabo ravnanje z odpadki in množični turizem na eno od najbolj obiskanih regij na svetu. Z zbiranjem najnovejših podatkov in znanstvenih dokazov o uporabi plastike v Evropi in številnih načinov, kako plastika vpliva na morske ekosisteme, poročilo ponuja izčrpen načrt ključnih ukrepov, ki jih morajo institucije, podjetja in državljani sprejeti, da preprečijo prehajanje plastičnih odpadkov v morje. »Vplivi plastičnega onesnaženja na Sredozemlju se čutijo po vsem svetu in povzročajo resno škodo naravi in človekovemu zdravju. Če se plastično onesnaževanje še poveča, predstavlja resno grožnjo globalnemu ugledu sredozemskega območja kot vrhunske turistične destinacije in bo ogrozilo kakovost ribiških proizvodov, s čimer bo ogrozilo lokalne skupnosti, ki so odvisne od teh sektorjev. Problem plastike je tudi simptom poslabšanja zdravja Sredozemskega morja in mora služiti kot poziv k konkretni akciji,« je dejal John Tanzer, vodja programa za zaščito morja in oceanov v WWF International. Danes izdelki iz plastike predstavljajo kar 95 odstotkov vseh odpadkov, ki plavajo po Sredozemskem morju ali ležijo na plažah. Večina plastičnih odpadkov v morju prihaja iz Turčije in Španije, sledijo jim Italija, Egipt in Francija. Zaradi povečanega turizma se količina morskih odpadkov vsako poletje poveča za kar 40 odstotkov. Makroplastika, veliki delci plastike, poškoduje, zaduši in pogosto ubije morske živali, vključno z zavarovanimi in ogroženimi vrstami, kot so morske želve in sredozemska medvedka. A mikroplastika, manjši in tihi ubijalec, je dosegla rekordne ravni koncentracije, ki znašajo kar 1,25 milijona delcev na kvadratni kilometer Sredozemskega morja, kar je skoraj štirikrat več kot koncentracija plastike v »plastičnem otoku« v Severnem Tihem oceanu. S tem, ko vstopajo v prehranjevalno verigo, fragmenti mikroplastike ogrožajo vse več živali, kot tudi ljudi. »Ne smemo dopustiti, da se Sredozemlje utopi v plastiki. Ukrepe za zmanjšanje porabe plastike in boljše ravnanje z njo po uporabi moramo sprejeti v celotni verigi proizvodnje, da bi ubranili naše morje od vseprisotne plastike,« je poudaril Mosor Prvan iz WWF Adria. Od 27 milijonov ton plastičnih odpadkov, proizvedenih vsako leto v Evropi , se le ena tretjina reciklira. Polovica plastičnih odpadkov v Italiji, Franciji in Španiji konča na odlagališčih. Reciklirana plastika pa trenutno znaša le šest odstotkov povpraševanja po plastiki v Evropi. WWF poziva vlade, podjetja in posameznike, da sprejmejo vrsto ukrepov za zmanjšanje plastičnega onesnaženja v mestih, obalnih in morskih središčih na Sredozemlju ter na globalni ravni. – sprejetje zakonsko zavezujočega mednarodnega sporazuma o odstranjevanju plastičnih odpadkov iz morja; – podpiranje močnih nacionalnih ciljev za doseganje 100 odstotkov recikliranih in obnovljivih plastičnih odpadkov do leta 2030; – nacionalne prepovedi za enkratne plastične predmete, kot so vrečke; – poziv podjetjem, da vlagajo v inovacije in oblikovanje v smeri učinkovitejše in bolj trajnostne uporabe plastike. »Plastično onesnaženje je prevelik problem, da bi ga lahko rešil samo en kontinent, ena vlada ali samo industrijski sektor. Samo, če bomo delovali skupaj, lahko osvobodimo oceane, morja in reke neuporabne plastike,« je zaključil Mosor Prvan. Evropa se nanaša na: EU-28, Norveško in Švico. onesnaženost, onesnaženost morja, Sredozemsko morje, WWF Zakaj ljudje na letalu pijejo paradižnikov sok? Večina ljudi ne mara paradižnikovega soka, toda zanimivo ga vedno strežejo na letalu in prav tam ga tudi ljudje, ki ga sicer ne marajo, z veseljem pijejo. Preberite, zakaj. Kakšno vino ustreza vašemu horoskopskemu znamenju? Horoskop oziroma astrološko znamenje nam lahko pove veliko, med drugim tudi to, v čem določena oseba najbolj uživa. Med pregrešne užitke pa sodi tudi dobro vino. Pospešite zorjenje avokada s temi preprostimi triki Ste si zaželeli kremastega namaza iz avokada (guacamole), a so vsi avokadi, ki ste jih kupili že pred dnevi, še vedno trdi in nezreli? Če bi radi, da hitro dozorijo, sledite našim nasvetom v nadaljevanju.


Mehmed IV. Mehmed IV. (osmansko turško: محمد رابع, Meḥmed-i rābi‘), pozan tudi kot Avci – Lovec, 19. sultan Osmanskega cesarstva (1648-1687) in 98. kalif islama, * 2. januar 1642, Istanbul, Osmansko cesarstvo, 6. januar 1693, Istanbul, Osmansko cesarstvo. Na prestol je prišel s šestimi leti po krvavem državnem udaru, v katerem je bil ubit njegov oče Ibrahim I.. Njegovo vladanje je pomembno zaradi dokončne spremembe vsebine sultanovega položaja, ker je večino svoje izvršilne moči prenesel na svojega velikega vezirja. Življenjepis[uredi | uredi kodo] Otroštvo[uredi | uredi kodo] Rojen je bil v palači Topkapi v Istanbulu kot sin sultana Ibrahima I. (1640-1648) in njegove priležnice Valide Sultan Turhan Hatice,[1] ki je bila po poreklu Ukrajinka, in vnuk Kösem Sultan, ki je bila Grkinja.[2][3][4][5] Kmalu po rojstvu sta se starša sprla in Ibrahim je besu izrgal Mehmeda iz materinih rok in ga vrgev v vodnjak, iz katerega so ga na srečo rešili haremski služabniki. Mehmed si je pri padcu poškodoval glavo in je imel zaradi poškodbe trajno brazgotino.[6] Vladanje[uredi | uredi kodo] Na prestol je prišel leta 1648, ko je imel komaj šest let. Njegov vzpon je označil konec zelo burnega obdobja, v katerem je bil Mustafa I. dvakrat odstavljen, dva sultana, med njima tudi njegov oče Ibrahim I., pa ubita. Njegov nadimek Avcı/وجی /Lovec kaže, da se je večino časa ukvarjal z lovom. Državne zadeve ga niso preveč zanimale, zato jih je prepustil svojim velikim vezirjem.[7] Prvi med njimi je bil Mehmed Paša Köprülü (1580-1661, veliki vezir od leta 1665), ki je leta 1657 porazil Benečane in prekinil pomorsko blokado Dardanel, zatrl upore nekaj anatolskih guvernerjev in leta 1658 porazil nelojalnega transilvanskega kneza Györgyja II. Rákóczija. Po Mehmed Köprüliüjevi smrti je na položaj velikega vezirja imenoval njegovega sina Köprüliü Fazil Ahmed Pašo (1636-1676, veliki vezir od 1661). Novi vezir je vodil vojni pohod na Ogrsko (1663-1664), ki se je končal s porazom pri Monoštru. Na Kreti (1666-1669) je zavzel mesto Kandijo, ki je bila v posesti Benečanov. V osmansko-poljski vojni (1672-1676) osvojil Podolje. Poskus, da bi v osmansko-ruski vojni (1676-1681) osvojil celo Ukrajino, mu ni uspel. Naslednji veliki vezir je bil Kara Mustafa Paša (1634/1635-1683, veliki vezir od 1676), ki je bil manj uspešen. Uspešno je oblegal kozaško mesto Čigirin in na Ogrskem podprl upor Imreja Thökölyja proti Avstrijcem. Leta 1683 je sledilo drugo obleganje Dunaja, ki se je zaradi napada poljskega kralja Jana III. Sobieskega in generala Karla V. Lorenskega končalo z umikom. Mehmed IV. je bil zaradi umika izpred Dunaja presenečen in ogorčen, vendar Kara Mustafe sprva ni nameraval kaznovati. Zaradi dvornih spletk proti velikemu vezirju je nazadnje popustil in podpisal njegovo smrtno obsodbo.[8] Kara Mustafa Pašo so nato v Beogradu zadavili.1000 Zadnja leta[uredi | uredi kodo] Mehmed IV. se po smrti velikega vezirja ni več dolgo obdržal na prestolu. V Veliki turški vojni (1683-1699) je njegovo cesarstvo prvič prešlo v defenzivo. Zaradi velikih izgub ga je leta 1687 Yeğen Osman s pomočjo janičarjev odstavili in zaprl v palačo Topkapi. Umrl je leta 1693 v palači Edirne. Pokopan je v grobnici Turhan Hatice Sultan v bližini mošeje njegove matere. Nasledil ga je brat Sulejman II.. Družina[uredi | uredi kodo] Mehmedovo najljubše haremsko dekle je bila sužnja Emetullah Rabia Gülnûş Sultan, ki so jo pripeljali iz Rethymnona na Kreti.[9] Njuna dva sinova sta bila kasnejša sultana Mustafa II. (1695–1703) in Ahmed III. (1703–1730). Sklici[uredi | uredi kodo] - ^ Natalia Yakovenko.Essays on History on Ukraine. From the Earliest Times until the End of the 18th Century. 1997. [1] - ^ E. van Donzel, Islamic Desk Reference: Compiled from the Encyclopaedia of Islam, Brill Academic Publishers, str. 219. - ^ Robert Bator, Daily Life in Ancient and Modern Istanbul, Runestone Press, str. 42. - ^ Douglas Arthur Howard, The History of Turkey, Greenwood Press, str. 195. - ^ Kosem Sultan - Britannica Online Encyclopedia - ^ John Freely - Inside the Seraglio , 1999, 9. poglavje: Three Mad Sultans. - ^ Robert Waissenberger: Orientierung im Zeitalter. v: Historisches Museum der Stadt Wien, Robert Waissenberger (Herausgeber): Die Türken vor Wien. Europa und die Entscheidung an er Donau 1683. Residenz Verlag, Salzburg/Wien 1982, ISBN 3-7017-0312-4, str. 13. - ^ Zygmunt Abrahamowicz, Krakov: Kara Mustafa Pascha. v: Historisches Museum der Stadt Wien, Robert Waissenberger (Herausgeber): Die Türken vor Wien. Europa und die Entscheidung an der Donau 1683. Residenz Verlag, Salzburg/Dunaj 1982, ISBN 3-7017-0312-4, str. 249. - ^ Nekateri viri trdijo, da je bila po rodu Grkinja z imenom Evmanija, drugi pa da je bila Benečanka iz družine Verzini, ki je živela na Kreti.


text: O predstavi Neke noči, se sredi Blaževe sobe znajdeta dva škrata. Blaž se prestrašen prebudi. Škrata mu izdata skrivnost, da lovita mesečino, ki jima bo pomagala odrešiti Avgusto. Avgusta je vila, ki je uročila Habada in je zaprta na njenem gradu, tako da ne more več prišiti jutranjo roso po poljih in njivah. Zato je tako huda suša in žitje vene. Blaž se odloči, da jima bo pomagal. A ker ke premalo časa, morajo najprej zaustaviti požeruha Čas in tako pravočasno priti do Hadabinega gradu. V vrč uklovijo mesečino, zaustavijo požeruha Čas in pravočasno prispejo do avguste. Na gradu se zgodi končni obračun. Ko se mesečina razlije po sobanah je urok razklet, Hadaba izpuhti in Avgusta se iz zelene kače spremeni nazaj v vilo z zelenimi lasmi. Dobro premaga zlo. Svetloba premaga temo. V mladostni dobi je pri večini ljudi značilno postopno prebujenje,v katerem se začne posameznik počasi zavedati sveta in sebe. Otroštvo je obdobje velike čustvene intenzivnosti. Otrok med prilagajanjem zunanjemu svetu doživi nemalo psihičnih pretresov. Pravljice so prav gotovo prvi kontakt, kjer je dobro in zlo ubesedeno in kjer se etika začne vspostavljati na nezavedni ravni. Podobe in simboli pravljic so resnica nekega drugega sveta. To je svet otroške domišljije, kjer se bijejo prve psihične bitke, na poti do odraslega in dogovornega človeka. Če sta Trnuljčiča. in Sneguljčica praprispodobi za dušo evropejskega človeka, je Avgusta pravgotovo prapodoba notranje nature pogansko-slovanskega izročila in Hadaba njeno nasprotje, kot krvoločna, škodoželjna, in zlobna narava človeka, ki jo je treba ukrotiti. Zgodba o Avgusti morda govori o procesu individualizacije fanta Blaža, ki se je v noči odpravil v svoj čarobni svet in tam srečal deklico ali pa morda o deklici Avgusti, ki je s svojo željo po svobodi priklicala dečka, da jo odreši temačne ujetosti. Na nek način gre za zgodbo o ljubezni. Civiliziran svet v katerem živi Blaž se sreča z naravo v čisti obliki, ki jo ponazarja Avgusta.


Vsega je kriva tetiva! Maruše Mišmaš ne bo na olimpijskih igrah v Riu | Nova24TV Zastavonoša slovenske olimpijske reprezentance na slavnostnem odprtju olimpijskih iger v Riu 2016 bo jadralec Vasilij Žbogar. Olimpijske igre v Riu de Janieru bodo prve, na katerih bodo nastopili tekmovalci rojeni v novem tisočletju. Po zdajšnjih pravilih lahko na igrah tekmujejo vsi, ki so rojeni pred 1. januarjem 2003. Največ teh športnikov oziroma športnic je pričakovati v skokih v vodo ter gimnastiki. Najmlajša članica slovenske odprave bo 15-letna plavalka Janja Šegel, najstarejši pa 44-letni strelec Boštjan Maček. Zanimivo je to, da sta oba rojena 17. junija. Maruša Mišmaš se je morala nastopu odpovedati Slovenska atletinja Maruša Mišmaš zaradi poškodbe ne bo nastopila na avgustovskih olimpijskih igrah v Riu de Janeiru, so sporočili iz Olimpijskega komiteja Slovenije. Mišmaševa, rekorderka na 3000 m zapreke, ima težave s tetivo, po zdravniškem pregledu pa je glavni zdravnik slovenske odprave za Rio razkril, da nastop ni mogoč. Prvič na olimpijskih igrah tudi begunci Hkrati bodo igre v Braziliji prvič gostile ekipo beguncev. Po zagotovili Mok bo pod olimpijsko zastavo nastopilo od pet do deset športnikov brez domovine. Na igrah bo nastopilo 10.500 športnikov iz 206 držav, ki se bodo potegovali za 4924 medalj v 42 športih. Da bo vse potekalo, kot mora, bo skrbelo 140.000 ljudi; 90.000 zaposlenih in 50.000 prostovoljcev.


Na voljo tudi e-knjiga na spletnem portalu Celoten opis | Podrobnosti o izdelku Kupi Ples z zmaji (Pesem ledu in ognja, 5. knjiga) + Spopad kraljev (Pesem ledu in ognja, 2. knjiga, mehka vezava) + Vihra mečev (Pesem ledu in ognja, 3. knjiga, mehka vezava) + Vranja gostija (Pesem ledu in ognja, 4. knjiga, mehka vezava) + Igra prestolov (Pesem ledu in ognja, 1. knjiga, mehka vezava) skupaj ter prihrani dodatnih 3,60 € (3,22%) 39,96 €. + 17,95 € 17,05 €. + 17,95 € 17,05 €. + 17,95 € 17,05 €. + 17,99 € 17,09 €. =Skupaj redna cena: 111,80 €Skupaj v kompletu: 108,20 €Prihranek na kompletu: 3,60 € (3,22%) Dodaj v košarico Kupi skupaj in prihrani Igra prestolov (Pesem ledu in ognja, 1....17,99 € 17,09 €Dodaj v kompletSpopad kraljev (Pesem ledu in ognja, 2....17,95 € 17,05 €Dodaj v kompletVranja gostija (Pesem ledu in ognja, 4....37,96 € 36,06 €Dodaj v kompletVranja gostija (Pesem ledu in ognja, 4....17,95 € 17,05 €Dodaj v kompletVihra mečev (Pesem ledu in ognja, 3. knj...17,95 € 17,05 €Dodaj v komplet A Game of Thrones Graphic Nove...


text: Žores Ivanovič Alfjorov (tudi /nepravilno/ Alferov; /Алферов; belorusko Жарэс Іва́навіч Алфёраў), ruski fizik beloruskega rodu, * 15. marec 1930, Vitebsk, Sovjetska zveza (sedaj Belorusija), † 2. marec 2019. Alfjorov je leta 2000 prejel Nobelovo nagrado za fiziko skupaj s Kroemerjem in Kilbyjem. Od 1995 je bil tudi poslanec v spodnjem domu ruskega parlamenta - državni dumi. Po njem se imenuje asteroid glavnega pasu 3884 Alfjorov (3884 Alferov). Sklici Zunanje povezave Ruski fiziki Nobelovi nagrajenci za fiziko Člani Ruske akademije znanosti Ruski akademiki Demidovi nagrajenci Nosilci reda za služenje domovini Ruske federacije Nosilci reda Lenina Nosilci reda simbola časti Nosilci reda rdeče delavske zastave Leninovi nagrajenci Prejemniki Državne nagrade Sovjetske zveze Nosilci reda oktobrske revolucije Člani Komunistične partije Sovjetske zveze Člani Kongresa ljudskih poslancev Sovjetske zveze Ruski politiki Člani Sovjetske akademije znanosti Člani Nacionalne akademije znanosti Združenih držav Amerike Člani Državne Dume Ruske federacije


Онлайн знакомства с девушками г. Proseniško. Познакомься с девушкой Proseniško, Šentjur. Сайт онлайн знакомств www.mamba.ru. Знакомство с девушкой г. Proseniško, Словения Botričnica, Zlateče pri Šentjurju, Jakob pri Šentjurju, Brezje ob Slomu, Zgornje Slemene, Zalog pod Uršulo, Zagaj pri Ponikvi, Vodule, Vodice pri Kalobju, Trnovec pri Dramljah, Spodnje Slemene, Jarmovec, Dole, Doropolje, Podlešje, Grobelno - del, Osredek, Grušce, Jazbin Vrh, Planinca. Show all cities Šentjur.


text: Britoff rojstnega dne svetovnega spleta 14. 3. 2017 - 10:05 Dobro jutro še s strani tehnološko-regulacijske ekipe obritih novic. Tokrat smo praznično razpoloženi, saj je v nedeljo svoj 28. rojstni dan praznoval široki svetovni splet. Ob jubileju, ki ga pošteni rock zvezdniki ne dočakajo, pa je javno pismo o ne več najstniških problemih 28-letnika spisal njegov izumitelj Tim Berners Lee. Kot najbolj pereče je izpostavil tri točke, in sicer da posamezniki nimajo nadzora nad osebnimi podatki, kot drugo neznosno lahkost širjenja lažnih informacij ter netransparentnost in nerazumevanje spletnih političnih kampanj. Prodaja osebnih podatkov je poslovni model, ki se ga poslužuje marsikatero spletno podjetje. Uporabniki se v zameno za brezplačno storitev odpovemo svojim osebnim podatkom. Ti nato pristanejo na trgu, v slabšem primeru pa v centrih za masovni nadzor. K slabemu trendu se nagiba tudi republikanski predlog sprememb zakona v ZDA, ki bi izničile pravila, ki jih je vpeljala Zvezna komunikacijska komisija. Ta so ponudnikom dostopa do spleta prepovedovala trgovanje z zgodovino brskanja njihovih strank in drugimi osebnimi podatki. Republikanci so pravila označili za nepotrebno regulacijo interneta, ki duši inovacije. Postavlja se vprašanje, koliko je vredna zgodovina brskanja senatorja ZDA. Spletni konzorcij, ki mu predsednikuje Tim Berners Lee, želi glede zasebnosti na spletu in razširjanja lažnih informacij več sodelovanja s podjetji, ki ponujajo spletne storitve. Predvidevamo lahko, da ta agenda ne bo preveč očitna, saj so podjetja bliže jedru problema. Spletni konzorcij bi si želel tudi več transparentnosti pri delovanju algoritmov, ki predlagajo rezultate naših poizvedb. Ti delujejo tako, da predvidevajo, kam bomo kliknili. Razširjevalci lažnih informacij lahko s pametnimi prilagoditvami vsebine, recimo tako da jo naredijo bolj šokantno, algoritme prepričajo, da jo uvrščajo še više na seznam zadetkov. Razpihovalci lažnih novic lahko ogenj razširijo še z uporabo botov, pravzaprav programskih robotov. Predstavnik turške vlade in namestnik premierja NumAn Kurtulmuş je izjavil, da v odgovor na sobotni spor med Nizozemsko in Turčijo slednja odpoklicuje svojega veleposlanika za Nizozemsko, ki je bil v tem času na dopustu, in zapira svoj letalski prostor za nizozemske diplomate. Spomnimo, spor med državama se je vnel, ko je Nizozemska prepovedala, da bi turški ministri govorili na političnem shodu turških emigrantov v Rotterdamu. V Kambodži dvigujejo prah ponavljajoče zahteve Združenih držav Amerike po vračilu vojnega dolga, ki se je nabral med letoma 1972 in 1974. ZDA je v tem času financirala za 274 milijonov dolarjev bombaža, moke in riža, po njihovih izračunih pa ta dolg skupaj z obrestmi sedaj znaša 500 milijonov dolarjev. Iz računov veleposlanika ZDA v Kambodži pa se je izmuznilo 500 000 ton bomb, ki so jih ZDA odvrgle na kamboško podeželje z namenom, da uničijo Vietkongovce, ki so se skrivali tam. Kampanja bombardiranja naj bi v Kambodži zahtevala več sto tisoč žrtev. Čez dve uri sledi britoff o regulaciji tehnologije, do takrat pa smo za vas pripravili še dve novici s tega področja, da vam dvignemo apetit. Univerza v Berkleyju bo z jutrišnjim dnem zaprla svoj javno dostopni arhiv videov in podcastov predavanj, v katerem je približno 20.000 različnih vsebin. Videi ne ustrezajo ameriškemu zakonu o invalidnosti, je preučilo pravosodno ministrstvo na podlagi pritožbe zaposlenih na Univerzi za gluhe v Washingtonu. Videi bi namreč morali biti podnaslovljeni. Ker je finančni vložek podnaslavljanja več tisoč ur materiala predrag, so se na Univerzi v Berkleyju odločili, da posnetke enostavno umaknejo, in bodo po novem dostopni le še študentom. Ameriška Komisija za vrednostne papirje in borzo ni dovolila vpisa sklada, ki bi se ukvarjal s trgovanjem digitalne valute bitcoin. Investitorjema je vlogo zavrnila z razlogom, da tržišče bitcoinov ni dovolj regulirano, kar bi v prostotržni ekonomiji, kakršna naj bi bila ameriška, lahko dojeli kot protislovje. Takoj po odločitvi je vrednost bitcoina padla za slabih 20 odstotkov in se ustalila pri približno 1090 dolarjev. Komisija bo kmalu odločala še o dveh podobnih skladih. Permalink Angry intellectual 15. March 2017 - 13:04 Wtfffff zaklenit bazo, ker ni podnapisov? Thx berkeley, thx pravosodno ministrstvo, thx univerza v washingtonu. Jebite se vsi skup. Permalink Berki Berki 15. March 2017 - 18:02 kaj bi rekel šele če bi bil gluh? Obramba na račun razmnoževanja Brigita Krek, Boris Cavazza in Ciril Horjak jah. metelkovci rabijo pravno pisarno. ergo. jah, čeprav res ne vem kako je to z Nizozemsko in s političnimi polemičnimi oddajami. ne bi vedela. ne govorim nizozemsko. ti govoriš? Off v Heliosu Nizozemska se bo pridružila Avstriji v tožbi proti nemškemu zakonu o cestninjenju na Sodišču Evropske unije.* Svetovna banka od leta 2019 ne bo več financirala raziskav in črpanja nafte ter zemeljskega plina.* To je res. Mediokritetnezi pri koritu se kr mastijo, ostali v dobrem primeru minimalc. in kar tako , kritiki imajo delo, ki je plačano, institucije- kulturna politika delijo denar po fevdalnem načelu, avtor, ki ne tuli z mlakužneži bo krepal od la V čem je pa Bogataj ohranil kritiško suverenost, zanimivost, neodvisnost? čist hudo. profesionalno! @Muanis: Avtoriteta ( v nekem vrednostnem, celo moralnem smislu ) ni je enako družbena moč, čeprav se slednja pogosto travestira v prvo. Erna Bohinc Kje je moja glava? Zelo rumen prispevek. Ko je na koncu z upravičenimi dvomi drugih kirurgov res postalo zanimivo, pa ste odnehali.


text: Fermatovo práštevílo [fermájevo ~] je število oblike: kjer je n naravno število. Cela števila v splošni obliki: kjer je n naravno število se imenujejo Fermatova števila. Fermat je nepravilno domneval, da so vsa takšna števila praštevila, čeprav ni imel dokaza. Prvih pet Fermatovih števil 3, 5, 17, 257, 65537, ki odgovarjajo n = 0, 1, 2, 3, 4, so vsa praštevila. Euler je prvi leta 1732 dokazal, da ta Fermatova domneva ne velja, in pokazal kako je število 641 delitelj Fermatovega števila F5, saj je: oziroma: Euler je dokazal, da mora biti vsak faktor Fn oblike k2n+1 + 1, kar je kasneje Lucas leta 1878 izboljšal na k2n+2 + 1. V bistvu ne poznamo nobenega Fermatovega števila za n > 4, ki bi bilo praštevilo in tako domnevamo, da so to tudi vsa praštevila te oblike. Ne vemo tudi ali obstaja neskončno mnogo Fermatovih praštevil. Prva Fermatova števila so : F0 = 21 + 1 = 3 F1 = 22 + 1 = 5 F2 = 24 + 1 = 17 F3 = 28 + 1 = 257 F4 = 216 + 1 = 65537 F5 = 232 + 1 = 4294967297 = 641 · 6700417 F6 = 264 + 1 = 18446744073709551617 = 274177 · 67280421310721 F7 = 2128 + 1 = 340282366920938463463374607431768211457 = 59649589127497217 · 5704689200685129054721 F8 = 2256 + 1 = 115792089237316195423570985008687907853269984665640564039457584007913129639937 = 1238926361552897 · 93461639715357977769163558199606896584051237541638188580280321 Poznamo le razcep prvih 12 Fermatovih števil. Gauss je dokazal, da lahko vsak pravilni mnogokotnik z m oglišči konstruiramo samo z ravnilom in šestilom tedaj in le tedaj, kadar lahko zapišemo m kot: m = 2k Fr1 Fr2 ... Frt, kjer je k ≥ 0 in so drugi množitelji (faktorji) poljubna praštevila zgornje oblike Fermatovega števila Fn. Osnovne značilnosti Za Fermatova števila veljajo naslednje rekurenčne enačbe: za n ≥ 1 in: za n ≥ 2. Vse enačbe lahko dokažemo s popolno indukcijo. Iz zadnje enačbe sledi Goldbachov izrek: nobeni dve Fermatovi števili nimata skupnega faktorja, oziroma različna Fermatova števila so si med seboj tuja. Fermatova števila so poseben primer Prothovih števil (za in ). Glej tudi Mersennovo število Gaussovo praštevilo Sklici Viri Zunanje povezave Posplošeni iskalnik Fermatovih praštevil Fermatova praštevila Analitična teorija števil Evklidska ravninska geometrija Nerešeni matematični problemi Razredi praštevil Celoštevilska zaporedja Pierre de Fermat


text: Astronomíja (: astronomía < : ástron + : nómos – dobesedno zakon o zvezdah) ali zvezdoslôvje je znanstvena veda, ki se ukvarja z opazovanjem in razlago zunajzemeljskih pojavov v vesolju. Ukvarja se z nebesnimi telesi, tematsko pa je razdeljena na Osončje, njegove planete, spremljevalce planetov, naravne satelite (trabanti, sateliti, lune ali meseci), na zvezde (zvezde stalnice oziroma nepremičnice), na galaksije (megličaste zvezdne sestave, ki vsebujejo po nekaj sto milijard zvezd). Posebno poglavje predstavlja teoretična astronomija, ki zajema povezovanje znanih dejstev o nebesnih telesih v skladno oblikovane fizikalne modele in matematične enačbe. Ukvarja se tudi z modeliranjem simulacij razvoja posameznih teles, kar nam daje bodisi vpogled na razvoj na primer našega planeta Zemlje, ali prikazuje in odraža pojave, ki spremljajo razvoj zvezde. Ástrofízika je mlajša veda, ki se ukvarja z uporabo fizikalnih zakonov pri astronomskih pojavih. Astrofizika še posebej tako zajema področje zvezd (zvezdna astronomija in zvezdna statistika) in se ukvarja z razlago vseh pojavov in parametrov (atributov), ki so bistvenega pomena za razvoj posameznega objekta in poskuša iz znanih dejstev strniti smiselne in lepo oblikovane, in seveda enostavne, fizikalne enačbe. Zgodovina Starodavni časi Davno nazaj so astronomijo sestavljali le opazovanje in napovedi gibanja nebesnih teles, vidnih s prostim očesom. Ponekod so zgodnje kulture sestavljale ogromne instrumente, ki so morda imeli neke astronomske namene. Poleg njihove obredne uporabe bi se te opazovalnice lahko uporabljale za določitev letnih časov, ki so pomemben dejavnik pri poznavanju časa pridelave pridelkov in razumevanju dolžine leta. Preden so izumili orodja, kot je teleskop, so zgodnja opazovanja zvezd izvajali s prostim očesom. Ko so se razvile civilizacije, predvsem v Mezopotamiji, Grčiji, Perziji, Indiji, na Kitajskem, v Egiptu in Srednji Ameriki, so postali astronomija in astronomski pripomočki že dovolj napredni, da so se začele razvijati ideje o naravi vesolja. Večina zgodnjih astronomov je le opazovala in določala pozicije zvezd in planetov. Danes je to znanost, ki se imenuje astrometrija. Iz teh opazovanj so nastale zgodnje ideje o gibanju planetov. Naravo gibanja Zemlje, Sonca, Lune, planetov in zvezd pa so razložili tudi filozofsko. Verjeli so, da je Zemlja središče vesolja, okoli katere se vrtijo Sonce, Luna in zvezde. To je znano kot geocentrični model vesolja ali Ptolemajev sistem, poimenovan po Ptolemaju . Posebej pomemben razvoj astronomije se je začel pri Babiloncih. Prav oni so postavili temelje za kasnejše astronomske običaje, ki so se razvili v mnogih drugih civilizacijah. Babilonci so odkrili, da se lunini mrki ponavljajo v ponavljajočem se ciklu, znanem kot saros . Antični Grki in Helenisti so naredili velik preboj v razumevanju vesolja in s tem k napredku astronomije. Grška astronomija je že od začetka veljala za racionalno, stvarno razlago nebesnih pojavov, ki logično in razumno razlaga gibanje nebesnih teles in svet. V 3. stoletju pred našim štetjem je Aristarh s Samosa ocenil velikost ter razdaljo Lune in Sonca do Zemlje. Prvi je predlagal model sončnega sistema, kjer se Zemlja in planeti vrtijo okoli sonca, zdaj imenovani heliocentrični model. V 2. stoletju pr. n. št. je Hiparh odkril precesijo, izračunal velikost in razdaljo do Lune ter izumil prve znane moderne astronomske naprave, kot je astrolab. Hiparh je ustvaril tudi obsežen katalog 1020 zvezd in jih razvrstil po magnitudah (6 stopnjah svetlostih). Tudi večina ozvezdij severne poloble izhaja iz grške astronomije. Mehanizem z Antikitere (ok. 150–80 pr. n. št.) je bil zgodnji analogni računalnik, ki je bil zasnovan za izračun položaja Sonca, Lune in planetov na nebesni sferi za določen datum. Tako tehnološko napredni pripomočki podobne kompleksnosti se niso pojavili vse do 14. stoletja, ko so se v Evropi pojavile prve mehanske astronomske ure. Srednji vek Astronomija je v tem času večinoma stagnirala vse do 14. stoletja. Kljub temu je v srednjeveški Evropi živelo več astronomov, ki so malo prispevali k napredku. Richard Wallingford (1292–1336) je veliko prispeval k astronomiji in urarstvu, saj je izumil prvo astronomsko uro, Rectangulus, ki je omogočala merjenje kotov med planeti in drugimi nebesnimi telesi. To je omogočal tudi ekvatorij, imenovan Albion, ki ga lahko uporabimo za astronomske izračune, kot so lunarne, sončeve in planetarne zemljepisne dolžine, lahko pa napovemo tudi mrke. Nicole Oresme (1320–1382) in Jean Buridan (1300–1361) sta prva razpravljala o dokazih za rotacijo Zemlje, poleg tega pa je Buridan razvil tudi nepopolno teorijo vztrajnosti, ki je lahko prikazala planetarno gibanje brez pomoči potiska angelov. Georg von Peuerbach (1423–1461) in Regiomontanus (1436–1476) sta pripomogla k astronomskemu razumevanju, ki je pripomoglo h Kopernikovemu razvoju heliocentričnega modela par desetletij kasneje. Astronomija je začela cveteti v islamskem svetu in drugih delih sveta. To je pripeljalo do nastanka prvih astronomskih observatorijev v muslimanskem svetu do začetka 9. stoletja. Leta 964 je galaksijo Andromeda, največjo galaksijo v Lokalni jati, opisal perzijski muslimanski astronom Abd al-Rahman al-Sufi v svoji Knjigi zvezd stalnic. Supernovo SN 1006, najsvetlejši zvezdni pojav v zapisani zgodovini, je opazil egiptovski arabski astronom Ali ibn Ridwan in kitajski astronomi leta 1006. Nekateri pomembnejši islamski (predvsem perzijski in arabski) astronomi, ki so pomembno prispevali k znanosti, so Al-Battani, Thebit, Abd al-Rahman al-Sufi, Albumasar, Biruni, Abū Ishāk Ibrāhim al-Zarqālī in Al-Birjandi. V tistem času so uvedli veliko arabskih imen, ki se sedaj uporabljajo za posamezne zvezde. Nekateri zgodovinarji celo mislijo, da so v ruševinah v Velikem Zimbabveju in Timbuktu morda bili nekdaj astronomski observatoriji. Evropejci so skozi celotno zgodovino verjeli, da v pred-kolonialnem srednjem veku ni bilo nobenega pomembnejšega znanstvenega astronomskega opazovanja v podsaharski Afriki, vendar sodobna predvidevanja kažejo drugače. Že več kot šest stoletij (od obnovitve antičnih zapiskov v poznem srednjem veku do razsvetljenstva) je katoliška cerkev dajala največ finančne in socialne podpore za študij astronomije med vsemi institucijami. Eden izmed vzrokov je zagotovo iskanje datuma za veliko noč. Znanstvena revolucija V renesansi je Nikolaj Kopernik predlagal heliocentrični model sončnega sistema. Njegovo delo je Galileo Galilei zagovarjal. Dodelal ga je še Johannes Kepler. Prav on je bil prvi, ki je razvil sistem, ki je pravilno opisal podrobnosti gibanja planetov okoli Sonca. Vendar Kepler ni uspel oblikovati teorije za zakone, ki jih je zapisal. Opisal jih je šele Isaac Newton, s svojim izumom nebesne mehanike in s svojim zakonom gravitacije, ki je končno pojasnil gibanje, ki si ga je predstavljal že Kepler. Newton je razvil tudi zrcalni teleskop ali reflektor. Izboljšave v velikosti in kakovosti teleskopov so privedle do nadaljnjih odkritij. Angleški astronom John Flamsteed je katalogiziral več kot 3000 zvezd, obsežnejši zvezdni katalogi pa so bili narejeni od Nicolas-Louisa de Lacaillela. Astronom William Herschel je izdelal podroben katalog meglic in kopic, leta 1781 pa je odkril planet Uran, ki je bil tudi prvi planet odkrit z uporabo modernih instrumentov. Prva natančna meritev razdalje do zvezde je bila opravljena leta 1838, ko je Friedrich Bessel izmeril paralakso zvezde 61 Laboda. V 18. in 19. stoletju so proučevanje problema treh teles Leonarda Eulerja, Alexisa Clauda Clairauta in Jean le Rond d'Alemberta privedli do natančnejših napovedi o gibanju Lune in planetov na nebesnem svodu in v prostoru. To delo sta nadalje izpopolnila Joseph Louis Lagrange in Pierre-Simon Laplace, ki sta omogočila, da se ocenjujejo mase planetov in lun iz njihovih motenj. Znaten napredek v astronomiji se je pokazal z uvedbo nove tehnologije, vključno s spektroskopom in fotografijo. Joseph von Fraunhofer je v spektru sonca v letih 1814–15 odkril okoli 600 pasov, ki jih je leta 1859 Gustav Kirchhoff pripisal prisotnosti različnih elementov. Pokazalo se je, da so zvezde podobne našemu Soncu, vendar s širokim razponom temperatur, mas in velikosti. Obstoj Rimske ceste kot samostojne skupine zvezd je bil dokazan šele v 20. stoletju, skupaj z obstojem ostalih galaksij. Opazovana recesija teh galaksij je pripeljala do odkritja širjenja vesolja. Teoretična astronomija je privedla do možnosti obstoja predmetov, kot so črne luknje in nevtronske zvezde, ki so bili uporabljeni za razlago ostalih opaženih pojavov, kot so kvazarji, pulzarji, blazarji in radijske galaksije. Kozmologija je v 20. stoletju dosegla velik napredek. V začetku tega stoletja je bil oblikovan model teorije velikega poka, ki je bil dobro podkrepljen s prasevanjem, Hubblovim zakonom in deleži elementov v vesolju. S tem se je zelo razvila kozmologija. Vesoljski teleskopi so omogočili meritve v delih elektromagnetnega spektra, ki so ponavadi blokirani ali zamegljeni zaradi atmosfere. Februarja 2016 so povedali, da je projekt LIGO dokazano zaznal gravitacijske valove, kar je opravil prejšnjega septembra. Teoretična astronomija Teoretični astronomi uporabljajo več orodij, med katerimi so analitični modeli in računalniške numerične simulacije, da bi opisali vesolje okrog nas brez posebnih resničnih opazovanj. Različna orodja imajo različne zmogljivosti in so ponekod boljša, drugje pa manj primerna. Analitični modeli procesa so boljši za trenutke, ko želimo najti smisel neke teorije, oziroma najti jedro nečesa. Numerični modeli lahko razkrijejo le obstoj fenomenom in efektov, ki bi bili v nasprotnem primeru neopazovani. Astronomski teoretiki želijo ustvariti teoretične modele in iz rezultatov napovedati opazovalne podatke. Opazovanje fenomena, ki ga model predvidi, omogoča astronomom, da se odločijo med več različnimi modeli za najboljši model. Teoretiki prav tako želijo ustvariti ali spremeniti modele, da upoštevajo tudi nove podatke. V primeru nenatančnosti med podatki in modelom, se največkrat le malo spremeni obstoječi model, da zadosti novim rezultatom. Toda v nekaterih primerih je treba spremeniti celoten model, saj dobivamo veliko količino neujemajočih se podatkov. Fenomeni, ki jih preučujejo teoretični astronomi so: zvezdna dinamika in evolucija; izoblikovanje galaksij; porazdelitev snovi v Vesolju na velikih skalah; izvor kozmičnih žarkov; splošna relativnost in fizikalna kozmologija, ki vsebuje strunsko kozmologijo in astrofiziko delcev. Astrofizikalna relativnost služi kot pripomoček za pojasnitev raznih velikih in masivnih stvari, pri katerih igra gravitacija pomembno vlogo, ki je tudi podlaga za (astro)fiziko črnih lukenj in raziskovanje gravitacijskih valov. Nekatere širše sprejete in raziskovane teorije in modeli v astronomiji, ki so zdaj vključene v modelu Lambda-CDM, so veliki pok, temna snov in osnovne teorije fizike. Nekateri primeri postopka odkrivanja: Skupaj s kozmično inflacijo, temno snovjo in temno energijo so se glavne teorije astronomije razvile med raziskovanjem galaksij. Astronomija pri Slovencih Z astronomijo so se Slovenci na začetku ukvarjali skoraj izključno kot samouki. Tisti, ki so ustvarjali konec 19. in v 20. stoletja so pisali v slovenščini, prej pa je prevladovala latinščina. Najverjetneje je prvi poljudni spis iz astronomije v slovenskem jeziku prispeval naš prvi pesnik Valentin Vodnik v "Lublanskih novicah", v sredo 14. februarja 1798. Članek pripoveduje o vesoljskih telesih, kometih, planetih in o opazovanjih. Drugi poljudni astronomski spis, napisan v slovenščini je napisal Janez Cigler leta 1843 v Bleiweisovih Novicah. Začetniki astronomije na Slovenskem so bili: Herman Koroški (okoli 1100–okoli 1160) – zelo znano je Hermanov prevod Ptolomajevega Planispheriuma iz leta 1143. Naslov lahko prevedemo kot "Nebesna ravnina" ali "Zvezda karta". Za ta prevod, se je dolgo časa verjelo, da je edina znana povezava na Ptolomejev original. Kasneje so našli še arabski prevod, ki ga hranijo v Carigradu. Janez Lezicij (1242–?) Bernard Perger (okoli 1440–okoli 1501) – cesarju je posredoval svoje almanahe (koledarje), v katerih so se po takratnih navadah prepletali astronomski podatki z astrološkimi napovedmi in zdravniškimi nasveti. V rokopisu je ostal koledar z astronomskimi podatki za obdobje 1482–1500. Andrej Perlah (1490–1551) – obnavljal in razširjal je almanahe, letopise, efemeride in koledarje z astrološko in astronomsko tematiko svojih predhodnikov. V astronomskih efemeridah je že obravnaval lege planetov med seboj in lege planetov glede na svetlejše zvezde. Izdelal je tudi več astronomskih instrumentov, med njimi astrolab s katerim je opazoval Soncu najbližji planet Merkur. Perlah je naš prvi astronom, ki nam je zapustil tiskana dela. Andrej Kobav (1593–1654) – na Dunaju je leta 1643 izdal knjigo Vindiciae astronomicae theticae pro Dionysio cognomento Exiguo ... seu nato, mortuo redivivoque Iesu homini Deo ... vota dissertatio, to je polemično astronomsko delo, v katerem je citiral Keplerja in Kopernika. Janez Jakob Olben (1643–1725) – leta 1704 je objavil delo Nove florijanske efemeride. Na dvanajstih velikih straneh je objavil osnovne podatke o dnevni svetlobi, izračunane za zemljepisno širino in obzorje St. Floriana. Njegovo rokopisno zapuščino hrani samostan v St. Florianu v Linzu. Benedikt Ferretti (1655–1730) - kranjski ljubitelji astronomije so zgradili v 17. in 18. stoletju tri zvezdarne. Prvo si je v Ljubljani v Tivoliju postavil astronom Benedikt Ferretti. Janez Jurij Hočevar (1656–1714) - izdal je knjigi De cometis (1696) in Observationes astronomicae circa stellas fixas et errantes (1696) ter še nekaj astroloških del. Franc Breckerfeld (1681–1744) - bil je astronom na kraljevski zvezdarni v Cluju v Romuniji. Ivan Dizma Florjančič de Grienfeld (1691–1757 ?) - v njegovih dveh latinskih rokopisih, ki ju hrani NUK v Ljubljani, so ohranjene številne razprave iz astronomije in matematike, tabele z navodili za uporabo pri astronomskem računanju, tabele in teorija gibanja Sonca in deloma Lune ter planetov po gregorijanskem koledarju za ljubljanski poldnevnik, geometrijski priročnik, kvadratura kroga ter lastna opazovanja Sonca in Lune. Janez Benjamin Erberg (1699–1759) -- Pisal je o sončnih urah. Naslov njegove disertacije je bil Komentarji k sistemu astronomije in sončne ure, dodani častem Marije, prevzvišene kraljice nebes in zvezd. Ferdinand Avguštin Hallerstein (1703–1774) - bil je dvorni astronom in vodja astronomskega observatorija v Pekingu. Kot astronom je bil na dvoru tako priljubljen, da je bil imenovan za mandarina. Janez Krstnik Schoettl (1724–1777) - v Sloveniji je opravil prvo zabeleženo opazovanje navideznega prečkanje Venere čez Sončevo ploskev. Ta redki astronomski pojav opazoval zjutraj, 6.6. 1761. Gregor Schoettl (1732–1777) Gabriel Gruber (1740–1805) - na svoji brodarski šoli je poučeval tudi astronomijo, znanje astronomije je bilo posebej koristno za plovbo po morju in tako je bila Gruberjeva brodarska šola tudi navtična šola. Josip Križan (1841 – 1921) Anton Ambschel (1749–1821) Jurij Vega (1754–1802) - opazoval je Sončev mrk in obravnaval tretji izpopolnjeni Keplerjev zakon. Proučeval je gibanje planetov okrog Sonca in Keplerjevo enačbo itn. Leta 1801 je Vega s pomočjo svojih logaritmov, medsebojne oddaljenosti planetov in obhodnih dob izračunal maso do tedaj sedmih poznanih planetov. Matija Vertovec (1784–1851) – leta 1847 je v 16 nadaljevanjih izšla v Novicah njegova razprava z naslovom Zvezdoslovje. V poljudni obliki je obdelal skoraj vso takratno splošno astronomijo. V tej razpravi so prvi zametki slovenskega astronomskega izrazoslovja. Viljem Ogrinc (1845 – 1883) Ivan Sušnik (1854–1942) Ivan Tomec (1880–1950) - posvetil se je predvsem rednemu opazovanju Sončevih peg. Od bolezni ohromelemu je podatke z refraktorja beležil prijatelj Kunaver. Pavel Kunaver (1889–1988) - objavil je številne astronomske prispevke v reviji Proteus in v dnevnem časopisju. Astronomsko znanje je širil zlasti med šolsko mladino. Zanjo je ustanovil prve astronomske opazovalnice v Sloveniji. S področja astronomije je napisal osem poljudnih knjig, med najbolj znanimi je knjiga Pravljica in resnica o zvezdah, ki je bila že večkrat ponatisnjena. Lavo Čermelj (1889–1980) - leta 1934 je napisal prvi uradni in po sprejetem učnem načrtu napisan srednješolski slovenski učbenik astronomije. Njegov naslov je bil Kozmografija za višje razrede srednjih šol. Herman Potočnik – psevdonim Hermann Noordung (1892–1929) - leta 1928 je (z letnico 1929) v Berlinu izšla njegova edina knjiga: Problem vožnje po vesolju - raketni motor. V knijigi je opisan načrt vesoljske postaje s posadko in jo postavil v geostacionarno orbito. Silvo Breskvar (1902–1969) - od 1931 do začetka 2. svetovne vojne je bil član pariške Société Astronomique de France. Populariziral je astronomijo s članki in podlistki v revijah in časopisih. Bil sodelavec Inštituta za slovenski jezik pri definiranju izrazov iz astronomije in fizike za Slovar slovenskega knjižnega jezika. Leta 1947 so na ljubljanski univerzi ustanovili katedro za astronomijo. Prvi profesor je bil Franjo Dominko (1903–1987). Dominko je bil tudi pobudnik ustanovitve Astronomskega geofizikalnega observatorija Golovec. Interdisciplinarne vede Iz astronomije in astrofizike izhajajo številne interdisciplinarne vede, ki imajo skupen širok spekter raziskovanja. Arheoastronomija je veda o antičnih ali tradicionalnih astronomskih raziskavah. Arheoastronomi raziskujejo s pomočjo arheoloških in antropoloških virov. Astrobiologija je veda o nastanku in evoluciji bioloških sistemov v vesolju. Astrobiologi se ozirajo predvsem na izven-zemeljsko življenje. Astrostatistika je pomoč astrofiziki pri obdelavi velike količine opazovanih podatkov. Veda o kemikalijah najdenih v vesolju, vključno z njihovim nastankom, reakcijami in razpadom, se imenuje astrokemija. Te snovi so ponavadi najdene v molekularnih oblakih, najde pa se jih lahko tudi v zvezdah z nizko temperaturo, rjavih pritlikavkah in planetih. Kozmokemija je veda o kemikalijah najdenih v Osončju, vključno z nastankom elementov in spremembami v deležu različnih izotopov. Forenzična kemija pa rešuje probleme zakonov in zgodovine vesolja. Vse te tri vede združujejo kemijo in astronomijo. Ljubiteljska astronomija Astronomija je ena izmed ved, h kateri lahko amaterji največ doprinesejo. Ljubiteljski ali amaterski astronomi opazujejo razne nebesne objekte in dogodke. Včasih jih opazujejo z opremo, ki si jo naredijo sami. Pogoste tarče ljubiteljskih astronomov so Sonce, Luna, planeti, zvezde, kometi, meteorski roji in razna telesa globokega vesolja, kot recimo zvezdne kopice, galakasije in meglice. Astronomski klubi se nahajajo po celem svetu in organizirajo veliko prireditev, da pomagajo svojim članom dokončati opazovalne programe, kor recimo opazovati vseh 110 messierjevih ali 440 herschelovih teles na nebu. Veja ljubiteljske astronomije, ljubiteljska astrofotografija, se ukvarja s fotografiranjem objektov nočnega neba. Veliko ljudi se specializira v opazovanje le določenih teles, vrst teles ali vrst dogodkov, ki jih zanimajo. Veliko amaterjev dela na vidnih valovnih dolžinah, najdejo pa se tudi ljudje, ki eksperimentirajo z valovnimi dolžinami izmed domačega območja. To vključuje uporabo infrardečih filtrov na navadnih teleskopih, a tudi uproabo radijskih teleskopov. Začetnik amaterske radijske astronomije je bil Karl Jansky, ki je začel opazovati nebo v radijskih valovnih dolžinah v 30. letih dvajsetega stoletja. Nekaj amaterskih astronomov uporablja za opazovanje doma narejene radijske teleskope ali pa tudi velike teleskope, ki so se nekdaj uporabljali za profesionalna astronomska opazovanja, ampak so zdaj dostopni amaterjem (recimo Miljni teleskop). Ljubiteljski astronomi zelo doprinašajo znanstvena odkritja področju astronomije in je ena izmed redkih znanosti, ki to lahko podpira. Ljubitelji lahko naredijo meritve okultacij, ki se uporabljajo za natančnejšo določitev tirnic malih planetov. Lahko tudi odkrijejo komete in opravljajo redna opazovanja zvezd spremenljivk. Izboljšave digitalne tehnologije so ljubiteljem omogočile nastanek vrhunskih fotografij. Nerešeni problemi v astronomiji Četudi je astronomija naredila velike korake pri razumevanju narave vesolja in njegove vsebine, se še vedno porajajo nova nerešena vprašanja. Odgovori na ta vprašanja bi mogoče povzročili čisto nov pogled na svet in razumevanje sveta. Mogoče bi nastala tudi nova veja astronomije. Obstaja še kje drugje življenje? Oziroma, je še kje drugje inteligenca? Če je, kakšna je razlaga Fermijevega paradoksa? Obstoj izven-zemeljskega življenja ima velike posledice - znanstvene in filozofske. Je Osončje normalno ali netipično? Kakšna je narava temne snovi in temne energije? Ta snov narekuje evolucijo in usodo vesolja, a še vedno ne vemo skoraj ničesar o tem. Kakšna bo končna usoda vesolja? Kako so nastale prve galaksije? Kako so nastale velikanske črne luknje? Kaj je nastanek ultravisokoenergijskih kozmičnih žarkov? Zakaj je količina litija v vesolju štirikrat nižja, kot je pričakovano po standardni teoriji velikega poka? Kaj se zgodi za dogodkovnim obzorjem? Kaj se je zgodilo pred velikim pokom? Glej tudi astronom, seznam astronomov seznam slovenskih astronomov časovni pregled astronomov seznam astronomskih vsebin zgodovina astronomije časovni pregled astronomije Opombe Sklici Zunanje povezave Slovenska astronomska revija Spika Kvarkadabra Osrednje vesolje Seznam slovenskih astronomskih društev Vede


BERZA TRANSPORTA- PONUDE SLOBODNIH KAMIONA ZA MEĐUNARODNI TRANSPORT ROBE SLOBODNI KAMIONI ZA MEĐUNARODNI PREVOZ ROBE OD I DO POLJSKA, str. 1 - Transportna berza, logistika, transport, špedicija, prevoz robe CargoAgent.net BERZA TRANSPORTA- PONUDE SLOBODNIH KAMIONA ZA MEĐUNARODNI TRANSPORT ROBE SLOBODNI KAMIONI ZA MEĐUNARODNI PREVOZ ROBE OD I DO POLJSKA Pronađeni kamioni na berzi transporta: 19069 SRB 37- Kruševac PL 24.0t 13.6m kompletni utovar Poluprikolica 10 Dec 2019 pre 3 sata , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53472501( Srbija, - Poljska, *) PL 00- Varšava AL 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471917( Poljska, - Albanija, *) PL 00- Varšava SRB 10- Priština 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471915( Poljska, - Srbija, ) PL 00- Varšava BG 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471911( Poljska, - Bugarska, *) PL 00- Varšava MK 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471909( Poljska, - Makedonija, *) PL 43- Bielsko-Biala AL 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471907( Poljska, - Albanija, *) PL 30- Krakov SRB 10- Priština 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471905( Poljska, - Srbija, ) PL 30- Krakov BG 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471903( Poljska, - Bugarska, *) PL 30- Krakov MK 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 10 Dec 2019 pre 1 dan , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53471897( Poljska, - Makedonija, *) AL 10- Tirana PL 24.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 09 Dec 2019 pre 2 dana , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53470407( Albanija, - Poljska, *) MK 10- Skoplje PL 24.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača 09 Dec 2019 pre 2 dana , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53470373( Makedonija, - Poljska, *) PL 00- Varšava MK 10- Skoplje 22.0t 13.6m kompletni utovar Hladnjača Spreman pre 2 dana , Berza transporta- ponuda kamiona za međunarodni prevoz robe No 53470025( Poljska, - Makedonija, ) Pronađeni rezultati na transportnoj berzi: 19069 Ključne reči: kamion za međunarodni prevoz robe od Poljska, kamion za međunarodni prevoz robe od Makedonija, kamion za međunarodni prevoz robe od Albanija, kamion za međunarodni prevoz robe od Srbija, kamion za međunarodni prevoz robe do Poljska, kamion za međunarodni prevoz robe do Makedonija, kamion za međunarodni prevoz robe do Bugarska, kamion za međunarodni prevoz robe do Srbija, kamion za međunarodni prevoz robe do Albanija, kamion za međunarodni prevoz robe od Južna Evropa, kamion za međunarodni prevoz robe od Istočna Evropa, kamion za međunarodni prevoz robe od Balkansko poluostrvo, kamion za međunarodni prevoz robe do Istočna Evropa, kamion za međunarodni prevoz robe do Balkansko poluostrvo, kamion za međunarodni prevoz robe do Južna Evropa, kamion za međunarodni prevoz robe od Evropa, kamion za međunarodni prevoz robe do Evropa kamioni tipa Hladnjača za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (10783) kamioni tipa Poluprikolica za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (6310) kamioni tipa Mega za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (1376) kamioni tipa Poluprikolica za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (117) kamioni tipa Kamion do 7.5 t. za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (92) kamioni tipa Kiper za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (76) kamioni tipa Kamion sa prikolicom za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (59) kamioni tipa Kombi za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (49) kamioni tipa Bus za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (45) kamioni tipa Sandučar za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (40) kamioni tipa Kamion cerada 7.5 t za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (37) kamioni tipa Kontejner 20'/40'/45' za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (29) kamioni tipa Stackable za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (17) kamioni tipa Van za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (14) kamioni tipa Poluprikolica za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (9) kamioni tipa 13,60 Platforma za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (6) kamioni tipa Svaki tip za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (5) kamioni tipa Kamion preko 7.5 t. za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (2) kamioni tipa Short Trailer za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (2) kamioni tipa Poluprikolica kiper za međunarodni prevoz robe od i do Poljska (1) Ponude prevoza - PoljskaPonude prevoza - Velika BritanijaPonude prevoza - NemačkaPonude prevoza - TurskaPonude prevoza - Ponude prevoza - RusijaPonude prevoza - Italija


text: Novotel Bangkok On Siam Square Hotel se nahaja na Siam in tako uživa na izjemno ugodni poziciji za nakupovanje, nočno življenje, restavracije v Bangkok. Center mesta je oddaljen samo 0.1 km in do letališča je samo 45 minut. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. V Novotel Bangkok On Siam Square Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z sef, hotelski/letališki prevoz, kavarna, poslovni center, menjalnica. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. V hotelu je na voljo več relaksacijskih možnosti, med drugimi savna, fitness center, bazen (otroški), masaža, wellness, ki so namenjene oddihu in počitku. Zaradi svoje idealne lege je hotel Novotel Bangkok On Siam Square Hotel kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje.