text: Karting v Sloveniji - Vstop v čarobni svet avtomobilskega dirkanja - Novice - Avto Magazin Svet kartinga je svet avtomobilskega dirkanja, ki se mu lahko pridruži vsakdo. Odvisno je le, kakšna so njegova pričakovanja. (Vsaj) zabava pa je v vsakem primeru zagotovljena. Osebni Arhiv (Mark Kastelic) Karting oziroma dirkanje z gokarti velja za šport mehanikov, in to je povsem razumljivo. Ko je pred 60 leti prišel v Evropo, so bili prvi 'dirkalniki' pravzaprav izdelani iz starih motorjev in doma narejenih šasij. In kar nekaj tega duha je v tem športu ostalo še danes. A bolj kot to je pomemben podatek, da gre pri kartingu za prvo vejo dirkanja na štirih kolesih, samo osnovo, iz katere so se nato razvili praktično vsi največji avtomobilski dirkači, ne glede na to, ali so pozneje pot nadaljevali v formulo, turne dirkalnike ali kamorkoli drugam. Kar nekaj uspehov in uspešnih dirkačev smo imeli – in jih še vedno imamo – tudi v Sloveniji. Omeniti je treba družino Jerančič, kjer sta tako hči Nina kakor tudi sin Domen sledila očetu Franciju v dirkaške vode, pri čemer je Nina po uspešni karieri v kartingu pot nadaljevala v pokalu Ferrari Challange, Domen pa je trenutno vodja tovarniške ekipe britanske znamke Lotus. Tukaj sta potem še nekdanja dirkača Ivan Stojšić in David Rotar ter še vedno aktivna Martin Mihič in naturaliziran dirkač belgijskega porekla Xen De Ruwe. Še več upov je medtem mogoče najti med mlajšimi kategorijami, kjer v različnih serijah nastopata Mai Sadar in pa naš najobetavnejši mladi dirkač Mark Kastelic, ki trenutno že tretje leto zapored nastopa v mednarodni konkurenci, hkrati pa je član enega največjih italijanskih moštev v kartingu - Team Driver. Več o tem pa nekoliko pozneje. Sam karting namreč ni le prva stopnička na poti do profesionalnega avtomobilskega dirkanja, ampak tudi čedalje bolj popularna prostočasna zabava, dosegljiva praktično slehernemu posamezniku. Medtem ko v Sloveniji kljub številnim pozivom trenutno nimamo niti enega samega avtomobilskega dirkališča (po obetavni obuditvi nekdanjega Mobikroga je pred časom zaradi političnih spletk svoja vrata zaprl tudi poligon Gaj pri Cerkljah na Dolenjskem), pa je možnosti za dirkanje z gokarti kar precej. Najbolj znano je zagotovo dirkališče Raceland v Krškem, zgrajeno leta 2006, ki je hkrati s 1.050 metri dolžine tudi najdaljše pri nas, po velikosti pa se z njim lahko primerjata le kartodrom Slovenja vas v Hajdini pri Ptuju, ki deluje od leta 2018, in pa karting dirkališče v Vrtojbi, ki je hkrati edino v tem delu Slovenije. Poleg teh kartodromov pa v Sloveniji deluje še nekaj manjših tovrstnih dirkališč, ki so večinoma v sklopu različnih trgovskih središč. Takšni so recimo karting centri v ljubljanskem nakupovalnem središču Rudnik, Karting center Celje v nakupovalnem središču Citycenter in pa nedavno odprto dirkališče Woop v BTC-ju, kjer z električnimi dirkalniki nadaljujejo zgodbo nekdanjega Rollbara. Omenjenim dirkališčem se sicer ravno v teh dneh pridružuje še povsem nova proga v neposredni bližini letališča Brnik, za katero skrbi še vedno aktiven dirkač Vladimir Stanković. Gre za nadaljevanje zgodbe, ki se je pred leti začela prav na Brniku, kamor se Stanković zdaj vrača po tem, ko je leto dni preživel na Vrhniki. Kot pojasnjuje Stanković, je zanimanje za tovrstno zabavo med Slovenci precejšnje, sam namreč na leto zabeleži okrog 25.000 obiskovalcev, pri čemer pa gre večinoma za posameznike, stare od 25 do 60 let. Mlajših je bistveno manj, kar pripisuje dejstvu, da gre za relativno drago zabavo – za deset minut vožnje je treba odšteti dobrih 12 evrov, kar je po njegovem mnenju za dijake in študente večinoma previsok znesek. Na drugi strani na progo le izjemoma spušča dirkače, ki so mlajši od 16 let.Relativno pogosti obiskovalci dirkališča so sicer podjetja, saj gre za priljubljeno obliko timbildinga, redno pa Stankovića obiskuje tudi skupina amaterskih dirkačev, ki nastopajo v samoorganizirani amaterski seriji. Vsa zgoraj omenjena dirkališča tako omogočajo najbolj osnovno obliko kartinga, namenjenega široki populaciji. Kaj to pomeni? Gre za to, da se za volan dirkalnika – ki navkljub podobnemu videzu s pravim dirkalnim gokartom nima veliko skupnega – lahko usedejo običajni ljudje, ki nimajo (niti ne potrebujejo) nikakršnega dirkaškega znanja ali celo vozniškega izpita in doživijo prvi stik z dirkaškim svetom, ali pa vsaj sprostijo nekaj adrenalina na varen način v nadzorovanem okolju. Znanje in poprejšnje izkušnje pri tem niso potrebni, veliki niso niti finančni vložki, vseeno pa se lahko posamezniki, ki si tovrstno dirkanje privoščijo nekoliko bolj redno, tudi osvojijo vsaj nekaj novih dirkaških veščin. Zgornjo obliko dirkanja z gokarti bi lahko označili kot prvo in najbolj osnovno obliko dirkanja, ki pa s pravim, tekmovalnim dirkanjem z gokarti nima veliko skupnega. Nekoliko bližje temu pa je storitev, ki jo ponuja podjetje Hitri dirkač. Kot pojasnjuje idejni vodja projekta Grega Krč, je ideja celotnega projekta v tem, da karting lastnim kandidatom predstavijo skozi oči pravih tekmovalcev. Karting sam po sebi je namreč v osnovi šport mehanikov, vseeno pa na visokem nivoju velja nenapisano pravilo, da dober mehanik ne more biti dober voznik, dober voznik pa ne more biti dober mehanik – vsaj ne tako dober, da bi recimo lahko v istem dnevu hkrati skrbel za servisiranje svojega vozila in hkrati konkurenčno nastopal proti preostalim dirkačem. Krč tako svojim strankam na različnih dirkališčih po Sloveniji ponuja možnost dirkaške izkušnje z dirkalniki, ki se le malenkost razlikujejo od tekmovalnih, in pa celotno podporo, kakršne so v osnovi deležni tekmovalci. To pomeni, da bodo dirkači deležni prave dirkaške oprave in podpore mehanikov, ki bodo čez dan skrbeli za brezhibno stanje vozil. Do svojega dirkalnika že za nekaj tisoč evrov Hitri dirkač v prvi vrsti stremi k temu, da bi udeleženci ne bi le preizkusili dirkalnih gokartov, ampak se jih tudi naučili pravilno obvladati in izkoristiti celoten potencial, kar pa bodo zgolj z nabiranjem krogov na dirkališču le stežka dosegli. Pred vsako vožnjo in po njej so zato deležni sestanka in analiz vožnje, s čimer počasi izboljšujejo svojo vožnjo. Kot pove Krč, je tečaj razdeljen na 10 sklopov, med posameznim vikendom pa dirkač osvoji največ tri sklope oziroma lekcije. Treba pa je omeniti, da takšen pristop k dirkanju ni več tako cenovno dostopen. Za dvodnevni vikend tečaj je zato treba odšteti 250 evrov, zaradi česar se za tovrstno obliko dirkanja z gokarti večinoma odločajo premožnejši posamezniki. Kot rečeno, je karting cenovno najbolj dosegljiva oblika avtomobilskega dirkanja. V praksi to pomeni, da je mogoče rabljen, a popolnoma delujoč dirkalnik z večjim potencialom, kot ga imajo običajni gokarti, namenjeni izposoji, mogoče kupiti že za okrog 1.500 evrov do 2.000 evrov, še približno toliko denarja pa je nato potrebnega za nakup dirkaških oblačil in varnostne opreme, orodja, prikolice (če ni na voljo kombija) in tako dalje. Posledično tako ni majhno število posameznikov ali manjših skupin, ki se odločajo za nakup lastnih dirkalnikov. Izkušnje kažejo, da je za tovrstne potrebe najbolj primerno izbrati dirkalnike znamke Rotax. Prav omenjeno podjetje je namreč leta 1997 s predstavitvijo agregata 125 MAX naredilo revolucijo v kartingu, saj je pripravilo agregat, ki je bil zmogljiv, zanesljiv, cenovno dostopen in enostaven za uporabo, dve leti pozneje pa je sledila še ustanovitev lastnega prvenstva, v katerem so vsi tekmovalci uporabljali omenjeni agregat. Pozneje so po enakem principu začeli izdelovati še manjše in večje agregate, 125-kubični agregat pa danes velja za najbolj razširjenega na svetu. Razlog za Rotaxovo razširjenost se skriva v tem, da gre na eni strani za zmogljiv motor, ki pa hkrati ni zahteven za vzdrževanje. Vseeno to ne pomeni, da za posameznika ali skupino, ki se odloči za nakup takšnega dirkalnika, ni potrebno vsaj osnovno tehnično znanje. Pravzaprav je mogoče trditi, da gre za najbolj prvinsko obliko kartinga. Ti posamezniki so namreč večinoma tudi mehaniki, ki sami skrbijo za pravilno delovanje dirkalnika, poleg tega pa se, v želji po lovu na stotinke, sami lotevajo tudi finih nastavitev šasije, podvozja, zavor in tako dalje. Takšna oblika kartinga – pa četudi gre le za postavljanje najhitrejših časov na dirkališču – zahteva celega človeka, ki bo za obisk dirkališča pripravljen žrtvovati vsaj nekaj dodatnih ur svojega časa dan prej in dan pozneje. Številni navdušenci zato šele naknadno spoznajo, da je bil nakup lastnega dirkalnika preuranjen nakup in se tako zaradi pomanjkanja časa hitro odločijo za prodajo vozila. Nikakor pa to ne pomeni, da vas želimo odvrniti od nakupa lastnega dirkalnika. Če vam (in vaši ekipi prijateljev) čas ter denar dopuščata takšno zabavo, zagrabite priložnost. Strošek tovrstnega dirkanja se ob intenzivnem dirkanju po navadi giblje od 150 in 200 evri na dan, v to pa so vključeni vsi stroški, od najema proge, prihoda na dirkališče do stroška za bencin v gokartu in tako dalje. Zgornjim stroškom je treba je le še dodati strošek seta gum, za katerega boste ob redni uporabi odšteli med 120 in 150 evri na pol sezone, z nekaj vezami in poznanstvi pa boste do skoraj novega seta lahko prišli tudi brezplačno. V zameno boste dobili ogromno zabave in poznanstev. Kot rečeno, je namreč v Sloveniji kar nekaj amaterskih dirkačev, nekdanjih dirkačev oziroma lastnikov zasebnih gokartov, s katerimi se boste lahko ob koncu tedna pomerili na pisti. Kar nekaj malo rabljenega materiala, kot so recimo pnevmatike (pa tudi šasije, motorje in ostale komponente), je mogoče dobiti od profesionalnih karting dirkačev in ekip. Tam namreč v želji po lovu na stotinke in tisočinke material menjajo precej pogosteje kot amaterski dirkači, zaradi česar so stroški dirkanja jasno mnogo večji. Samo dirkanje na najvišjem nivoju zato zahteva neprimerno večje finančne vložke in pa seveda tudi celega človeka, zato si to lahko privoščijo le redki. Dirkač je zgolj in samo dirkač O tem, kako je videti karting na profesionalni ravni, smo spregovorili z Robertom Kastelicem, nekdanjim dirkačem in poznejšim lastnikom karting šole, ki je obe dejavnosti opustil izključno zato, da bi lahko kar največ časa namenil dirkaškemu razvoju svojega sina, Marka Kastelica. Verjetno najbolj obetaven mladi slovenski dirkač je namreč svoje prve dirkaške kilometre naredil prav v očetovi šoli, njegovemu nastopanju v kartingu pa je življenje podredila celotna družina Kastelic. Mark namreč trenutno že zastopa barve tovarniškega moštva Team Driver, to pa pomeni, da je že deležen najboljšega, predvsem pa vseskozi novega materiala. Tako recimo vsako dirko nastopa z novim dirkalnikom, novo šasijo in novim motorjem, same gume pa med treningi in kvalifikacijami menja praktično na sedem ali osem krogov. Čeprav so te gume, kot pove Robert, praktično še vedno skoraj nove, se že začno kazati prvi znaki obrabe, kar se pozna v nekaj izgubljenih stotinkah ali celo tisočinkah na krog. Varčevanje pri materialu tako pri dirkaču, ki se želi boriti na najvišjem nivoju in za najvišja mesta, tako nikakor ne pride v poštev! Stanje na področju kartinga med najmlajšimi je sicer v Sloveniji relativno slabo. Število veljavnih licenc je namreč iz leta v leto manjše in trenutno v Markovi kategoriji uradno nastopa le šest dirkačev – pa čeprav je nastopanje v najmlajših kategorijah še vedno kolikor toliko dostopno. Kot pove Kastelic, namreč nakup novega gokarta razreda minimax z Rotaxovim motorjem stane le okrog 1.500 evrov, stroški z vzdrževanjem pa so praktično minimalni. Prav maloštevilna konkurenca pa je posledično tudi razlog, da je v tujino, če je želja po resnem tekmovanju velika, treba takoj, ko je to mogoče oziroma pri osmih ali devetih letih. Pri tem je morda pametno za začetek izbrati malo slabšo ekipo, saj so stroški nastopanja v kateri izmed njih zaradi skromnejšega vlaganja v material vseeno nekoliko manjši, hkrati pa dirkač že ima stik z najboljšimi dirkači. Z dobrimi vožnjami lahko tako naposled pridobi mesto med boljšimi ekipami. Že v Markovi kategoriji pa se kaže to, česar smo vajeni predvsem iz višjih kategorij dirkanja – dirkač je zgolj in samo dirkač. Njegova naloga je izključno vožnja, za seboj pa ima ekipo mehanikov in psihologov, ki skrbijo za njegovo psihično ter fizično pripravo in pa pripravo njegovega dirkalnika, vloga staršev pa je v pripravi na samo dirko minimalna oziroma ničelna. Ob tem pomembno izpostaviti dejstvo, da vedno sodeluje z istimi ljudmi, ki jim zaupa, jih najbolj pozna, hkrati pa oni poznajo njega. Tako recimo le en posameznik skrbi za pripravo njegovega motorja, drugi za njegovo fizično pripravo in tako dalje. Od njih, Marka in samih sponzorjev pa bo nato odvisno, ali bo Marku uspelo vse delčke sestavljanke povezati v celoto in se razviti v mednarodno priznanega dirkača in uspešno nastopiti tudi v višjih kategorijah avtomobilskega dirkanja. Dirkanje z gokarti je tako lahko zelo zabavna in prijetna izkušnja, ki človeka – govorim iz lastnih izkušenj – hitro zasvoji, ob tem pa postane odličen ter izredno varen način za izločanje odvečnega adrenalina. In vse dokler nimate v glavi želje po tem, da bi postali naslednji Ayrton Senna (ki je sicer z gokartom začel dirkati šele pri 13 letih) ali pa recimo Lewis Hamilton, bo zadeva tudi povsem dostopna.


Čebulna marmelada – Culinary journey by me Čebula izboljša okus marsikateri jedi ali pa popestri kakšno jed sicer bolj neizrazitega okusa. Brez nje si gotovo ne moremo predstavljati golaža. Nekaterim lahko čebula povzroča težave, meni na primer sveža čebula škodi, zato se jo izogibam. Nimam pa problemov s čebulo, ki je termično obdelana, zato jo skušam večkrat uporabiti na meni prijazen način, saj je čebula zelo zdrava. Čebula je antioksidant in ima obilico zdravilnih učinkov. Znižuje nivo totalnega holesterola in trigliceridov in zvišuje raven dobrega holesterola. Čebula čisti kri, izboljšuje delovanje srca in krvnega obtoka, spodbuja prebavo in preprečuje napenjanje. Z njo lahko zdravite tudi vneto grlo, deluje proti kašlju in bronhitisu. Hkrati preprečuje infekcije dihal in želodčne ter črevesne bolezni. Njeno redno uživanje zmanjšuje nevarnost obolenja za rakom želodca, debelega črevesa, danke, jajčnikov in grla. Ker je dober diuretik, preprečuje zastajanje tekočin, sečne kamne in artritis. Raziskave so pokazale, da redno uživanje čebule izboljšuje gostoto kosti. Strokovnjaki jo zaradi tega priporočajo ženskam, ki so v menopavzi. Čebulna marmelada pa je pravo odkritje čebulnega okusa. Odlično se poda k narezkom, posebej k špehu, brez nje že skoraj ne najdemo trendovskega hamburgerja, fantastično se poda k praktično vsem vrstam mesa. Nekoč sem nekje prebrala, da je posebej pri čebuli, česnu in ostali zelenjavi, ki raste pod zemljo še posebej pomembno, na kakšen način je pridelana, zato sem od takrat posebej pozorna, da kupim čebulo biološke pridelave. Zelo me veseli, da se ponudba biološko pridelane zelenjave in sadja iz leta v leto veča. Sparova blagovna znamka Natur pur ima zares pestro ponudbo bio zelenjave in sadje, med drugim tudi rdečo čebulo. 0,5 dl balzamičnega kisa Čebulo olupimo in prerežemo čez polovico. Vsako polovico narežemo na tanke lističe. Na oljčnem olju čebulo počasi pražimo, samo toliko, da postaja mehka – ne sme pa porjaveti. Solimo, popramo in dodamo timijan ter sladkor. Premešamo, da sladkor nekoliko karamelizira in zalijemo z rdečim vinom. Čebulo kuhamo na majhnem ognju toliko časa, da tekočina skoraj povsem povre. Nato zalijemo še z balzamičnim kisom in pokuhamo še toliko časa, da dobi marmelada lep svetleč lesk – približno 10 do 15 minut. Čebulna marmelada se odlično poda k vsem vrstam mesa, predvsem k hladnem mesu v obliki narezkov in je nepogrešljiva v hamburgerjih. Irena 13. 10. 2016 at 16:56 - odgovori Dober dan. Krasen recept, ga bom v kratkem preizkusila ????. Me pa zanima (1) katero rdeče vino uporabiti (2) ali bi lahko tole marmelado tudi shranila v kozarčku in če da, (3) kakšen je rok uporabe. Pa lep dan ???? Špela 14. 10. 2016 at 10:05 - odgovori Uporabite lahko kakršnokoli rdeče vino, morfa edino kakšnega cvička ne;-) V kozarcku, v hladilniku, se preizkušeno obdrži dva tedna. Več pa ni bilo možnosti sprobati;-) bisa 13. 10. 2016 at 22:15 - odgovori Ali lahko uporabim navadno, rumeno čebulo z domačega vrta? Špela 14. 10. 2016 at 10:06 - odgovori Lahko, barva bo pač res bolj rjava... Pa okus malo drugačen, a bistveno po mojem ne. renča 25. 10. 2016 at 18:54 - odgovori Hvaležna za ideje. Ivo 26. 11. 2016 at 11:33 - odgovori Recept je odličen. Preizkušen kot priloga različnim jedem. Preizkusil tudi verzijo z belo čebulo, belim sladkorjem in belim Aceto balsamicom.Tudi dobro. Lep pozdrav


Bolečina v jetrih - Hepatitis - 2021 Invazija parazitov lahko tudi bolečine v jetrih. Obstajajo nekateri parazitski črvi, ki se množijo in okužijo predvsem jetra, kar vodi v bolečine v tem organu. Intestinalna pnevmatika je patološki proces, v katerem se v črevesni steni oblikujejo zračne ciste. Bolezen se kaže s krči raztrganih bolečin in občutka polnosti v trebuhu. Obstaja vznemirjena blata, slabost, beljenje, bruhanje.


Aktualno POMEMBNO OBVESTILO V Kinodvoru do nadaljnjega ni projekcij in dogodkov, zaprta je tudi naša Kavarna. Kratka dela Davida Loweryja Vimeo profil režiserja in scenarista Davida Loweryja je prava zakladnica filmskih vsebin. Med njimi izpostavljamo opevani kratkometražec Pioneer, očetovsko zgodbo za lahko noč, ki je tlakovala pot režiserjevemu indie vesternu Ain’t Them Bodies Saints iz 2013. Ločitev po iransko Kim Longinotto velja za eno najpomembnejših avtoric s področja dokumentarnega filma preteklih tridsetih let. V prosto dostopni zbirki IDFA si oglejte Ločitev po iransko, film o smešnih in bolečih plateh razpada poroke, ki ga je britanska dokumentaristka posnela z iransko antropologinjo Zibo Mir-Hosseini. Rija in Krokodil ter Ernest in Celestinca V bogatem programu za otroke in mlade na TV Slovenija tudi Kinobalonovi filmi. Napovedujemo četrtek, 19. 03. 2020 Prosto dostopni tudi slovenski otroški in mladinski filmi Od danes naprej Slovenski filmski center omogoča brezplačen ogled slovenskih filmov. Prvi v sklopu mladinskih filmov je Gremo mi po svoje. sreda, 18. 03. 2020 Seznam na spletu dostopnih kakovostnih filmov za otroke Izpostavljamo korejski film Najin svet (8+), ki ponuja vpogled v svet otroških odnosov, na videz preprostih, pa vendar polnih čustev. Knjižna zbirka Kinobalon Knjižice, ki otrokom približajo vsebine filmov in njihov nastanek. Ob igri in branju bodo filmski junaki postali otrokovi prijatelji. torek, 10. 03. 2020 OBVESTILO ZA ŠOLE Filmske projekcije za šole in vrtce so začasno ustavljene in jih prestavljamo na kasnejši čas v dogovoru z VIZ ponedeljek, 24. 02. 2020 Ne pozabi dihati - 1000 novi slovenski film v Kinodvorovem šolskem programu! Na voljo je pedagoško gradivo. Po dogovoru tudi pogovor z režiserjem ali mladimi igralci. 1, 2, 3 ciné! Po francosko v kinu 2020 Vabljeni na festival za učence, dijake in vse, ki se učijo francoščino. V maju 2020 v Kinodvoru in drugih kinih po Sloveniji. POMEMBNO OBVESTILO V Kinodvoru do nadaljnjega ni projekcij in dogodkov zaradi razglašene epidemije, zaprta je tudi naša Kavarna. ponedeljek, 23. 03. 2020 Filmsko branje Sveže izdani Pravi kot, časopis dijakinj in dijakov Gimnazije Poljane, prinaša tudi “kinotripovsko” filmsko branje! četrtek, 19. 09. 2019 Klub Kinodvor - ponudba za dijake Članstvo v Klubu Kinodvor prinaša 12 brezplačnih klubskih projekcij. Dijakom in dijakinjam pa tudi vabilo na odprtje festivala Kinotrip. Preveri klubske ugodnosti in se včlani. Članarina za dijake – 10 evrov. torek, 17. 03. 2020 Srečanje ob filmu Yesterday je prestavljeno Ogled filma Yesterday in pogovor po njem, ki naj bi se zgodila v sredo, 25. marca ob 10. in ob 15. uri, v sklopu Filmskih srečanj ob kavi, prestavljamo zaradi izrednih razmer. O datumu, ko bo srečanje izvedeno, vas bomo pravočasno obvestili. ponedeljek, 09. 03. 2020 Srečanje ob filmu Marija Škotska je prestavljeno Ogled filma Marija Škotska in pogovor po njem, ki naj bi se zgodila v sredo 11. marca ob 10. in ob 15. uri v sklopu Filmskih srečanj ob kavi, prestavljamo zaradi priporočila Nacionalnega inštituta za javno zdravje, ki odsvetuje obisk množičnih prireditev starejšim osebam. O datumu, ko bo srečanje izvedeno, vas bomo pravočasno obvestili. četrtek, 27. 02. 2020 Posnetek pogovora ob filmu 112 Naša tokratna gostja je bila Neža Miklič, dolgoletna kriminalistka, zdaj predavateljica kriminalistike na Višji policijski šoli. Novice Informacije o vstopnicah Obiskovalce, ki so kupili vstopnice za odpovedane projekcije, prosimo, da ne prihajajo na blagajno, temveč počakajo na navodila glede vračanja denarja, ki jih bomo objavili, ko se mestni kino ponovno odpre. 10 LET AKMS: jubilejni programi in dogodki v Art kino mreži Slovenije S slavnostno akademijo združenja AKMS se je v sredo, 4. marca ob 19.30 v Kinodvoru pričelo praznovanje ob 10. oble 2000 tnici Art kino mreže Slovenije. Kinosloga. Retrosex. 2020 Oglejte si fotografske utrinke s sedme edicije noči erotičnega filma, ki je s pravo gostijo kultnih klasik in mejnikov tudi letos nasitila do onemoglosti.


source: fineweb

text: Predsednik prvega demokratično izvoljenega slovenskega parlamenta državo, ki jo je soustvarjal, slika v črnih barvah. Postavlja drzne trditve, recimo tisto, da države sploh nismo ustanovili, ali ono, da živimo v totalitarizmu. France Bučar je drugače kot marsikdo tudi samokritičen, pa ne v smislu samokritike v slogu prejšnjega sistema, od katerega se, kot pravi, še nismo poslovili. On se je. Kot mladenič katoliške usmeritve je pristopil k partizanom, a je vedno ostal na kritični distanci, zato je bil tudi v nemilosti komunistične oblasti. Čeprav se pritožuje nad starostjo, France Bučar skoraj v ničemer ne kaže svojih 89 let. Ves čas je javno prisoten, piše knjige, zadnja ima naslov Temelji naše državnosti. Kljub pronicljivi analizi politične stvarnosti pa mu nekaj vendarle lahko očitamo – izčiščenih receptov za izhod iz politične krize, v kateri se Slovenija po njegovem mnenju nahaja že od osamosvojitve naprej, nima. Začel bi nekoliko provokativno. Zelo kritični ste do političnih elit po osamosvojitvi, hkrati pa ste bili tudi vi del prve politične elite. Torej ste soodgovorni za državo, kakršno imamo. Vprašanje je čisto na mestu. Čutim se soodgovornega. Povedal bi naslednje, ne v svoje opravičilo, ampak kot kritiko kritike. Pri nas je eden od glavnih problemov to, da kritike ni. Tiste prave kritike, ki bi kritično presojala stvari na vseh področjih. To je eden od glavnih razlogov, da smo ne samo obtičali, kjer smo bili, ampak smo padli še globlje proti dnu. Ni bilo soočanja z dejanskim stanjem ter z načinom upravljanja in vladanja. Sam sem še premalo kritičen, to je moja kritika samega sebe. Ne moremo več tako naprej, da bomo samo poslušali, kaj bodo z Olimpa povedali, kako je treba delati in česa ne znamo. To je formula iz prejšnjega sistema. Ta je propadel ne zaradi tega, ker smo bili tako nenavadno demokratični in iznajdljivi, ampak se je sam sesedal, ker ni bilo kritike in ni imel ali pa dopustil povratnih informacij. A tradicijo kritike imamo, navsezadnje samokritike ... Tista samokritika je bila ritual, to je bilo kakor spovednica. Vsa ta šara je pripomogla k utrjevanju oblasti obstoječe nomenklature. Ta vzorec smo mi kar naprej nadaljevali. Pravimo, da smo ustanovili svojo državo, tu lahko pristavim tudi kritiko samega sebe – pri nas preprosto ni bilo te presoje, da poleg tega, da ustanavljamo svojo lastno državo ... ... pravite, da svoje države pravzaprav nismo ustanovili. Da, preprosto smo presedli na ta vlak. Mislili smo, da smo rešeni, če bomo presedli na ta vlak, ampak ta vlak bi morali postaviti tudi na druge tirnice. Tirnic pa nismo zamenjali in zato gremo po isti poti v implozijo, kot je šel prejšnji sistem. Temu smo kar blizu. Kaj bi torej morali naredili ob prelomu leta 1990? Ne bi rad opravičeval samega sebe, a takrat stvari ni bilo mogoče takoj obrniti. Družbeno strukturo bi morali do temeljev zamenjati, ker je bilo bistvo prejšnje ureditve, ki smo jo prevzeli, to, da politični vrh vse ve in vodi družbo v srečno prihodnost. Hkrati je sistem družbo popolnoma atomiziral in izničil vse družbene strukture, tako da smo imeli samo vsoto posameznikov. Ni bilo mogoče čez noč nazaj vzpostaviti tistega, kar je prejšnji režim desetletja sistematično podiral. Pravite, da tega preloma še vedno ni in da bi bilo treba družbo postaviti na nove tirnice. To zveni kot klic k revoluciji. Ni nujno. Saj je vsaka sprememba revolucija, gre samo za vprašanje, kakšna je ta revolucija. Ni treba, da je revolucija sinonim za to, da eden drugega pobijemo, ampak da res prelomimo s tistim, kar imamo zdaj. Ste lahko malo bolj konkretni? Verjetno se vsi strinjajo, da je prelom potreben, a kateri so konkretni koraki? Predvsem je treba sistematično graditi nov gospodarski sistem ter pomagati in pospeševati vzpostavitev neodvisnega in samostojnega gospodarstva. Brez tega družba ne more delovati. Naše gospodarstvo je razsuto, ne zaradi dolgov, ampak ker ni podjetnosti in zaupanja, da lahko sami kaj naredimo. Denimo, da bi se lahko, oprostite izrazu, požvižgal na državo, ker hočem nekaj ustvariti. Te zavesti ni. Ta zavest tudi ne more priti iz zraka. Država mora ustvarjati možnosti in pogoje, da se lahko nekdo postavil na lastne noge. Danes pa vodstvena struktura ves čas zavira razvoj zasebnega gospodarstva. Tudi s tem, ko država ostaja lastnica podjetij? Tudi s tem, ko je država na veliko govorila o tem, da skuša pomagati gospodarstvu, v resnici pa ga je zatirala. To je psihološko razumljivo, ker zasebno gospodarstvo zmanjšuje moč političnega podsistema. Pravite, da ima Slovenija problem z intelektualno elito. Intelektualna elita je v podobnem položaju kot gospodarstvo. V prejšnjem sistemu je bila zatirana, morala je fizično preživeti. Če si hotel preživeti, si moral biti tiho, in pameten človek se ne bo izpostavljal tem nevarnostim in kritiziral. In ta problem ostaja tudi v sedanjem času? Da. Govorite tudi o pomanjkanju državljanskega poguma? Če sem konkreten – kar poglejte, kako se obnašajo naši ekonomisti in pravniki, recimo ob problemu gospodarske sanacije in zlatega pravila. Lepo ponižno kimajo. Vsi so lepo pridni, vsak misli, lahko bom naredil svojo kariero, če bom tiho ali pa podpiral to, kar želijo vladajoče strukture. Dokler se bodo obnašali tako, za nas ni rešitve. Živimo v turbulentnem času, a verjetno niso primerljivi s tistim pred drugo svetovno vojno. Vseeno pa smo pred neko prelomnico. Prva velika prelomnica, ki je opredelila strukturo tako imenovane razvite družbe, je bila ob prehodu v tako imenovani novi vek, v 15. in 16. stoletju. Če pogledate zgodovino socialne filozofije, pravzaprav 200 let ni nastalo nobeno delo, ki bi bilo res izvirno. Šele ko je prišel Descartes, je začel razmišljati drugače, kot smo bili navajeni. Dvesto let je trajalo, da so prišli prvi odgovori. Zdaj smo v podobnem položaju. Tako imenovani pozitivni pristop do problemov sveta se je nekako izčrpal. Kaj mislite s tem? Pozitivizem pomeni, da priznamo samo tisto, kar je merljivo, kar se da seštevati, odštevati. Danes toliko govorimo o državljanskih pravicah, o enakopravnosti in to dobiva pridih demokratične romantike, v bistvu pa je to zelo preprosto – če si hotel matematično pristopiti svetu, potem si potreboval enakopravnega državljana, posameznika. Če vas prav razumem, pravite, da zdajšnji sistem ne daje več vseh odgovorov. Zakaj? To se najbolje kaže v tem, da kakovosti ne moremo meriti. Ali pa pri ugotavljanju skupne volje. Samo seštevaš. To, kar je več, je tudi boljše. To pa je izmišljotina, ki nima podpore. Zaradi tega demokratičnega načela je propadla Jugoslavija in še marsikaj drugega. Ker smo bili v Jugoslaviji manjšina, smo bili potisnjeni v kot in smo morali to državo zapustiti. Torej potrebujemo postdemokracijo? Lahko rečete tako. Danes imamo enak problem v EU. Zdaj govorijo o tem, da bi se EU spremenila v federacijo, Borut Pahor o tem govori z vsem navdušenjem. To je za nas smrt. Če sprejmemo načela evropske federacije kot sprejemljiva, potem se lahko postavi očitek, zakaj smo odšli iz Jugoslavije. Vidite vzporednice med EU in Jugoslavijo? EU je pravzaprav povečan problem Jugoslavije. Vsi problemi, s katerimi smo se soočali, se danes v večji razsežnosti odražajo na ravni EU. Mi imamo toliko izkušenj, da bi lahko Bruslju marsikaj pametnega povedali in marsikatero od naših izkušenj bi lahko uporabili. Našim politikom zamerim, ker v Bruslju ne uveljavljajo svojih stališč. Mi imamo za to legitimacijo. Ne vem, koliko ljudje o tem vedo, a ideja o združeni Evropi je nastala neposredno po 1. svetovni vojni in Slovenci smo bili pionirji panevropske ideje. Naši politiki pa so prav ponižno čakali, da so nas leta 2004 sprejeli v EU. Nobenega razloga ni za takšno ponižnost. Mi bi morali v lastnem interesu sodelovati pri oblikovanju EU, ne delamo pa nič, samo ponavljamo puhlice iz Bruslja. Pravite, da je bil edini, ki se mu je posvetilo, da je treba nekaj radikalno spremeniti, Janez Drnovšek. Zakaj? Drnovšek je videl, da capljamo na istem mestu, in je poskušal z mobilizacijo vsega intelektualnega potenciala, kolikor smo ga imeli, oblikovati nove odgovore. Sistematično je skliceval posvete s strokovnjaki, ki so na posameznem področju kaj pomenili. Te razprave so izšle v pisani obliki, a je potem vse skupaj zamrlo. Škoda, to bi moral razvijati naprej. Sloveniji primanjkuje državnikov? Seveda primanjkuje, ker se niso mogli razviti. Ni pa rečeno, da nimamo intelektualnega potenciala. Nekateri pravijo, in tako opravičujejo svoje lastno samodrštvo, da ima Slovenija ljudi le za eno vladajočo ekipo. Če Slovenija nima vsaj deset možnih ekip, potem nima smisla, da smo samostojni. Je pa res, da Einstein ne bi nikoli postal Einstein, če bi moral samo krave pasti. Naš politični sistem zatre vsakega, ki se pojavi z lastnimi idejami. Imamo parlamentarni sistem brez parlamenta, katerega ključni del so svobodni poslanci, pravite. Da, seveda. Nimamo svobodnih poslancev? Ja, kako? Saj so se že vnaprej dogovorili, kako bodo uredili posamezne zadeve. Zdi se mi, da so poslanci kar svobodni, delajo, kar hočejo, če pogledate samo primera, kot sta Simčič in Vogrin. Delajo, karkoli hočejo, vsak ima lahko tudi svojo ljubico, ampak to ne sodi na področje njegove družbene funkcije. Resnični gospodarji so zadovoljni nad takšno samostojnostjo poslancev, ker jih odvrača od tistega, kar je njihova dolžnost. Govorim o tem, kako težko je našim politikom odstopiti, se odpovedati kakšni funkciji. Če si poslanec in še predsednik kakšnega odbora v parlamentu, si za naše razmere kar gospod. Če si podjetnik, profesor, advokat in takšno funkcijo izgubiš, jo pač izgubiš. Večina poslancev pa je po izgubi funkcije še eno leto na državnih jaslih. Pravite, da živimo v totalitarni državi z demokratično preobleko. Tako je. Država, ki s poslanci dela kot z blagom na polici ... To ni nič, to je avtoritarni sistem. Gospod Bučar, imate častitljivih 89 let ... Popolnoma nič niso častitljiva, zoprna so. ... rojeni ste leta 1923. Če se ozrete na vaše življenje, kaj vas je najbolj zaznamovalo? Moja generacija je šla skozi dve vojni. Najprej drugo svetovno vojno, nato smo preživeli vse blagoslove socializma, potem smo bili v drugi osvobodilni vojni. Ves čas živimo skrajno dinamično. Včasih, ko nam je šlo za nohte, smo rekli, je težko, a je zanimivo. Vojno si predstavljamo kot nekaj skrajnega, a do nje lahko pride zelo hitro. Saj vojna je skrajna. Kdor tega ni doživel, si ne more predstavljati, kakšen strašen šok je to. Ljudje, ki smo se še včeraj pogovarjali kot prijatelji, smo začeli streljati eden na drugega. Vojna se lahko ponovi jutri ali pa čez 50 let, to je nemogoče reči. Se pa nevarno približujemo turbulentnemu stanju. Hodimo po robu, ena stvar ne gre v pravo smer, pa smo tam. Potem pamet odpove, čisto drugače začneš misliti, čisto drugače gledaš na svet, vse stvari postanejo nekaj drugega. Velikokrat sem bil v življenju lačen, tega občutka vam ne morem opisati. To so stvari, ki jih moraš doživeti. Verjetno se v takšnih časih ljudje pokažejo takšni, kot so v resnici. Ljudje se v zaporu obnašajo popolnoma drugače kot sicer. Vsa tista preobleka odpade, pokažeš se dejansko tak, kot si v resnici, in kar naenkrat so ljudje popolnoma drugačni, kot so bili, postanejo pristni. Nekateri, ki si jih prej gledal zviška, postanejo plemeniti in obratno. Ste vi zadovoljni s tem, kako ste prebrodili težke čase? Zadovoljen? Tistih časov si ne želim več in zato sem posebej zaskrbljen nad tem, kako se pri nas zdaj stvari odvijajo. Video: Luka Stopar, Klemen Aber, Luka Petrič


Proračun EU 2013: poslanci kritizirajo reze držav članic v raziskave in razvoj Predstavnik ciprskega predsedstva EU Andreas Mavroyiannis (zgoraj) in poročevalec o proračunu EU za leto 2013, italijanski poslanec Giovanni La Via Države EU so v svojem predlogu proračuna EU za leto 2013 julija predlagale znatne reze v sredstva, namenjena za raziskave in razvoj. A prav to sta področji, kjer nastajata rast in zaposlovanje, so v razpravi 11. septembra menili poslanci, ki so tudi opozorili, da so ti rezi v nasprotju z junijskimi zavezami šefov vlad in držav EU o evropskem proračunu kot spodbujevalcu gospodarske rasti in ustvarjanja novih delovnih mest. Treba je vlagati v rast "Trdno sem prepričan, da sta prav Evropa in njene politike sposobne najti pot iz krize. Odgovorno moramo vlagati v raziskave, mala in srednja podjetja in inovacije, saj bomo leta tako lahko spodbudili rast in nastanek novih delovnih mest, predvsem za mlade," je dejal poročevalec o proračunu EU za leto 2013, italijanski poslanec Giovanni La Via (ELS). Tudi evropski komisar za proračun Janusz Lewandowski je bil jasen: najbolj ostre reze so države članice predlagale pri politikah za spodbujanje konkurenčnosti, gospodarske rasti in kohezijske politike. Administrativne stroške je po njegovem mnenju treba zmanjšati, kolikor je to mogoče, vendar ne toliko, da bi ti ogrozili učinkovitost administracije, ki ima danes več nalog kot v preteklosti. Obrzdati stroške administracije Svet EU je s svojim predlogom proračuna našel ravnotežje med potrebo po prihrankih zaradi slabe gospodarske situacije in podporo programom za soočanje z gospodarsko krizo, pa je menil predstavnik ciprskega predsedstva EU Andreas Mavroyiannis. Poudaril je tudi, da države članice ne želijo ustvarjanja novih delovnih mest v evropskih institucijah, razen tistih, ki so vezana na pridružitev Hrvaške EU. Britanski poslanec Derek Vaughan (S&D), poročevalec za proračun Parlamenta in ostalih teles ter agencij, je pojasnil, da administrativni proračun ne bi smel zrasti za več kot 1,9 odstotka, kar vključuje hrvaško širitev. Obenem se je zavzel za to, da bi vsako institucijo obravnavali posebej, saj se nekatere soočajo s povečanim obsegom dela. Predlog držav EU Svet EU je predlagal, da bi bilo v proračunu EU za leto 2013 za zaveze namenjeno 1,87 milijarde evrov več kot leta 2012, kar je 1,27-odstotno povečanje sredstev, a 0,8 odstotka manj, kot je predlagala Evropska komisija. Za plačila bi države članice dale 3,6 milijarde evrov več kot leta 2012, kar je 2,79-odstotno povečanje sredstev, a 3,8 odstotka manj, kot je predlagala Evropska komisija. Kako naprej? Parlament bo o svojem predlogu proračuna EU za leto 2013 glasoval oktobra. Pogajanja o obsegu proračuna med Komisijo, Svetom EU in Parlamentom se sicer nadaljujejo. Preden stopi v veljavo, morata proračun potrditi tako Svet EU kot Parlament, kar se bo predvidoma zgodilo novembra.


Padova sejem Naslov sporočila: Padova sejem Pon Okt 26, 2009 8:38 am V soboto smo se nekateri člani foruma in še trugi ficofani ogledali sejem v Padovi. Krenili smo zgodaj zjutraj voznik JaniV že ob 2 in se z kombijem ki smo ga najeli odpeljali v Padovo na sam kraj smo prispeli nekaj minut čez 8.00. Na sejmu smo bili do 18.00 ure nato smo se odpravili domov in prispeli okoli 23.00 Vidli smo veliko delov vozil, nekaj smo kupli za naše fičke skratka imeli smo se lepo veliko smeha ...... no to je nekaj Naslov sporočila: Re: Padova sejem Pon Okt 26, 2009 1:12 pm AAAAAH, že samo zaradi renojeve petke bi se mi splačalo it zraven.... To je pa za fičkom naslednji, ki bi ga imel. Naslov sporočila: Re: Padova sejem Pon Okt 26, 2009 1:37 pm Ja blo je res zanimivo, delov da ti oči vn padejo, starih hudih strupov tud ni manjkal, čeprou so bli res tahudi zagrajeni in se jih ni dal od blizu vidt . Lahk pa rečem, da je to kraj kjer bi lahko človek z lahkoto zapravil lep kupček €€€€ http://www.mojalbum.com/jaka-oldyfan/sejem-padova-2007-in-2009 Tlele mate pa še nekej slik, so tud iz leta 2007 ko sem bil tam... Naslov sporočila: Re: Padova sejem


Nahajate se tukajDomov › seznam skladb za 16. 7. 2012, 15.00 - 19.00 (Oskar Model) seznam skladb za 16. 7. 2012, 15.00 - 19.00 (Oskar Model) Prikaži Komentarje Komentarji oj, kaj za en komad, vem ni bil del te opreme, je špilal ob 09.07 zjutraj 17.7.12. Poje pa en kup otrok o svojih MALIH MOŽGANIH; ROČICAH; NOŽICAH;TEŽAVAH in na kocu napoči VELIKO. srečno Po opisu sodeč gre za komad Kaj je majhno in kaj veliko projekta Sonce in sončice avtorja Tomaža Groma. Preveri tukaj http://www.sploh.si/soncice.html Komentiraj Predvaja se Zadnje komentirano ja nč, čakamo jizo Ej, Študent, srsly, a s trapom filate slovenske kvote ali je nekdo to resno napisal? Mogoče bi se pa vseen veljalo še prašat, katere od svojih črk je dejansko uspel obdržat berlin oziroma a je Berlin še berlin? Kolk pa ta špiker solira ... Pa glih on, ki hejta soliste. Lol. Za špikerja in tonca ožmekana limonca. Dejte ufurat trillity DJe na eno seanso Kje so časi ko so delal te memphis Trillity evente...bring those back please!!! Pod hribom so že leta podrtije (vključno z odurnim Belvijem), oni pa bi zrušili lepo ohranjen stolp, ki je del kulturne dediščine. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu.


text: Stožčasti polž |Conus Fosilni razpon: eocen - recentno[1] Prehranjevanje z majhno ribo |Znanstvena klasifikacija| |Tipska vrsta| |Conus marmoreus Linnaeus, 1758 |Sinonimi Vir:[2] Africonus Petuch, 1975 Rod stožčastih polžev (Conus) zajema več kot 600 trenutno živečih ter fosiliziranih vrst plenilskih morskih polžev iz družine Conidae. Večinoma prebivajo v tropskih vodah. Bolj ali manj so vsi strupeni. So mesojede živali, ki se prehranjujejo z ribami, morskimi črvi in mehkužci. Lupina polžev je oblikovana kot stožec, pri mnogih vrstah pa so na njej prisotni različni barvni vzorci. Lovijo s pomočjo strgače, oblikovano kot harpuna, v kateri se nahaja tudi toksin. Polži lahko ugriznejo oz. vbodejo tudi človeka, če se jih slednji dotika ali jih prijema. Za človeka ugriz navadno ni nevaren, saj je podoben piku čebele, kljub temu pa so ugrizi nekaterih večjih in bolj strupenih vrst polžev lahko usodni. Toksini polžev, kolektivno znani pod imenom konotoksini, naj bi bili vir novih, medicinsko pomembnih snovi.[3] Vsebina Telesne značilnosti[uredi | uredi kodo] Vsi polži imajo v osnovi hišico v obliki stožca, pri čemer zavoji okoli središčne osi na eni strani tvorijo vrh, nato pa proti drugemu koncu hiške teče po celotni dolžini ozka odprtina (apertura). Velikost hišic se med vrstami razlikuje; pri največjih vrstah merijo tudi do 23 cm v dolžino. Vrh je lahko skorajda sploščen ali pa visok in koničast, največkrat pa je oblikovan kot sončnik. Stranici hišice sta lahko rahlo zaobljeni ali ravni, odprtina pa je povečini ravna in ozka, lahko pa se zvončasto razširja proti koncu. Hišice so po vrhu prekrite s plastjo, imenovano periostrakum, ki je zgrajena iz konhiolina. Pri večini polžev je ta plast tanka in prozorna, pri drugih pa je debela in skorajda motna, poleg tega so hišice lahko preraščene z algami. To velja zlasti za tiste vrste, ki večino časa preživijo izpostavljene in vidne; povečini gre za polže, ki se prehranjujejo z morskimi črvi in so relativno nenevarni. Nevarnejše vrste imajo barvitejše hiške z zapletenimi vzorci, še posebej nevarni pa so tisti, ki imajo vzorce šotoru podobnih likov (C. geographus, C. textile, C. striatus in C. marmoreus). Barvni vzorci se med vrstami, pogosto pa tudi med pripadniki iste vrste, zelo razlikujejo, zaradi česar je prepoznava vrste otežena; navkljub temu se človeku nevarne vrste da prepoznati razmeroma lahko. V aktivnem stanju se polž premika po tleh z nogo, ki se razteza po celotni dolžini hiške. Na odprtem koncu se nahajajo oči, sifon in rilec (proboscis), ki je v bistvu preoblikovana strgača (radula). V sifonu se nahaja osfradij, čutilni organ, s pomočjo katerega polži zaznavajo plen preko kemičnih dražljajev. Strupni aparat je visoko razvit in je sestavljen iz strupne žleze, cevastega izvodila ter radularne vreče. Strupnina nastaja v cevastem izvodilu, ki je na enem koncu povezano z mišično strukturo v obliki vrečke; slednja služi kot črpalka, ki potiska strupnino skozi izvodilo v aktivni radularni zob. V radularni vrečki se nahaja več kot 50 sulici podobnih zob, ki so zgrajeni iz zvitih plasti hitina, pri vsakem vbodu plena pa se načeloma porabi en zob. Aktivni zob se nahaja na vrhu rilca, podolgovati in valjasti strukturi, ki jo polži lahko izvihajo ali vpotegnejo. S pomočjo rilca polži vbodejo plen ter iztisnejo strupnino iz aktivnega zoba. [uredi | uredi kodo] Stožčasti polži naseljujejo vsa tropska in zmerno topla morja, predvsem v območju Indijskega oceana in Pacifika, od kamnitih grebenov do globine nekaj sto metrov. Bivajo tako na mehkih kot tudi trdih podlagah, povečini na ali blizu koralnih grebenov. Večina vrst je aktivnih ponoči, nekatere pa so tudi podnevi, poleg tega se večina polžev zakoplje v pesek ali skrije v špranje, ko ne lovijo. Prehranjevanje[uredi | uredi kodo] Vsi polži iz tega rodu so mesojedi (karnivori). Prehranjujejo se bodisi z morskimi črvi, mehkužci ali manjšimi ribami. Ne glede na prehrano imajo v osnovi vsi isti strupni aparat in plenilsko vedenje. Lovijo tako, da se plazijo po tleh, sifon pa je iztegnjen, s pomočjo katerega zaznavajo plen. Kot je ta zaznan, polži počakajo, da plen pride blizu ali se jih celo dotakne, nato pa žrtev hitro zabodejo z rilcem in jo tako onesposobijo oz. ubijeoj. Polži plen nato celega pogoltnejo, podobno kakor kače. Razmnoževanje[uredi | uredi kodo] Stožčasti polži imajo ločena spola, oploditev pa je notranja. Samica izleže od 80 do 1.000 majhnih jajčec v mošnji podobni kapsuli svetle barve. Iz teh se izležejo ličinke (larve), ki plavajo skupaj s planktonom od nekaj dni do meseca, nato pa se utrdijo na dnu, kjer se preobrazijo v mlade (juvenilne) osebke, ki so podobni odraslim polžem. Nekatere vrste preskočijo stadij ličinke. Strupenost[uredi | uredi kodo] Zaradi lepih barvnih vzorcev so polži priljubljeni med zbiratelji, ki se v glavnem ne zavedajo nevarnosti. Do nezgode pride, ko radovedni posameznik prime hišico v roke ali pa jo vtakne v žep, misleč, da je hišica prazna. V resnici se polž v obrambi povleče globoko v hišico, nato pa vbode človeka z rilcem. Zmotno je tudi prepričanje, da je zadnji del, nasproti od oči in sifona, varen, saj je tudi ta predel v dosegu rilca. Najboljša preventiva, tako iz zdravstvenih kot tudi iz okoljevarstvenih razlogov, je zato ta, da se hišice pusti pri miru, kar velja še posebej za tiste vrste, ki imajo značilen vzorec šotoru podobnih likov. Človeku nevarnih je vsaj 18 vrst, vsaj štiri od teh pa so že povzročile smrt. Poleg naštetih štirih so vsaj enako nevarne vrste še C. omaria, C. magus, C. tulipa, C. tesselatus, C. eburneus, C. purpurascens, C. aulicus, C. ammiralis in C. gloriamaris (glej galerijo slik spodaj). Opis strupnine[uredi | uredi kodo] Strupnina vsebuje večje število farmakološko aktivnih snovi, v nekaterih primerih več kot sto. Aktivne sestavine so majhni peptidi, sestavljeni iz 10 do 30 aminokislin. Sestava strupnine se zelo razlikuje med vrstami in celo med pripadniki iste vrste, vsaka strupnina pa je edinstveno razvita, da onesposobi določen plen. Toksini stožčastih polžev sodijo med najučinkovitejše znane toksine; strupnina polža C. purpurascens lahko tako popolnoma ohromi (paralizira) ribo v eni ali dveh sekundah. Toksine polžev, imenovanih konotoksini, lahko razdelimo na tri skupine, in sicer na alfa- (α), mi- (μ) in omega- (ω) konotoksine. Vsi delujejo na živčni prenos, vendar na različne mehanizme. α-konotoksini delujejo na ligandno-odvisne nikotinske kanalčke, μ-konotoksini na napetostno-odvisne natrijeve kanalčke in ω-konotoksini na napetostno-odvisne kalcijeve kanalčke. Natančnost in hitrost konotoksinov, ki delujejo na točno določeni receptor, je vzrok, da v zadnjih letih potekajo raziskave na področju konotoksinov, ki naj bi predstavljali novi vir medicinsko pomembnih snovi. Z izolacijo točno določene komponente v strupnini naj bi teoretično v človeškem telesu povzročili želeni učinek brez stranskih sopojavov, npr. blokado bolečinskih receptorjev (nocireceptorjev). Primer tega je zikonotid (Prialt®), neopioidni ne-NSAIDni analgetik, sintetični derivat ω-konotoksina iz strupnine polža C. magus, ki ima 1.000-krat močnejši protibolečinski učinek kot morfin; leta 2004 ga je za klinično uporabo v ZDA odobril Urad za prehrano in zdravila (FDA).[4] Klinična slika in zdravljenje[uredi | uredi kodo] Simptomi vboda se lahko pojavijo takoj ali pa šele po nekaj dnevih. Sprva se pojavi huda bolečina, podobna piku čebele ali ose, s to razliko, da vbodno mesto ni jasno vidno. Otopelost se kmalu zatem pojavi po celotnem udu, lahko tudi po celotnem telesu, zatem pa nastopi ohromelost mišic, pri čemer je najnevarnejša ohromelost dihalnih (respiratornih) mišic zaradi zadušitve. V hudih primeri se lahko pojavi nezavest v času ene ure, kmalu zatem pa nastopi smrt zaradi zadušitve. Drugi pogosti simptomi so še motnje koordinacije, oslabelost mišic, zamegljen vid in težave s požiranjem. V primeru nezgode se mora ponesrečenca takoj povleči iz vode, ga pomiriti in poiskati zdravniško pomoč. Treba je nadzirati osnovne življenjske znake, še posebej dihanje in po potrebi dati dihanje usta na usta. V primeru nezavesti je treba ponesrečenca dati v bočni položaj, da se prepreči zadušitev. Protistrup (antivenin) trenutno še ne obstaja, zato zdravljenje temelji na simptomih, in vključuje umetno predihovanje (ventilacijo) in preprečevanje morebitne alergijske reakcije. Tudi v primeru majhnega vbode je bolnika treba nadzorovati vsaj 24 ur. Galerija[uredi | uredi kodo] Spodnja galerija slik prikazuje hišice nevarnejših vrst stožčastih polžev, omenjenih v članku: Sklici in opombe[uredi | uredi kodo] - Pek, I. s sod. (1996). Základy zoopaleontologie. Olomouc, str. 264. ISBN 80-7067-599-3 - Conus Linnaeus, 1758. World Register of Marine Species, vpogled 20.05.2010. - Olivera, B.M. & Teichert, R.W. (2007). "Diversity of the Neurotoxic Conus Peptides: A Model for Concerted Pharmacological Discovery". Molecular Interventions 7 (5): 251–260. doi:10.1124/mi.7.5.7. - Skov M.J., Beck J.C., de Kater A.W. in Shopp G.M. (2007). "Nonclinical safety of ziconotide: an intrathecal analgesic of a new pharmaceutical class". Int. J. Toxicol. 26 (5): 411–21. doi:10.1080/10915810701582970. PMID 17963128. Viri[uredi | uredi kodo] - Bergbauer M., Myers R.F. in Kirschner M. (2009). Dangerous marine animals. London: A & C Black Publishers Ltd., str. 317-24. ISBN 978-1-408-11907-5 Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Stožčasti polž| - The Conus Biodiversity website (katalog živečih in fosilnih vrst stožčastih polžev)


source: CulturaX

text: Kopel s sodo in zelišč za hujšanje Lepa dama iz enega stoletja, da se borijo za svojo lepoto in harmonijo, poskuša predstavljati neskončno število virov. Kopel s sodo za hujšanje - moden trend našega časa, za izvedbo katerih trdijo strokovnjaki še vedno. Mnogi verjamejo, da pomaga preprost dom zdravljenje učinkovito pripravo na sezono plaže, ki povzroča puščico na ravnovesje bližje želeni znak. Da bi dosegli največji učinek, je pomembno, da pričakujemo, ne le modne sredstvo, temveč tudi paziti na prehrano in vadbo. Potem bo rezultat veliko boljši. Skrivnost uporabe pecilni soda? Kopel vstopnina: nasveti za začetnike Kaj je recept sem izbrati? Video: kako narediti zeliščne kopeli - uporaba zelišč Zelišča za izboljšanje rezultatov Video: top 3 smrtonosna trend pri izgubi teže - vse bude dobre - Številka 596 - 07/05/15 Video: deadly način, da izgubijo težo - opozorilo od vseh bodo dobro - Številka 406 - 2014/10/06 Kaj je skrivnost uporabe pecilni soda? Alkalnem mediju, ki je tvorjen med intenzivnim interakcijo dveh sestavnih delov spodbuja pospešitev potenje pri ljudeh. Kapilare se postopoma razširili, pretok krvi pospeši aktivacijo presnove. Kot rezultat, celice hitro začnejo napolnjena z koristne snovi. Zahvaljujoč nezapleten postopek kože je odvečno vodo, shujšala. Upanje za omamljanje zato ni potrebno, da je samo pomoč. Pomembno je vedeti, da soda kopel za hujšanje ne odpravlja nakopičene telesne maščobe, izguba telesne teže samo prispeva k izgubi odvečne vlage. Za oprijemljive koristi je treba paziti na zdravo prehrano in šport. Bodo pomagale okrepiti imunski sistem kalanchoe, Kitajski magnolije vinske trte, šipkov, itd soda kopeli, uživajo naslednje: čiščenje limfni sistem- znebi toksinov in shlakov- odprava sovražil celulita, vrnitev koža myagkosti- obnavljanje kože tonov pokrovov- Napetost zmanjšala mišic odprava edem nog, alergij in drugih vnetij. Ti postopki niso primerni kot hujšanje kot za delno obnovitev organizma. Po statističnih podatkih, po prvi seji odpravlja okoli 200 g teže, čez nekaj časa pa lahko greš nazaj, če ne razmišljati o pravilni prehrani. V nadaljnjih postopkih, bo masa izgubil manjša je stopnja blizu 100 g zato pričakujemo izgubo 7-10 kg, pri čemer le kopeli, to je brez pomena. Če je to narejeno pravilno, nato pa v okviru zasedanja bo opazno težka potenje. V prisotnosti dispneja, aritmija, vrtoglavica seveda razveljavilo. Podrobnejši račun je podan v zdravnika video. Če se odločite, da se pomaga odstraniti nekaj kilogramov, zdravi kožo, lahko uporabite sodo kopeli. Strokovnjaki svetujejo, da začnete organizirati tečaj 10 sej, vsakih 20 minut je dovolj. Naslednja faza zdravljenja ne more biti prej kot 2 meseca. Priporočljivo je, da jih bo čez dan, idealen čas - eno uro pred spanjem. Temperatura vode ne sme preseči 40 ° C Popolnoma potopljen v kopeli ni priporočljivo, območje srca morali biti odprti. Nekateri prevzamejo postopek seje, in drugi deli telesa vlije iz ponve. Ne vedo, kako narediti soda kopeli, ki jih lahko sami odločijo za najboljšo možnost. Da bi dosegli najboljše rezultate za hujšanje kopeli doma se začne z luščenjem kože. Domače Body Scrub si lahko sami pripravimo iz soli z zelišči ali mlete kave. To bo snov omogoča, da prodre tako globoko kot je mogoče v kožo. In če želite shujšati in doseči osupljivo anticelulitno učinek, voda je bolje, da dodate 10 kapljic evkalipta in rožmarina, ali kakršne koli citrusov eterična olja. Pred kopanjem, strokovnjaki svetujejo, da se sprehod na svežem zraku, da bi nasičenje telesa s kisikom. Po seji zdravilno, ki jih ni mogoče sprati in telo je bolje mokro brisačo, vendar ne obrišite do suhega. Priporočljivo je, da uporablja vlažilno kremo ali losjon, ki je primerna za vaš tip kože. Strokovnjaki preizkušen in priporočil različnih receptov. Izbira mora temeljiti na kakšne dodatne koristi bi bilo dobrodošlo. Najlažji in najbolj pogosto uporablja, temelji na uporabi samo sode bikarbone brez dodatnih komponent. Na eni seji bo potrebno: kopel napolnjena z vodo s temperaturo - 37-39 ° C (ne do roba boljše polnjenje 20 cm) - sodo bikarbono embalaža 200 g Glavna sestavina je bila prvotno raztopili v 2 litrih vroče vode in nato polnimo v kopeli. Temperaturo je potrebno, da se ohranja pri okoli 37-39 ° C med celotno sejo. Kopel s sodo bikarbono in prehrano soli je tudi povpraševanja, in je bolj učinkovito. Dodatna komponenta tu je morska sol - 500 g pomaga obogatiti kožo z minerali, okrepi nohte. Če dodate 10 kapljic eteričnega olja citrusov, lahko pozabite na pomarančne kože je. Najboljše z alkalno okolje združuje grenivke, limone in ingverja. Za sprostitev ustreznih eteričnih olj sivke, jasmina, bergamotke. Po kopanju je priporočljivo počivati približno eno uro, nato pa bo kul tuš, nanesite vlažilno kremo. Ta kopel recept za hujšanje učinkovit in enostaven za uporabo. Eksperimentiranje z vodo zdravljenja, ne smemo pozabiti kontraindikacij. Soda kopeli ni priporočljivo, če: razne bolezni obtočil System Visoko davlenii- krvi Krčne Dunajska bronhialna astme- nekateri ginekološki zabolevaniyah- teloh kavkaški Poleg soda seja ne bo odveč, da sprejme poseben zeliščni čaj. Med dietetičen uveljavil teloh belcev. Ima odvajalni učinek, vam omogoča, da očistite črevesje in obnoviti presnovne procese v telesu. Najpogostejši način uporabe: 50 mg korenik praška raztopimo v kozarec tople vode, vztrajajo 20 minut. Vzemite pijačo na prazen želodec zjutraj. Po 10 dneh zdravljenja je odmerek poveča do 100 mg, po 21 dneh - do 150 mg na mesec - do 200 mg. Potek zdravljenja - 6 mesecev, nato premoru prejšnji mesec. S te rastline moramo biti previdni, saj lahko prevelik odmerek povzroči hudo zastrupitev. Če ne želite tvegati, da je bolje izbrati bolj radikalno možnost. Zbiranje zelišč za hujšanje: zmanjša apetit Dyagel drog in lanena semena normalizirati prebavo, peteršilj in koper, koromač in anis- diuretik vključujejo brusnice listi, gos cinquefoil, Tansy. Fitosbor za dietetičen: 10 g breze listvy- 10 g zdrobljenega zapusti mati in machehi- Zmes zlijemo toplo vodo in poparjenje. Vzemite kozarec pred zajtrkom in večerjo. Stopnja sprejem ne sme biti več kot 3 tedne, nato pa obvezno odmor. Soda, zelišča, prehrana in šport - odlične pomočnike, naj podpre telo v dobri formi, ni prostora viseče trebuha in presežne gube.


Kaj pa program? Sklad poleg rednih vsebin, kot so pregledne revije oz. srečanja, prireja tudi ostale kulturne vsebine. Si lahko vpeljevala tudi svoje zamisli?


text: Ta stran je primarno namenjena študentom gradbeništva, ki še niso opravili izpita iz stavbarstva. Zato je vsebina podana tako, da ustreza potrebnemu znanju na izpitu. Podani so primeri izpeljave konstrukcijskih sklopov, križanj, kopica izpitnih vprašanj in odgovorov, ki smo jih naredili sami, s pomočjo primerov na internetu, v revijah, knjigah in s pomočjo skript s predavanj. A kot smo videli pri skupinski nalogi (popravljanje detajlov), je primerov in virov veliko, a so hkrati tudi nepravilni. Zato smo se odločili da naredimo stran, kjer bi se primere združilo in popravljalo, s pomočjo vaših komentarjev - na napakah se učimo :). Torej če opazite napako le pokomentirajte, če pa najdete boljše rešitve, pa jih lahko pošljete na mail in jih bomo objavili. Hkrati stran vsebuje knjižnico virov in literature in proizvajalce materialov potrebnih za gradnjo in nekatere slovenske izvajalce, da boste lažje našli stvari povezane s predmetom Stavbarstvo.


text: Pebeo Črna smola 150ml Šifra: 766157 Vznemirljiva novost med smolami. Neprosojna in trdna dvokomponenta eposki smola črne barve. Kot naročena zlasti za izdelavo nakita in v konceptu MIxed Media. Lahko se uporablja tudi s prosojno, barvno in biserno smolo ter je idealna tudi za uporabo na platnu ali papirju. S 150 ml lahko izdelate približno 12 kosov velikosti 2,5 x 2,5 cm. Set vsebuje: 100 ml črne smole, 50 m trdilca, 1 par zaščitnih rokavic, 2 merilna lončka, 2 mešalni paličici in 1 navodila za uporabo. Dvokomponentni sistem epoksi smol iz smole in trdilca. Črna smola vaše dekoracije obarva z vranje črnim odtenkom. Za ulivanje v kalupe, za glazure, neprosojna in dobro prekrivna.


source: wikipedia

text: 1050. je šesto desetletje v 11. stoletju med letoma 1050 in 1059. D-01050.


Nina Ivanič pred okužbo posnela novo serijo – Bum Novice Od medicinske sestre do zapeljive dame ... Igralka, ki nas v vlogi medicinske sestre Dragice razveseljuje v seriji Najini mostovi, je snemanje zaključila že pred časom. V minulem obdobju se je tako posvečala novemu projektu, ki ga je uspešno končala tik preden so ona in njeni družinski člani zboleli za covidom-19. In kaj zanimivega je ustvarjala? Nino bomo lahko kmalu spremljali v seriji Telenovela, tekom katere je stopila v vlogo fatalne ženske. Kako je videti njen lik, si lahko ogledate v spodnjih objavah, ki jih je delila s svojimi oboževalci. Igralka se trenutno posveča skrbi za lastno zdravje in zdravje svoje družine. Upamo, da je težko obdobje že za njimi in da bodo bolezen prestali brez zapletov. Foto: POP TV/ Ana Gregorič PodobnobolezendeldružinaigralkakoronavirusNina IvaničokužbaPOP TV; Najini mostoviposnela serijoserijaslovenska igralkaslovenska oddajazdravje Prepoznate malčka na fotografiji? Danes je uspešen pevec in plesalec Prihaja nova slovenska serija Sekirca v med


Komentiraj Generalna skupščina Zruženih narodov je z glasovanjem potrdila zamenjavo petih nestalnih držav članic Varnostnega sveta Združenih narodov. Od prvega januarja 2019 bodo za obdobje dveh let v edinem telesu Združenih narodov, ki lahko, vsaj teoretično, sprejme za države članice zavezujoče resolucije, sedeli tudi predstavniki Nemčije, Belgije, Južne Afrike, Dominikanske republike in Indonezije. Slednja je zasedla sedež v azijsko-pacifiški sku 1ff8 pini, za keterega so se potegovali tudi Maldivi. Ostale štiri države v svojih regijah niso imele protikandidatk. Izvoljenih pet držav bo v svetu zamenjalo Nizozemsko, Švedsko, Kazakstan, Etiopijo in Bolivijo. V Varnostnem svetu ima dominantno vlogo seveda pet stalnih članic (Rusija, Kitajska, ZDA, Združeno kraljestvo in Francija). Martin Griffiths, posebni odposlanec Združenih narodov v Jemnu, se v zadnjem tednu trudi preprečiti eskalacijo državljanske vojne na ozemlju mesta Hodeida. V mestu ob Rdečem morju, ki ga obvadujejo uporniški Hutiji, se je po poročanju Reutersa - ki se sklicuje na vire tako iz saudskih kot hutijskih vladnih krogov - mudil, da bi Hutije prepričal, naj mesto predajo v nadzor Združenim narodom. Tako naj bi preprečili ofenzivo koalicije pod vodstvom Saudove Arabije in Združenih arabskih Emiratov na pristaniško mesto z več kot 400.000 prebivalci, ki je glavna vstopna točka za uvoz dobrin v Jemen. V Jemnu se zadnje dni stopnjujejo napetosti v bližini Hodeide. Sile koalicije - lojalne Abdrabbuhu Mansurju Hadiju, predsedniku uradne vlade, ki je z zavzetjem prestolnice Saane s strani Hutijev, leta 2014, zbežal v Aden - so ob zahodnih obalah prodrle na le 10 kilometrov oddaljenoti od Hodeide. Po poročanju tako saudksih in emiratskih državnih medijev kot jemenske, hutijsko nadzorovane, tiskovne agencije je koalicija izvedla letalske napade - pri čemer računa na pomoč ZDA - v okolici mesta, kopenske čete koalicije pa so zavzele dve manjši območji na skrajnem juguzahodu ozemlja v rokah Hutijev. Ob državljanski vojni, ki traja že več kot tri leta, prebivalstvo pesti kolera, s katero se je po ocenah Svetovne zdravstvene organizacije okužil več kot milijon ljudi, predvsem zato, ker ob občasnih blokadah pristanišča v Hodeidi s strani Saudove Arabije primanjkuje goriva, to pa je nujno za črpanje čiste vode. Po poročanju Reutersa Martin Griffiths za Združene narode pripravlja mirovni načrt, iz osnutka katerega je razvidno, da bi se morali Hutiji, ki jih Saudova Arabija označuje za podaljšano roko Irana, razorožiti. Potem bi naj bila ustanovljena tranzicijska vlada, v kateri "bi politične komponentne morale biti adekvatno reprezentirane". Zaenkrat ni znano, koliko reprezentacije to pomeni za Hutije.


Univerza v Mariboru na »Stičišču znanosti in gospodarstva« na letošnjem 52. MOS v Celju · 2ТМ > Novice o izobraževanju > Univerza v Mariboru na »Stičišču znanosti in gospodarstva« na letošnjem 52. MOS v Celju Fakulteta za uporabne družbene študije UNG pridobila financiranje za temeljni raziskovalni projekt Javne agencije za raziskovalno dejavnost RS Svetovni dan fizioterapije Univerza v Mariboru na »Stičišču znanosti in gospodarstva« na letošnjem 52. MOS v Celju Na 52. Mednarodnem sejmu obrti in podjetnosti, ki bo v Celju od 10. do 15. septembra 2019, se bodo skupno, že četrtič, na »Stičišču znanosti in gospodarstva«, ki je projekt Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, predstavile poglavitne raziskovalne inštitucije v Sloveniji. Svoje delo in znanstvena dogajanja bo predstavljalo tudi pet članic Univerze v Mariboru, in sicer: Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko, Pedagoška fakulteta, Fakulteta za energetiko, Ekonomsko – poslovna fakulteta in Fakulteta za strojništvo. Poudarek bo letos na predstavitvi novih tehnologij, novih tehnoloških procesov, visokotehnoloških inovacij, novodobnih poklicih in sodobnih izobraževalnih programih. Letošnje stičišče bo usmerjeno predvsem na področje mikro, bio in nanotehnologij ter vesoljskih tehnologij. »Stičišče« bo tako predstavljalo priložnost za promocijo slovenske znanosti, predvsem pa tudi priložnost za intenzivnejše sodelovanje med znanstveno in gospodarsko sfero. Lani so v okviru »Stičišča znanosti in gospodarstva«, največ inovacij predstavili Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko Univerze v Mariboru, Kemijski inštitut iz Ljubljane, Institut Jožef Stefan, Fakulteta za elektrotehniko, Univerze v Ljubljani.


Ljubo Jasnič je za smučarski šport naredil več, kot npr., razvpiti Gorišek. Vsakoletno prenavljanje skakalnice v Planici nikoli ni bilo niti poceni in še manj zastonj.


text: Roots rock reggae ali roots reggae [rúts rôk rêge, ~ régi] je zvrst, predvsem jamajškega reggaeja, ki združuje običajni zvok skaja z ameriškim rock & rollom, ritem in bluesom (rhythm & blues) in popom. Je najbolj dostopna oblika reggaeja in globalno najbolj razširjena, predvsem zaradi uspeha Boba Marleya. Roots rock je v bistvu duhovna vrsta reggae glasbe, kjer prevladujejo rastafarijanska besedila v zahvalo 'živečega boga' Jaha Rasa Tafarija. Včasih to zvrst glasbe imenujejo Jah music [džá mjúzik]. Besedila opisujejo revščino in odpor proti vladnemu zatiranju. Vrhunec te glasbene zvrsti morda predstavljajo pozna 1970. in glasbeniki kot so Johny Clarke, Horace Andy, Barrington Levy in Lincoln Thompson, ki so ustvarjali s studijskimi producenti Leejem »Scratchem« Perryjem, Kingom Tubbyjem in Clementom Seymourjem »Sirom Coxsoneom« Doddom. Preskušanje z velikokrat omejeno tehnološko opremo je rodilo dub reggae. Za nekatere zgodovinarje glasbe predstavlja to obdobje enega najzgodnejših prispevkov k razvoju tehna. Roots rock predstavlja pomemben del jamajške kulture. Čeprav so ga na Jamajki nadomestile druge oblike reggaeja kot je dancehall ( v novejšem času sicer označenega kot homofobičnega), se je razširil tudi drugod po svetu. Na nekatere glasbenike je zelo vplival 'mednarodni križar črnskega nacionalizma' Marcus Mosiah Garvey, čeprav ga večina izvajalcev ne daje v ospredje, le morda posredno pri vprašanju vrnitve 'potomcev sužnjev' v svoje rodne domovine (predvsem Etiopijo) na rodni celini Afriki. Seznam roots rock reggae glasbenikov in izvajalcev The Abyssinians (Jamajka) Aisha Laurel Aitken Alpha Blondy (Slonokoščena obala) Roland Alphonso Horace Andy (Jamajka) Manley Augustus »Big (Jah) Youth« Buchanan (Jamajka) Black Uhuru George Boswell Peter Broggs Dennis Brown Leroy Brown Winston »Burning Spear« Rodney (Jamajka, ZDA) Cornell Cambell Capleton (Jamajka) Don Carlos (Jamajka) Charlie Chaplin Johnny Clarke (Jamajka) The Congos (Jamajka) Tommy Cooks Culture (Jamajka) Anthony 'Sangie' Davis Carlene Davis Ossie Dellimore Clement Seymour »Sir Coxsone« Dodd (Jamajka) Dread Ashanti The Ethiopians Clinton Fearon (Jamajka, ZDA) Neville Grant The Great Abu The Heptones I Wayne (Jamajka) Ijahman Levi (Jamajka) Israel Vibration Barry Issac The Itals Carlton Jackson Jah Creation Jah Cure (Jamajka) Jah Deeanko Jah Lloyd Jah Malla David Jahson (Jamajka) John Junior Kwanzamo Roots Rockers Lucky Dube (Južna Afrika) Robert Nesta »Bob« Marley (Jamajka, Anglija) Rita Marley (Jamajka) The Maytones (Mighty Maytones) (Jamajka) Freddie McGregor The Meditations The Mighty Diamonds (Jamajka) Jacob »Killer« Miller (Jamajka) Sugar Minott Misty in Roots (Anglija) Denroy Morgan (Jamajka, ZDA) The Morwells (Morwell Esquire, Morwell Unlimited) Judy Mowatt Junior Murvin Cedric Myton Sinéad O'Connor (Irska) Johnny Osbourne Augustus Pablo (Jamajka) Triston Palmer Lee »Scratch« Perry (Jamajka) Mortimer Planner (Mortimo Planno) (Jamajka) Michael James »Prince Far I« Williams (Jamajka) »Prince« Lincoln Thompson (Jamajka) Michael Prophet Ras Michael & The Sons Of Negus Ras Sam Brown The Rastafarians Junior Reid Root Awakening (ZDA) Roots Natty (Kostarika, Portoriko) The Shadows Velvet Shadows Bim Sherman Garnett Silk The Silverstones Sizzla (Jamajka) Sly & Robbie The Sons of Selassie Soldiers of Jah Army (ZDA) Steel Pulse Steely & Clevie Calvin Stuart Linval Thompson Peter Tosh (Jamajka) The Travellers Truth Fact and Correct Twinkle Brothers U-Roy (Jamajka) Upsetters & Friends The Viceroys Wayne Wade Bunny Wailer Sylford Walker Ashanti Waugh Delroy Wilson Adrian Xavier (ZDA) Vivian »Yabby You« Jackson (Jamajka) Benjamin Zephaniah (Anglija) Zimbabwe Dread Glej tudi rude boy seznam glasbenih zvrsti Rock glasba Reggae


Ljubljanski zvon, 1911, letnik 31, številka 4 dLib in archive.org (tretje poglavje prvega dela) Vzpostavljeno iz »https://sl.wikisource.org/w/index.php?title=Iz_življenja_Tomaža_Križaja&oldid=110181« Kategorije: V javni lastiDela-IJosip KostanjevecLjubljanski zvon20. stoletjeSkriti kategoriji: Obdelano-4Pregledane redakcije Navigacijski meni Dodaj povezave Čas zadnje spremembe: 22:59, 6. oktober 2013.


text: Mar niso šla tudi briška vina isto pot?! Dolgo so bila le v flaškonih in lokalnih gostilnah. Dokler niso mladi vinarji naredili tisto, kar se je zdelo nemogoče. Dokler ni šel Aleš Kristančič v Ameriko. Dokler niso vina iz Brd postala prestižna. Ni še tako dolgo nazaj, ko je bila v Brdih le ena gostilna. Zdaj jih je dovolj, da niste lačni ves teden. Ni še tako dolgo nazaj, ko so Brda zvečer ostala sama. Danes je prenočišč dovolj, da podnevi zmanjka kozarcev. Briška vina so morala zasloveti v svetu, da smo jih začeli piti tudi v Goriških Brdih. Vinski turizem, ki je ustvaril Provanso, Toskano, sosednji Collio, tudi na naši strani ni več le pobožna želja. Zato je bil naslednji korak logičen. Privabiti je potrebno še najbolj zahtevne goste. Alma vista je vinska vila, ki iz velikega plavalnega bazena na leseni sončni terasi vidi vse do Jadranskega morja. Vista ima pogled, Alma ima začetnici svojih lastnikov, Martina pa je imela sanje, ki jih je uresničila. Dve elegantni sobi s prostornima kopalnica povezuje majhna knjižnica, iz katere stopnice popeljejo v skupno dnevno sobo z belim kuhinjskim otokom. Večerja za dva, štiri ali dvajset? Ob ogrevanem in osvetljenem bazenu ali za dolgo mizo ob žaru in wellnessu z jacuzzijem in savno? In kaj bomo pili? Ponudba je pestra, ko zmanjka, pa se pod zemljo pride v veliko vinsko klet. Alma vista je zrastla ob vinski kleti Edija Simčiča. Duet lex, Triton lex, Kozana, Kolos, Edijev izbor, Bosa rosa so vina, pod katerimi se zadnja leta podpisuje Aleks Simčič. Bela so avtorska, rdeča med najboljšimi slovenskimi rdečimi vini. Z dvanajstih hektarjev jih gre največ v izvoz, največ v ZDA. To so večinoma vina višjega cenovnega razreda. Zakaj bi takšna vina potovala po svetu, naj potujejo raje njihovi pivci, je ideja Martine in Aleksa Simčiča, ki sta v letu dni s pomočjo evropskih sredstev ustvarila Almo visto. Simčičeva vinska vila je nadgradnja vinskega turizma v Brdih. Ne ponuja le prenočitve po naporni vinski degustaciji, temveč luksuzni dopust sredi vinogradov. Vila, ki jo najameš, da zbežiš, vila, iz katere poti ne vodijo le po Brdih in Colliu, temveč na Bled, v Portorož, Ljubljano, Benetke, na Dunaj. "Vem, to je nekaj novega. Takšnih gostov doslej k nam ni bilo. Če so prišli, zaradi vin, so spali drugje. Toda gledava naprej. Vem, da bo kmalu takšnih vil v Brdih še več," je prepričan v uspeh Aleks Simčič. Drzno in vizionarsko. Takšna kot so bila tudi briška vina, preden so šla v svet in uspela. Takšna kot so jedi Uroša Fakuča, ki se je učil tudi pri ustanovitelju moderne italijanske kuhinje Gualtieru Marchesiju, iz restavracije Dam iz Kromberka pri Novi Gorici, ki je v Alma visti pripravil večerjo za člane kluba Carpe diem. Solatka z okusom ostrige, želatina iz sipinega črnila k surovim kvarnerskim škampom, želatina iz olivnega olja, vanilje in rdeče grenivke k sashimiju brancina, bučna tortica s sirovim fondijem in peno mladega sira, prekajen jezik mladega prašička s hrenovo kremo in sladkimi jabolki. Moderne jedi, ki pa imajo korenine. Kot prestižna vila sredi Goriških Brd. Alma vista, Vipolže 38, Goriška Brda, telefon 05 395 9173, www.almavista.si.


Konec bo veliko bolj posveten. Odvisno od kulinaričnih preferenc naroda se bo človeštvo ali skuhalo ali speklo. Nekako tako je razumeti opozorila iz Medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ki poteka v Južni Koreji. Mimogrede; če bi imelo 195 delegatov svoje srečanje v Severni Koreji, bi verjetno ugotovili, da se tam podnebje še nič ne segreva. Ampak o tem kdaj drugič. Ker je medtem padla še Nobelova nagrada za ekonomijo, in to raziskovalcema, ki se ukvarjata s podnebnimi spremembami, smo dokončno podlegli in podnebne spremembe so se prebile v našo skromno oddajo. Če smo že pri ekonomiji ... Raziskovalca, ki sta dobila Nobelovo nagrado, se trudita pojasniti povezave med gospodarstvom in podnebjem. Drugače povedano: z modeli sta pojasnila, kako spreminjajoče se podnebje vpliva na gospodarstvo. Kakšno nagrado bi si zaslužil šele tisti, ki bi svet dokončno prepričal, kako zelo gospodarstvo vpliva na spreminjajoče se podnebje! Južnokorejskemu forumu bo praviloma sledila nova žajfnica, v kateri bodo nastopili znanstveniki in politiki, zagovorniki in nasprotniki, ogljik in kisik, topla greda, avtomobili in goveji iztrebki. V tej zmedi je običajnemu onesnaževalcu težko zavzeti kakršno koli stališče. Problem je le v tem, da se bomo, če ne zavzamemo pravilnega stališča, skuhali. Ker so številke, grafi in kataklizmična opozorila akademsko izmuzljivo blago, poskusimo z domačijskim primerom pojasniti podnebne spremembe in njih nevarnosti ... kajti individualni spomini na smučanje decembra, na manj vroča poletja ali na izrazite letne čase so preveč ohlapni, da bi jih lahko obravnavali kot verodostojno statistično kategorijo. V neki vinogradniški vasi na Štajerskem so pred štirimi desetletji zadnjo nedeljo v septembru določili kot uradni začetek trgatve. Na ta srečni dan so priredili veselico, ki vztraja vse do danes. Le da se je v štirih desetletjih zadnja nedelja v septembru z veselico vred spremenila v praznovanje konca trgatve. Povedano drugače: v štiridesetih letih se je vegetacija vinske trte kot ene najbolj tradicionalnih kultur premaknila za ves mesec! V času samo ene generacije se je tisočletni ritem narave dramatično spremenil! Morda se zdi čas obiranja grozdja obrobna zadeva, ki jo je težko razumeti kot prežečo nevarnost in obešenjaško lahko celo zaploskamo, češ bo pa martinovo prej, ampak da se v nekaj desetletjih spremeni tisočletni vzorec, ne more biti dobro. Naš odnos do planeta ima, vsaj po našem skromnem mnenju, veliko skupnega z dojemanjem planeta kot takšnega. Ko klimatologi opozarjajo pred za planet škodljivim početjem, se nas to ne dotakne. Kaj pa imamo mi s planetom? Teh nekaj deset kilometrov prsti in neba in infrastrukture, ki jih poznamo, sleherniku ne daje občutka globalnosti. Ker so vesoljski poleti še vedno sramotno slabo razviti, intelektualno pa smo na ravni resničnostnih oddaj, modri planet za nas ne obstaja. Podnebne spremembe se dogajajo na neki drugi skali sredi vesolja, saj je pri nas doma, razen kakšnega vetra, naliva ali poletne vročine, vse v najlepšem redu. In tudi pri sosedu je vse v redu. Napaka klimatološke politike je problematiziranje odnosa med človeštvom in planetom. Žal pa ne gre za to, saj bo planet prav lepo uspeval tudi brez človeštva. Povedano drugače; nobenih indicev ni, da bi se planet zaradi podnebnih sprememb kaj sekiral. To ni v njegovi navadi. Podnebne spremembe nimajo nobene povezave s planetom, imajo pa neposredno povezavo z ljudmi. Podnebna kataklizma, pred katero svarijo, je – "od ljudi za ljudi!" – če si izposodimo slovensko rapersko klasiko. Prve resnične rezultate podnebnega okrevanja gre pričakovati takrat, ko bomo iz podnebne enačbe vzeli planet Zemlja in na njegovo mesto postavili človeka. In čemu je onesnaževalske navade tako težko spremeniti? "Menda ne bomo zaradi nekaj stopinj gor ali dol ukinili kapitalizma," modrujejo pri šanku. Podobno modrujejo tudi na ekonomskem forumu v Davosu, le da z več pridevniki. Saj so v redu in verjetno tudi koristne obljube o novih tehnologijah in drugačnem pridobivanju energije, a najprej se moramo rešiti hiperproizvodnje ... Mogoče lahko kapitalizem še kako preživi, potrošništvo pa mora iti. Inflacija predmetov, diktatura potrošnje, teror trgovskih središč – vse to mora iti. Jasno, da je težko ukiniti gospodarske temelje civilizacije, ampak izbira je enostavna. Na eni strani stojijo polne kleti navlake, na drugi strani pa pesjan s svojim kotlom. In pravi: ... Se futral je z ljudmi, z njih župco si je kuhal, obral jih do kosti.


text: TOP poceni nastanitev: Beroun Beroun: nastanitev, kamp, gostišče, počitniška hiša Avtokamp Plešivec Avtokamp PLEŠIVEC prijeten kamp na poti med Karlštejn in Křivoklát, ODPRTO: 1. Maj - 30. September Gostišče Domino je le 10 minut hoje od središča kraljevega mesta Beroun. Leži neposredno na reki Berounka z odličnim dostopom z avtomobilom in avtobusom (postajališče nekaj metrov od penziona). Beroun je zgodovinsko kraljevsko mesto, ki se nahaja na sotočju Berounke in Litavke, okoli 5 km jugozahodno od Prage. Restavracija in penzion Rudolf II. Ponuja srečanje s prijatelji ali družino, prigrizke in nastanitev v bližini čudovitega gradu Karlštejn. Za vas organiziramo tudi družinska praznovanja, poroke in druge bankete. Pripravili in uredili bomo vse po vaših željah. Restavracija in penzion Rudolf II. Ponuja nastanitev v dvoposteljnih in triposteljnih sobah v slikoviti pokrajini Karlštejn. V naših novo opremljenih sobah in apartmajih boste našli vse, kar potrebujete za vaše maksimalno udobje, za goste pa so seveda na voljo tudi parkirna mesta ali brezplačna brezžična povezava. Skupna nastanitvena kapaciteta je 22 postelj. Skupna prostornina parkirišča znotraj kompleksa je 14 parkirnih mest. Ponujamo prijetno sedenje pod pokritim zunanjim vrtom z žarom. Penzion z zasebnim parkiriščem na vrtu se nahaja v mirnem stanovanjskem predelu Berouna, 10 minut hoje od centra. Mesto Beroun s svojo bogato zgodovino, čudovito okolico in priročno lokacijo na avtocesti D5 je idealen kraj za mirne in aktivne počitnice. Če prispete, bomo z veseljem prispeli, letališče Praga Ruzyne je le še 20 minut od nas. Iščete udobno in poceni nastanitev v bližini Prage? Naša družinska penzion LIKA se nahaja na začetku gozda Křivoklát v Unhošť med Kladno (10km), Berounom (14km) in Prago (20km). Nudimo namestitev v dvoposteljnih in petposteljnih sobah že od 360 CZK na noč. Gostišče ima tudi mirno restavracijo. Brezplačen brezžični dostop do interneta v celotnem objektu. Gostišče ponuja poceni, preprosto namestitev za nizkocenovne stranke, s skupnimi kopalnicami za osebe 20. Gostje lahko izkoristijo zaklenjen prostor za kolesa in čolne ter možnost celodnevnih obrokov. Rekreacijski center Kocábka in avtokamp Naprava zdaj ni v uporabi. Rekreacijski center Kocábka in restavracija Na Kocábce se nahaja v bližini nedavno delno odprtega vojaškega okrožja Brdy v vasi Komárov. Autocamp Karlštejn ponuja udobno nastanitev pod gradom Karlštejn na obrežju reke Berounke. Pridite in zagotovo boste zadovoljni. Tu smo za vas in z veseljem vas pričakujemo. Restavracija in penzion Pod Dračí skálou se nahaja v vasi Karlštejn, nedaleč od prvih grajskih vrat, na robu cone za pešce. Prihod možen iz vasi Mořina ves dan, parkiranje za stranke restavracije tik pred nepremičninami brezplačno. Središče vasi je na 10 min. miren sprehod. Po restavraciji poteka naravoslovna pot PLA. Kamp kamp Valek Kampiranje in kamp Válek v okrožju Beroun - Osrednja Češka. Ponujamo nastanitev v lepem in tihem kampu, ki se nahaja v središču Bohemije, blizu Praga. V našem kampu boste uživali sproščujoče počitnice. Lahko ostaneš v prikolici, šotoru, bungalovih ali sobah. V kampu so tudi prijetne restavracije in bazen. Penzion U kapličky - Srbija Iščete kakovostno namestitev in dobro restavracijo v bližini mesta Karlštejn? Penzion U Kaplicky ponuja udobno nastanitev in domačo češko kuhinjo skozi celo leto v Srbiji. Stavba je zaprto dvorišče s kompleksom stavb. Glavna stavba sama je sestavljena iz treh velikih gost apartmajev, dve prostorni sobi in velik skupni prostor (restavracija) z barom in sosednji kuhinji. Poleg tega objekt ponaša s stojnico za konje in sledil ti pokrit prostor. Poletno kuhinjo, ki so nameščeni na kamin z žarom in bar z mizami in klopmi za gostinski vrt. Nudimo namestitev v mirnem okolju mesta Beroun. Standardne hotelske sobe bodo zagotovile popolno zadovoljstvo. Pripravijo se eno-, dvo- ali troposteljne sobe z dodatnim ležiščem. Zajtrk je na voljo v "postelji" ali v poletnih mesecih na sončni terasi. Naša pokojnina ni strog hotel, ampak pokojnina na profesionalni ravni z osebnim dostopom. Namestitev Vila Blanka ponuja: 3 udobne sobe za osebe 2, apartma 1 za osebe 4, možnost dodatnega ležišča 2x. Penzion Vila Blanka skupaj z novim bungalovom Lustig se nahaja v velikem vrtu v Podkozicah, 20 km zahodno od Prage, v romantični dolini nedotaknjene narave gozda Křivoklát. Ne dolgčas z nami! Obstaja zunanji bazen 10 x 5,5m, vrtno pohištvo, žar. Veseli smo, da vas lahko pozdravimo v gostišču in restavraciji. V restavraciji nudimo pristno češko kuhinjo po priljubljenih cenah. V gostišču po nizki ceni je mehka postelja, moderno ozadje in očarljiva noč pod masivnimi stenskimi zidovi, ki jo je naselil sam kralj Charles IV. Gostišče se nahaja v vasi Karlštejn, 30 km od Prage. Nahaja se neposredno na hribu pod obzidjem gradu Karlstejn.


text: Časovni pregled razvoja tehnike merjenja časa 742 pr. n. št. – Prvič je bila zapisana omemba sončne ure. 300 pr. n. št. – Arhimed je uporabljal zobnike za prenos moči. 270 pr. n. št. – Ktezibij iz Aleksandrije je izdelal izboljšano in priljubljeno vodno uro, klepsidro. ~50 pr. n. št. – Andronik Kirški je zgradil sončno uro na grškem otoku Tinos. 46 pr. n. št. – Julij Cezar in Sosigen Aleksandrijski sta razvila Sončev koledar s prestopnimi leti (julijanski koledar). 87 pr. n. št. – Izdelan je bil mehanizem z Antikitere, verjetno najzgodnejši mehanski računski mehanizem. 885 – Alfred Veliki je uporabljal za merjenje časa sveče. 1335 – V Milanu je bila izdelana najstarejša znana mehanska ura. 1370 – Francoski kralj Karl V. je ukazal, da pariški zvonovi zvonijo ob istem času kot v kraljevi palači. 1490 – Peter Henlein v Nürnbergu je izumil glavno pero v uri. 1502 – Peter Henlein je izdelala prvo žepno uro. 1541 – Galileo Galilei je odkril lastnosti nihala. 1567 – Španski kralj Filip II. je ponudil nagrado za postopek določanja zemljepisne dolžine na morju. 1582 – Papež Gregor XIII., Luigi Ghiraldi Lilio (Alojzij Lilij) in Christopher Clavius so vpeljali gregorijanski koledar z izboljšanim sistemom prestopnih let. 1655 – Giovanni Domenico Cassini je izdelal heliometer iz San Petronia v Bologni za standardizacijo Sončevega poldneva. 1656 – Christiaan Huygens je izdelal prvo točno uro na nihalo. 1666 – Robert Hooke je izumil povratno kotvo. 1671 – William Clement je uvedel nihala z utežno vzmetjo. Izdela prvo uro s povratno kotvo. 1675 – Edward Booth je za Kraljevi observatorij Greenwich izdelal urni mehanizem z nazobčano letvijo. 1676 – Daniel Quare je izdelal sodobni gibalni mehanizem ure in uvede istosredni minutni urni kazalec. 1680 – Vpeljali so drugi urni kazalec. 1737 – John Harrison je predstavil prvi čvrst pomorski kronometer, kar je omogočilo točno določitev zemljepisne dolžine na morju. 1753 – Tobias Mayer je izdal Lunine tabele za določevanje zemljepisne dolžine na morju. 1839 – Iznašli so telegraf, kar je omogočilo stalen prenos časovnih signalov. 1850 – Aaron Lufkin Dennison v Roxburyju (Massachusetts, ZDA) je ustanovil podjetje Waltham Watch Company in razvil ameriški sistem proizvodnje ur. 1884 – 25 držav je na Mednarodni poldnevniški konferenci sprejelo greenwiški poldnevnik Kraljevega observatorija Greenwich kot osnovo za merjenja časa na Zemlji. Zaradi združljivosti z Maskelyneovimi merjenji oddaljenosti Lune v 18. stoletju so privzeli greenwiški srednji čas. 1893 – Webb C. Ball iz Urada za splošne železniške časomerne standarde Severne Amerike je uvedel železniške kronometre. 1905 – Iz Washingtona so začeli oddajati radijski časovni signal za pomoč ladjam pri navigaciji. 1924 – BBC je začel na Dysonovo pobudo oddajati šestkratni časovni zvočni signal greenwiškega srednjega časa (GMT). 1928 – Joseph Horton in Warren A. Morrison sta zgradila prvo kvarčno uro. 1945 – Isaac Isador Rabi je predlagal izdelavo ure na osnovi postopka magnetne resonance atomskega žarka. 1946 – Felix Bloch in Edward Mills Purcell sta razvila jedrsko magnetno resonanco. 1949 – Harold Lyons je razvil atomsko uro na podlagi Rabijevega postopka, ki temelji na kvantnomehanskih nihanjih molekule amonijaka. 1967 – Z nihanjem valovanja cezijevega atoma 133 so opredelili sekundo. 1983 – V Evropi so začeli uporabljati radijsko vodene ure. 1993 – Na ameriškem Državnem inštitutu za standardizacijo in tehnologijo (NIST) so izdelali atomsko uro NIST-7 s točnostjo 5, ki je bila 10-krat točnejša od svoje predhodnice NBS-6. 1994 – Radijsko vodene ure so začeli uporabljati v ZDA. 2008 – Predvideni datum izstrelitve PARCS - odprave »Osnovne atomske referenčne ure v vesolju« na MVP; pozneje so jo odpovedali. Glej tudi Časovni pregled izumov Časovni pregled glasbenotehničnih izumov Zunanje povezave Sašo Dolenc (april 2000). O meri in merjenju časa. Kvarkadabra 4: https://kvarkadabra.net/2000/04/merjenje-casa/ Merjenje časa merjenje časa


Andrej Perlah - Wikipedija, prosta enciklopedija Andrej Perlah 17. november 1490({{padleft:1490|4|0}}-{{padleft:11|2|0}}-{{padleft:17|2|0}})[1] 11. junij 1551({{padleft:1551|4|0}}-{{padleft:6|2|0}}-{{padleft:11|2|0}})[1] (60 let) matematika, astronomija, medicina, astrologija doktorat 1530 Andrej Perlah (nemško Andreas Perlach ali Andreas Perlacher, latinsko Andreas Perlachius), matematik, astronom, zdravnik in astrolog, * 17. november 1490, Svečina nad Mariborom, † 11. junij 1551, Dunaj. Perlah je študiral matematiko na dunajski univerzi. Po artističnem licenciatu leta 1516 je bil več kot 30 let profesor na dunajski univerzi, sprva za matematiko in astronomijo na Filozofski fakulteti, po doktoratu iz medicine leta 1530 pa na Medicinski fakulteti. Ko se je Perlah vpisal na dunajsko univerzo, je na artistični (filozofski) fakulteti še vedno vladala Aristotelova filozofija, glede astronomije pa po Peurbachu in Regiomontanu predelana Ptolemejeva teorija planetov. Morda so predavatelji astronomije v svojih predavanjih že nakazovali heliocentrične zamisli. Vsekakor je bil študij matematike zelo kakovosten in zahteven. Sodobno je bilo izdajanje astronomskih efemerid, raznih almanahov, koledarjev in letopisov, kjer se je kazal vpliv predhodnikov Peurbacha in Regiomontana. V teh spisih so se na splošno astronomski podatki (practica) mešali z astrološkimi dodatki - prerokovanji (prognostica) in zdravniškimi nasveti. Zato so bile knjižice uporabne, zanimive in zelo priljubljene. Dunajska univerza je imela bogato tradicijo dobrih matematikov in astronomov. Tak je bil navsezadnje tudi Perlah. Na tej univerzi sta neumorno delala Peurbach in Regiomontan, ki sta svoje znanje posredovala mlajšim, posredno tudi Perlahu in tako brez dvoma vplivala na njegovo astronomsko delovanje. Sicer pa je bil Perlah Tannstetterjev učenec. Perlah se je že kot študent ukvarjal z astronomijo. Prepisoval in prirejal je dela starejših avtorjev. Petkrat je bil dekan, enkrat rektor univerze (1549). Zavzeto je poskušal odpraviti kugo in objavil navodila za obrambo pred njo, ki pa niso ohranjena. Vsa njegova dela so pisana v latinščini in so izšla na Dunaju. Med astronomskimi deli je veliko almanahov. Komentarji k efemeridam (Commentaria ephemeridum clarissimi viri) iz leta 1551 Leta 1517 je izdal svoje prve astronomske efemeride, Novi almanah za leto 1518, skrbno preračunan za dunajski poldnevnik in s posvetilom dunajskemu škofu Slatkonji, ki je bil velik prijatelj matematike in fizike. Leta 1518 je sledil Almanah ali knjiga efemerid, zajet iz komentarjev njegovega učitelja Tannstätterja in razporejen od Perlaha na 50 propozicij. Zadnjih 25 propozicij vključuje navodila, ki v smislu astrologije posredujejo nasvete za pravočasno puščanje krvi, striženje las in obrezovanje nohtov. Leta 1519 je izdal Novi almanah za leto 1520 (Almanach novum, Viennae Pannoniae 1520). Leta 1528 je objavil Efemeride za leto 1529, ki so že njegovo samostojno delo. V njem se Perlah ne sklicuje več na tablice svojih predhodnikov. Na povsem svojstven način posreduje preglednice z razporeditvijo in lego planetov med seboj in glede na svetlejše zvezde. Na tak način ni obravnaval planetov še nihče pred njim. V letu 1530 so izšle Efemeride za leto 1531. Te efemeride vsebujejo tudi Prognosticon. Da bi seznanil širšo javnost z astronomsko-astrološkim naukom, je efemeride prevedel tudi v nemščino. Latinski izvleček Efemerid pa je oskrbel njegov učenec Kukec. Perlahov prijatelj Jacob Taurrelus je leta 1551 izdal Komentarje k Perlahovim efemeridam (Commentaria ephemeridum clarissimi viri, Viennae Austriae 1551). To so vse do danes zbrane Perlahove tiskane astronomske knjige. Verjetno pa je Perlah napisal vsaj še dve ali tri tiskana dela, tako letopisa za leto 1528 in leto 1530 ter izdal Peurbachove tablice mrkov. Bil je Kopernikov sodobnik. Perlah je prvi astronom z današnjega slovenskega ozemlja, ki je zapustil tiskane knjige. V poznejših delih je uporabil nov način prikazovanja astronomskih podatkov, predvsem o razporeditvi in legi planetov. V podatkih je že obravnaval lege planetov med seboj in glede na zvezde. Sestavil je tudi nekaj inštrumentov (po svoji zamisli astrolab (astrolabium arithmeticum) in trikveter] (organum Ptholemei)). S svojim astrolabom je opazoval planet Merkur, kar se je tedaj posrečilo le redkim. V Efemeridah za leto 1531 je omenjal še konstrukcijo dveh astronomskih naprav. Najbrž gre za kako od kotomernih priprav, ki so bile tedaj v praktični uporabi (torkvet, armila, kvadrant). Ko je v njih omenjal te naprave, je dodal, da so ga sicer nekateri neuki zasmehovalci zbadali, a ga je tolažila misel, da so imeli celo največji zvezdoznanci svoje obrekovalce. Zaradi njegovega matematičnega in medicinskega znanja ga včasih imenujejo slovenski Evklid in Hipokrat. Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Andrej Perlah VIAF: 10679935 ISNI: 0000 0000 6317 0112 GND: 120542234 BNF: cb16757050g (data) NKC: mzk2009511493 Slovenska biografija: 414821 CONOR.SI: 66344803 ↑ 1,0 1,1 https://www.musiklexikon.ac.at/ml/musik_P/Perlachius_Andreas.xml Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Andrej_Perlah&oldid=4344183« Rojeni leta 1490 Umrli leta 1551 Slovenski matematiki Slovenski zdravniki Slovenski astrologi Predavatelji na Univerzi na Dunaju Čas zadnje spremembe strani: 19:21, 4. januar 2015.


Židan po srečanju vodstev SD in Levice: Še vedno možnost, da Slovenija dobi levosredinsko vlado - SD Židan po srečanju vodstev SD in Levice: Še vedno možnost, da Slovenija dobi levosredinsko vlado 28. junija 2018 /0 Comments/in Novice, Stranka /by Denis Sarkić Na srečanju vodstev Socialnih demokratov in stranke Levica v Ljubljani so spregovorili o sodelovanju strank v novem mandatu Državnega zbora ter izmenjali poglede na sestavljanje vladne koalicije. Predsednik SD mag. Dejan Židan je po koncu srečanja poudaril, da še nič ni dokončno dogovorjeno in da je odprta tudi opcija, da Slovenija dobi levosredinsko vlado. Židan je dejal, da je za SD pomembno, da v Sloveniji ne pride do vlade, “ki bila vlada radikalne desnice”. “Če bi takšna vlada štiri leta Slovenijo spreminjala po svojih načelih, bi jo dejansko spremenila nepovratno, česar “si pa državljanke in državljani ne zaslužimo,” je pojasnil predsednik SD. Mnenja so, da v pogovorih o bodoči koaliciji ni nič dokončno dogovorjenega in da je možnost tudi, da Slovenija dobi levosredinsko vlado. “Torej ni še dokončno, da bo prišlo do sredinske koalicije, torej koalicije štirih sredinskih strank, SD iz levega pola ter NSi,” je pojasnil Židan. Obnašati se, kot da so nekateri izključeni, drugi pa niso, je po mnenju predsednik SD Židana prehitro in napačno. “Zato je naš predlog, da se v tem trenutku ne obnašamo, kot da že imamo dogovorjeno vlado, ker je nimamo,” je poudaril Židan in dodal, da potekajo le pogajanja na različnih področjih. Židan je na vprašanje, ali bi si v koaliciji bolj želeli Levice kot NSi, odgovoril, da je prioriteta Socialnih demokratov, kako zmanjšati neenakost med ljudmi. “V kolikor sta dve stranki, ki to zelo trdo zagovarjata, bi nam bilo v koalicijskem oz. vladnem delovanju bistveno lažje,” je dodal predsednik SD. Tags: Dejan Židan, Predsednik SD, srečanje SD - Levica http://socialnidemokrati.si/wp-content/uploads/2018/06/Srečanje-SD-Levica.jpg 2448 3264 Denis Sarkić http://www.socialnidemokrati.si/wp-content/uploads/2016/03/SD_logo.png Denis Sarkić2018-06-28 17:52:222018-06-28 17:54:15Židan po srečanju vodstev SD in Levice: Še vedno možnost, da Slovenija dobi levosredinsko vlado Židan: "Pristojnost premierja je, da v skladu s svojimi merili sprejeme ali zavrne ponujeno odstopno izjavo ministra in za sprejetje svoje odločitve nosi odgovornost." Predsednik SD Židan: Če ne bo enotnega pristopa EU glede migrantov, moramo ukrepati kot Nemčija in Avstrija Židan na srečanju z župani v Lovrencu na Pohorju tudi o ključnih vladnih prioritetah do konca mandata Židan: “Socialni demokrati želimo, da po odstopu predsednika vlade, Slovenija čim prej dobi novo vlado s polnimi pooblastili.” Minister Židan s tremi predsedniki Slovenije, Avstrije in Madžarske na vzorčni kmetiji v Porabju Predsedstvo Socialnih demokratov podprlo Pahorjevo kandidaturo za vnovičen mandat Židan: Predsedstvo SD podpira nadaljna pogajanja za sestavo vlade šestih strank Poslanci SD soglasno podprli novelo Zakona o zdravniški službi, ki ponuja rešitve za otroško kardiologijo Stališče Poslanske skupine SD ob glasovanju za predsednika Državnega zbo... Han po pogovoru s Pahorjem: “V SD smo naklonjeni Šarcu, a odločitev o podpori...