Kak evro za kulturo? Metelkova mesto: Klub Tiffany ob 18:00: Tango osnove – tečaj argentinskega tanga Glasba izven: Orfejev salon SNG Opera ob 19:30: Prisluhnimo v Operi Leon Ravnikar, kitara * Sara Bajc, harfa Spored: Fernando Sor: Grand solo, op. 14 Manuel Maria Ponce: Estrellita Falk Zenker: Miniature (3., 5., 6.) Francisco Tárrega: Gran jota * Claude Debussy: Deux arabesques, L. 66 (1.) Giovanni Battista Pescetti: Sonata v c-molu Alojz Srebotnjak (1931–2010): Preludiji za harfo (2.) Louis Spohr: Fantazija za harfo v c-molu, op. 35 Brez vstopnine Tobačna, Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: Decembrrr: Freddie Bryant Brazil - Monk Trio Ponedeljkovi večeri v Tobačni so rezervirani za jazzenje in tudi veseli Decembrrr ostaja zvest tej dobro utečeni mestni tradiciji. Da pa se ne bomo greli le s kuhančki, strastnimi objemi in vročimi poljubi, smo v goste poklicali vročega mladega kitarista z newyorške scene, Freddieja Bryanta, ki nas bo s svojima 'wingmenoma' v ritmih sambe, jazza ter bosanove, glasbenih poklonih ikoničnemu Theloniousu Monku in podobnih zgodbah popeljal od Afrike do Severne in Južne Amerike. "Guitarist Freddie Bryant is a rhythmic and melodic sponge. Put him in any musical situation, be it classical, jazz, funk, Senegalese ... and he'll tend to become one with the music. - Jason Koransky ( - - - - - FREDDIE BRYANT "BRAZIL – MONK TRIO" Freddie Bryant (kitara) Philipp Zarfl (bas) Klemens Marktl (bobni) - - - - - Vstopnine ni Galerija ŠKUC ob 21:00: Ropotarnica xxi: Shekuza Miha Šajina je producent, oblikovalec zvoka in didžej iz Ljubljane, ki je svojo glasbeno pot začel kot klaviaturist v zasedbah Intimn Frizurn in Moveknowledgement, kmalu pa je ustanovil tudi lasten elektronski trio z imenom Ewok. Od leta 2002 Šajina deluje tudi v kolektivu Zvviks, kjer ustvarja zvočne efekte in glasbo za serijo stop-motion animiranih filmov Koyaa ter prenaša svoje znanje na mlajšo generacijo v okviru delavnic animiranih filmov zavoda Dagiba, kjer zainteresiranim osnovnošolcem in srednješolcem pomaga pri oblikovanju zvoka in glasbe za njihove animirane stvaritve. Aktiven je tudi v slovenskem elektronskem podtalju: Organizira namreč klubska večera Versus v Gala Hali in Knauf v Klubu K4. V zadnjem času svojo energijo usmerja v raziskovanje modularne sinteze in njenih odvodov. Vstopnina: 1 EUR Kavarna Kino Šiška ob 21:00: Impronedeljek V sodelovanju s priznanim pianistom in skladateljem Rokom Zalokarjem vas vabimo na redne ponedeljkove večere za vse željne prostega igranja, jamanja in deljenja oziroma iskanja glasbenih idej. V domačem vzdušju naše kavarne navezujemo, krepimo in vedno znova obnavljamo stike s skupnostjo glasbenikov, ki delujejo pod skupnim imenovalcem improvizacije. Vsak večer bo otvorila zasedba, sestavljena za prav tisti večer, zatem pa je oder odprt za vse. Začetna postava: Alja Petric – vokal in tolkala Primož Sukič – kitara Maja Matić – klavir Žiga Ipavec – bobni Vrhnika: Kulturni center ob 19:30: Tomaž Grom: iMštrument - koncert sodelujejo: Irena Z. Tomažin, Vid Drašler, Jošt Drašler, Ana Kravanja, Andrej Fon, Samo Kutin, Mohamed Abdul Monem, Tomaž Grom Mštrument se napaja iz zvočnih in video posnetkov glasbenikov, ki razvijajo osebni glasbeni jezik. Izbira posnetka glasbenika, vklop, izklop, glasnost in naključje so parametri, ki uporabniku omogočajo muziciranje. Pred očmi in ušesi nenehno nastaja vedno neponovljiva kompozicija. iMštrument je kreacija v nenehnem nastajanju, v kombiniranju izvirnega in živega glasbenega dela, ki poteka na presečišču tehnološko obdelane zvočnosti in elementarnosti čistih zvokov v povezavi z digitalnim zapisom. Je prostor srečanja neprisotnih, tehnološko reproduciranih izvajalcev z neposredno prisotnostjo uporabnika. - Tomaž Grom: zamisel - Ana Čigon: snemanje in obdelava videa - Vasja Progar: processing programiranje - Tilen Sepič: oblikovanje in izdelava vmesnika zvok in videopodoba : - Daichi Yoshikawa, Franz Hautzinger, Lee Patterson, Samo Kutin, Seijiro Murayama, Olivier Toulemonde, Jonas Kocher, Andrej Fon, Vitja Balžalorsky, Dimitra Lazaridou Chatzigoga, Ute Kanngiesser, Jennifer Allum, Tristan Honsinger, Sebi Tramontana, Axel Dörner, Tomoko Sauvage, Mike Majkowski, Liz Allbee, Birgit Ulher, Audrey Chen, Henrik Munkeby Nørstebø, Noid, David Stackenäs, Dirar Kalash, Burkhard Beins, Andrea Neumann, Tom Jackson, Onno Govaert, Mikko Savela, Jošt Drašler, Susanna Gartmayer, Michel Doneda, Lê Quan Ninh, Jean-Luc Guionnet, Ana Kravanja, Bertrand Denzler, Carlos Zingaro, Wilbert De Joode, Joëlle Léandre, Hans Koch, Martin Küchen, Paul Lovens, Pascal Niggenkemper, Xavier Charles Teater, razstave, predavanja...: Osmo/za ob 17:00: Kozmizem::2002 // Timur Novikov Timur Novikov je bil v avantgardni drži najprej svetniško humoren, po srečanju s slepoto pa je postal umetniško religiozen. Vrhunec ruske neo-avantgarde Informans: Dragan Živadinov Digitalne konstrukcije: Dunja Zupančič Preddverje Malega odra LGL ob 17:00: Skriti kotički - Ta veseli dan kulture Razprodano Mini teater ob 17:00: Deklica z vžigalicami Lutkovna predstava Prelepa in presunljiva zgodba, ki osvetljuje človeško krhkost in moč domišljije, ki ponuja upanje. S srečnejšim koncem. DAN ODPRTIH VRAT - VSTOP PROST Cankarjev dom, Kosovelova dvorana ob 20:00: Lepi dnevi v Aranjuezu Uprizoritev Nataša Barbara Gračner in Ivo Ban. Velika igralca in čisti gledališki užitek. Slovensko stalno gledališče Trst Režiser: Igor Pison Prevod: Štefan Vevar Scenografija: Igor Pison Kostumografija: Belinda Radulović Asistentka režiserja: Gioia Battista Lektor: Jože Faganel Fotograf: Luca Quaia Igrata: Ženska: Nataša Barbara Gračner Moški: Ivo Ban Predstava traja 60 minut. Igralca v zgodbi nimata imen, sta zgolj moški in ženska, ki sedita in se pogovarjata. O njiju vemo le, da se že dolgo poznata, da je njuno razmerje prijateljsko in dovolj intimno, da ženska lahko pripoveduje o podrobnostih svojih av 1000 antur. Zgodba, ki jo govorita, gre nekako takole: Odločita se preživeti sončno popoldne ob pogovoru o ljubezni, ki postane temeljna in subtilna refleksija o življenju v dvoje. Poglabljata se v filigranske detajle čustev in se sprašujeta o večnih temah privlačnosti med spoloma. Pravili igre sta odkritost in iskrenost, dialog pa ne meri na vnaprej določen zaključek tega sproščenega, a intenzivnega srečanja. Dialog med moškim in žensko je njuna poletna igra na nekem vrtu, v kateri pridejo na dan spomini in čustva osebne, predvsem pa splošne narave. Tako rekoč variacija Ob letu osorej, uspešnice Cankarjevega doma iz davnih osemdesetih, v kateri pa tako kot takrat in tam ponovno nastopa – Ivo Ban. Pomenljivo? Gotovo. S to razliko, da je tokrat dovolj, da se moški in ženska srečata zgolj enkrat. Vstopnina: 18, 14* EUR - - - Moderna galerija ob 17:00: Vodstvo po razstavi Stojan Kerbler: Retrospektiva Po razstavi bo vodil Brane Kovič. Vstopnina: Odrasli: 5,00 EUR Dijaki, študenti, upokojenci in osebe nad 65 let: 2,50 EUR Kino Šiška, Kamera ob 19:00: Brina Ivanetič: LUPINA Postavitev Lupina Brine Ivanetič vabi, da iz vrveža vsakdana vstopimo v premišljeno konstruirano zatemnjeno kocko, v kateri se zazremo v izmenično osvetljene maske, ki so služile za terapije bolnikov na onkologiji. V zanjo značilnem kiparskem raziskovanju odsotnosti umetnica tokrat uporabi dejanske sledi: maske kot odtis, lupino odsotnih subjektov in posnetke dihanj drugih, prav tako odsotnih oseb. S postavitvijo v prostor, obkrožen z družabnim, sproščujočim življenjem, pa namigne še na neko drugo odsotnost – prevladujočo odsotnost misli na smrt v sodobni družbi. Brina Ivanetič (1987) je diplomirana kiparka, za svoje diplomsko delo pa je prejela Prešernovo nagrado Akademije za likovno umetnost in oblikovanje. V preteklih letih je sodelovala na več skupinskih razstavah doma in v tujini, ena njenih zadnjih samostojnih razstav (Vdih/Izdih) je bila leta 2017 v galeriji Alkatraz. V svojih delih se sooča z neželenimi vidiki človeškega obstoja, kot so strah, tesnoba, medčloveška odtujenost in smrt. Pogosto razmišlja o človeškem telesu, ki je redefinirano v svojo negativno formo in se tako izmika klasičnemu razumevanju figuralike. Pozornost namreč obrača predvsem k vprašanjem odsotnosti in njene vizualizacije. Njena dela se tako znajdejo v inherentno kiparskem preigravanju materialnega in nematerialnega. vstop prost Kamnik: Galerija Doma kulture ob 19:00: Dejvid Knežević: Od točke do točke otvoritev razstave likovnih del Zgodbe v ilustracijah. Ilustracije v pikah. Črno-beli svet pisanih tematik, sestavljen iz tisočerih, majhnih pik. Umetniški spekter Dejvida Kneževića je baziran v izredno detajliranih ilustracij, ki raziskujejo zgodbe iz sveta psihologije in filozofije znotraj posameznega dela. Vstop prost! - - - Muzej za arhitekturo in oblikovanje: 16:30 Model podtalnice Voda je glavni sestavni del živih organizmov, ki jo potrebujejo za preživetje, kar bodo študenti Fakultete za gradbeništvo in geodezijo UL prikazali z izbranim eksperimentom. Model za simulacijo podz 2000 emnega toka je praktični pripomoček, s katerim opazujemo osnovne lastnosti gibanja podzemne vode, gibanja onesnaženja, delovanja drenaže, povezave med vodotoki in podtalnico, razlike med vodonosniki s prosto gladino in arteškimi vodonosniki, delovanja vodnjakov, uporabe piezometrov, monitoringa podtalnice, obnašanja kraških tal in še mnogo drugega. Brez vstopnine 17:00 Milan Dinevski, Natalija Lapajne: Živeti z vodo, voden ogled Si lahko, namesto da bi se vode bali, predstavljamo prihodnost, v kateri bi gradili sisteme, ki so tako fleksibilni kot spremenljive ravni vode? Bi lahko, namesto da bi se ščitili pred okoljskimi nevarnostmi, razvili pametnejša in bolj inkluzivna okolja ljudi in narave? Kot okvir za testiranje teh scenarijev razstava kot študijo primera raziskuje Ljubljansko barje, nekdanje močvirje ob reki Ljubljanici. Barje je območje, polno protislovij. Je zaščiten naravni rezervat, ki mu grozi vse večja urbanizacija; je bogat zbiralnik sveže pitne vode iz podtalnice, ki ji, med drugim zaradi obstoječih naselij brez ustrezne kanalizacije, grozi onesnaženje. Po razstavi Živeti z vodo - južni rob Ljubljane se bomo podali v družbi kustosa Milana Dinevskega in kustosinje za izobraževanje Natalije Lapajne. Brez vstopnine 17:00 MostOgradnja, delavnica (Od 5 do 12 let) Most prečka reko, povezuje dva bregova in ima več pomenov. Že od nekdaj predstavlja pomembno mestno prizorišče, javni prostor ali tržni prostor. Most je lahko na eni strani samo inženirska zgradba (pomen konstrukcije, materialov), lahko je čista arhitektura. Pridruži se nam pri odkrivanju mostov in postavljanju najbolj trdnega mostu na Fužinah. Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature ob 18:00: Menažerija – Eva Mrkun (literarni dogodek) Menažerija se spogleduje s sprevračanjem domačnega v tuje, nepoznano, tudi sovražno. Kratkoprozni prvenec preseneča s prečiščeno, izostreno pisavo, ki v slovenski prostor vnaša vzhodnjaški panteizem, pester nabor fantastičnih elementov in družbeno-kritične podtone. Pogovor bo vodila Jedrt Jež Furlan. Knjižnica Jožeta Mazovca (bralnica) ob 19:00: Pogovorni večer z Mirano Likar Mirana Likar se je uveljavila s kratko prozo, Babuškin kovček pa je njen romaneskni prvenec. V njem predstavi zgodbe štirih žensk različnih generacij, družinska saga pa zajame intimni in zgodovinski lok skoraj celega zadnjega stoletja. Kovček pooseblja družinsko prtljago, ki ji junakinje ne morejo ubežati. Pred kratkim je izšel njen novi roman z naslovom Bibavica. Z gostjo se bo pogovarjala Mateja Hana Hočevar. Brez vstopnine Bežeče sličice!!! Kinoteka: 15. Animateka 17:00 Skrivnost iz Kellsa (Secret of Kells), Tomm Moore, Irska, Francija, Belgija, 2009, 35mm, 70' / v angleščini s slovenskimi podnapisi (8+) Irska v zgodnjem srednjem veku. Dvanajstletni deček Brendan živi v opatiji, ki jo vodi njegov stric Cellach. Ta je dal pred nenehnimi napadi Vikingov zgraditi obzidje. Nekega dne iz daljnih dežel v opatijo pribeži slavni iluminator Aiden, s seboj pa prinese nedokončano knjigo skrivne modrosti. Mladi Brendan kmalu pokaže zanimanje za iluminiranje in Aiden ga kljub negodovanju strica vzame za pomočnika. Brendan se mora za dokončanje knjige podati za zidove opatije v začaran gozd, poln mitoloških bitij in skrivnostnih poti. V gozdu ga spremlja maček Pangur Ban, spoznata pa tudi skrivnostno Aisling. 19:00 Panorama I. Sublimiranje / Sublimation, Gašper Trček (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2017, digital, 2'29' Dotik / Dokosvane / Touch, Velislav Kazakov (Nagual), Bolgarija/Bulgaria, 2018, digital, 7'10' Jagodožeri / Maasikaõgijad / Strawberry Eaters, Mattias Mälk (Eesti Joonisfilm), Estonija/Estonia, 2018, digital, 14'40' Cedric's Car, Aleksander Kurilov (Kurilov Group Creative Studio), Moldavija/Moldova, 2018, digital, 2'10' Bučmana / Dumbheads, Matic Perčič (Tricircle Studio), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 4'26' Inheritance, George Mpaourdas, George Kalofolias (Trout), Grčija/Greece, 2018, digital, 5'48' Po obzorju strašijo duhovi pozabljenih mest. Pokrajina je skalnata in prazna, iz nje štrli le nekaj palm. Prah, do koder seže pogled. Na tej negostoljubni zemlji se pojavi nenavadna postava. Film je znanstvenofantastično popotovanje v globine človeške psihe, v tisto, kar nas opredeljuje, in v spomine, ki jih ohranjamo ali potlačimo./Ghosts of abandoned cities haunt the horizon. The landscape is rocky and empty, only a few palm trees stand out. As far as the eye reaches, dust. A strange figure emerges in this inhospitable land. Inheritance is a sci-fi journey into the depths of the human psyche, the things that define us and the memories we choose to keep or bury. Labirint / ЛaбipиHT / Labyrinth, Stepan Koval, Oleksandr Kolodii (Novatorfilm), Ukrajina/Ukraine, 2017, digital, 8'03' 2 minuti do polnoči / Two Minutes To Midnight, Tina Draščič, Karmen Slovša, Žiga Rebolj (Tina Draščič, Karmen Slovša, Žiga Rebolj), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 6'26' Dubioza Kolektiv: resničnost / Dubioza Kolektiv: Rijaliti / Dubioza Kolektiv: Reality, Toni Huml (Inetdesign), Bosna in Hercegovina/Bosnia and Herzegovina, 2017, digital, 4'20' Morning Routine, Peter Ferlan (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 3' Vojko, Janja Kosi (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 1'57' ... Smell The Coffee, Mia Paller (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 1'28' Scream, Petra Balekić (Petra Balekić), Hrvaška/Croatia, 2018, digital, 8'20' Dotik / Touch / Dodir, Petar Zekić (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 5'13' Asparagorest, Sofija Kruglikova (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 1'54' Vrvohodec / On the Rope, Dea Biličič (Academy Of Fine Arts And Design Ljubljana), Slovenija/Slovenia, 2018, digital, 5'13' Ljubezen / Lowe / Love, Aleksandra Wit (Polish National Film School In Lodz), Poljska/Poland, 2017, digital, 7'50' 21:00 Volčja hiša (The Wolf House), Cristobal Léon, Joaquin Cociña, Čile/Chile, 2018, DCP, 74' Maria sredi Čila pobegne iz primeža sekte nemških verskih fanatikov in se zateče v neko hišo. Tam jo pozdravita edina prebivalca: pujsa. A že kmalu se začne hiša odzivati na njeno čustvovanje. Živali se počasi spremenita v človeka in hiša postane svet iz nočne more. Film, ki je nastal po navdihu razvpitega primera sekte Colonia Dignidad iz osrednjega Čila, prinaša neverjetno domiselno pravljico, prepojeno z elementi ljudske tradicije in upodobljeno v osupljivi stop animaciji. // María finds refuge in a house after escaping from a sect of German religious fanatics in Chile. She is welcomed inside by its only inhabitants: two pigs. Before long, though, the house begins to react to the young woman's feelings. The animals slowly turn into humans and the house becomes a nightmarish world. Inspired by the infamous case of the Colonia Dignidad, in central Chile, La casa lobo is a strikingly creative fairy tale steeped in folklore and crafted out of remarkable stop-motion animation. Kinodvor: Animateka 17:00 Odprtje družinskega programa Slon: Sestra vetra razno / 43 min / 6+ 20:30 Animateka 2018: Posebna projekcija ob odprtju festivala Animateka 2018 razno / 30 min Vstop samo z vabilom


- na ureditvenem območju naselja (industrijskih območij, turističnih območij) kot so: vodnjaki, črpališča, prečrpališča, zajetja, naprave za bogatenje podtalnice;


Prah poziva k nadaljevanju stavke | Žurnal24 1 ogledov 6. Oktober 2010, ob 14:07 Prah poziva k nadaljevanju stavke Avtor Polona Movrin/Tamara Barič 6. Oktober 2010, ob 14:07 Del policistov, točneje člani Policijskega sindikata Slovenije, nadaljujejo s stavko. Pri pogovorih z vlado ne sodelujejo. Drugi del sindikata zamrznil stavko. " Mislim, da bo na koncu odločilo sodišče. Zelo dvomim, da bomo našli kompromis. Neko nezaupanje je med vlado in sindikati ," nam je po dobrih sedmih urah sestanka med vladnimi predstavniki in sindikati javnega sektorja povedal predsednik Sindikata policistov Slovenije (SPS) Zoran Petrovič . Člani PSS bodo tako še naprej na mejnih prehodih podrobno pregledovali vozila in povzročali kolone. "Vztrajali bomo do konca" Kot je znano, se sindikat pod vodstvom Petroviča pogaja z vlado, njihovi kolegi iz drugega policijskega sindikata pa ne. " Na popoldanskih pogajanjih na ministrstvu za notranje zadeve (MNZ) smo storili še en mali korak naprej. Ostajamo optimisti, zadeve gredo v pravo smer. Vse zaposlene v Policiji in MNZ pozivamo, da s stavko nadaljujemo. Ne pristajamo na argument sile – imamo močne argumente in vztrajali bomo do konca, " so besede, s katerimi je predsednik Policijskega sindikata Slovenije (PSS) Branko Prah ocenil današnji sestanek. Dogovor o zamrznitvi stavke zanje ne velja, ker niso del skupine sindikatov Janeza Posedija , ki se z vlado pogovarja, ampak so del konfederacije sindikatov javnega sektorja, ki jo vodi Branimir Štrukelj. Policijski sindikat je namreč edini iz konfederacije sindikatov, ki stavka. "Kar se bodo oni (Posedijeva skupina, op. p.) dogovorili, nas sploh ne zanima," pravi Prah. Dokler vlada ne uresniči njihovih zahtev oziroma dokler se tudi z njimi ne začne pogovarjati, bodo stavkali. Tudi če Posedijeva skupina z vlado sklene dogovor, Prah pravi, da to na policijski sindikat ne vpliva. SPS: Končne odločitve še ni " Včeraj smo zamrznili stavko, vendar to ne pomeni, da bomo od nje odstopili, " pove Petrovič in poudarja: " Ali bo stavkal ali ne, je odločitev vsakega policista posebej. Ne moremo mu ničesar zapovedati ali prepovedati. " Z današnjim dnem so se začeli pogajati na dveh frontah: sestali so se že s predstavniki ministrstva za notranje zadeve in vlade. " Smo v zaključni fazi glede sklenitve stavkovnega sporazuma v delu, ki se nanaša na ministrstvo. V delu, ki se nanaša na vlado, pa se sindikat pogaja. Ko oziroma če bo dosežen sporazum, bomo ravnali tako kot ostali sindikati. " Policisti ob zahtevah javnih uslužbencev od vlade zahtevajo še ureditev obveznega in dodatnega pokojninskega zavarovanja, statusa prekrškovnih organov in statusa tistih policistov, ki sodelujejo v podobnih akcijah kot posebna policijska enota. Zaenkrat vsak po svoje Da bi sindikata združila moči, trenutno, tako Petrovič, ne pride v poštev. Ocenjuje še, da je v preteklih dneh veliko breme stavke padlo na njihov sindikat ter da so " to nalogo zelo solidno opravili ". Več o tem, kako naprej, pa bo morda znano že po današnjih pogajanjih med vlado in sindikati. Kot je znano, so sindikati v skladu z včerajšnjim dogovorom zamrznili stavko do 13. oktobra. Več v članku Danes znova za pogajalsko mizo . policija organizacija stavka poslovni dogodek Slovenija 23556 ogledov


source: CulturaX

text: Štiri Jezusove prilike – štiri pobarvanke Beri, igraj se, pobarvaj Jezus je govoril v zgodbah, da bi čim bolj preprosto ponazoril skrivnosti božjega kraljestva. V štirih pobarvankah velikega formata so predstavljene štiri Jezusove prilike: Prilika o sejalcu, Prilika o usmiljenem Samarijanu, Prilika o izgubljeni ovci in Prilika o dobrem očetu. V vsaki knjižici je kratko besedilo ter velike ilustracije, ki jih bo lahko otrok pobarval, ter nekaj ugank in nalog, ki bodo pomagale, da si bo otrok prilike in njihovo sporočilo še bolj zapomnil. Zabavaj se, ko te prilike-igre BEREŠ, JIH BARVAŠ, SE Z NJIMI IGRAŠ in na privlačen način spoznavaš Jezusa. ŠTIRI JEZUSOVE PRILIKE 24 strani, 20 x 20 cm, mehka vezava, celostranske predloge za barvanje cena vsake knjižice: 2,00 € Naročite knjižico Prilika o izgubljeni ovci Naročite knjižico Prilika o dobrem očetu Naročite knjižico Prilika o sejalcu Naročite knjižico Prilika o usmiljenem Samarijanu Jezus pripoveduje takole: Neki mož je imel sto ovc. Ko jih neki večer prešteva, odkrije, da ena manjka. Pusti tistih devetindevetdeset in gre iskat izgubljeno ovco.Išče jo v puščavi. Išče jo v gozdu. Ko jo najde, jo vesel zadene na rame in jo nese domov. Ko pride domov, zbere prijatelje in sosede ter jim pravi: »Praznujte z menoj, ker sem našel ovco, ki se je izgubila.« Jezus na koncu pove: V nebesih bo večje veselje nad enim samim človekom, ki se vrne, kot izgubljena ovca, kakor nad devetindevetdesetimi pravičnimi, ki se niso izgubili. Pomagaj pastirju priti do njegove ovčke. Poišči in pobarvaj ovčko, ki je različna od drugih. Uredi po vrsti prizore prilike in jih pobarvaj. Preštej ovce in jih razvrsti po velikosti od najmanjše do največje.


CAPRI SUN MULTIVITAMIN 200ML - Merit HP Domov/Pijača/Sokovi/CAPRI SUN MULTIVITAMIN 200ML Capri Sun sokovi vsebujejo naravne surovine najboljše kakovosti. EAN koda: 4000177407509 Capri Sun sokovi vsebujejo naravne surovine najboljše kakovosti. Sintetični aditivi, kot so umetne arome, barvila in konzervansi v Capri Sun sokovih niso uporabljeni. Sadje, ki se uporablja v proizvodnji je izključno kontrolirano-intergrirane pridelave, kar ohranja naravne vire in zagotavlja obstojne proizvodne postopke. Vsebnost sladkorja v klasičnih okusih Capri Sun soka (Pomaranča, Multivitamin, Safari) je približno 10%. Okusi z manj sladkorja so Jungle in Beach, in znaša približno 7%. Capri Sun vsebuje vitamine, ki jih že v naravi najdemo v sadnih sokovih iz katerih so proizvedeni. Okus Multivitamin je še dodatno obogaten z vitamini. Bodi prvi ocenjevalec “CAPRI SUN MULTIVITAMIN 200ML” Prekliči odgovor Šifra: CS636 Kategorija: Sokovi Oznaka: Capri Sun


Jabolčno drevo "Božič": opis, sajenje in oskrba, fotografija > Vrt > Mad Kmet Danes je veliko jabolk. Eden najpogostejših - jablan "božič", opis, fotografije in ocene, ki jih najdete v našem članku. Nedavno je drevo mogoče najti skoraj v vsakem dacha. Biološke lastnosti sorte Sorta je bila vzrejena leta 1985 zaradi križanja "Welsey" in hibrida "BM-41497". Izborno delo je izvedla skupina znanstvenikov, vključno z E.N. Sivo. "Božič" se nanaša na triploidne sorte jabolk, ki imajo zgodnejše zorenje in gen "Vf", ki ščiti drevo od petih krapov. Ali veš? Redna uporaba jabolčnega soka izboljša delovanje jeter, ledvic in mehurja. V letu 2001 je bila sorta vpisana v državni register, od takrat pa se aktivno uporablja v vrtnarstvu. Ponujamo vam, da se seznanite z značilnostmi "božiča", ko ste preučili njene individualne lastnosti in izgled. Kot večina sort jablan "božično" se nanaša na povprečno višino: Drevo doseže višino 4 metre. Rast se zgodi zelo hitro. V mladosti lahko rast sadik znaša do 70 cm. Crohnova shirokopiramidalnuyu oblike in ima povprečno debelino. Glavne veje s prtljažnikom tvorijo praktično desni kot. Lubje ima sivo barvo in lahko peeling. Rastlina ima rjave debelejše, šibke pletene poganjke, zaokrožene v prečnem prerezu. Ledvice stisnemo, spuščamo, v obliki stožca. Oblika listov je ovalna, rahlo ožilje. Njihova barva je mat, struktura je nagubana. Vrhovi listja imajo vijačno zavijanje. Glej takšne sorte jabolk kot Orlinka, Orlovim, Medunitsa, Bogatyr, Spartan, Mantet, Lobo, Melba, Uralets, Pepin šafran, Valuta "," Orlik ". Jabolka cveti zelo obilen, ima velike socvetje, umbellate oblike. Eno socvetje sestoji iz 5-6 nežno roza cvetov z zaobljenimi cvetnimi listi. Plodovi imajo povprečno velikost približno 150 g, včasih pa večji tudi do 200 g. Ali veš? Največja jabolčna sorta "božič" je bila gojita v letu 2011 in imela težo 450 gramov. Plodovi so okrogle oblike, rahlo sploščeni, velike razsežnosti rahlo izražene. Razlikujejo se precej gosto kožo, ki ima prijetno sijajno plimovanje. Barva jabolk je zeleno-rumena in tvori rdeč sijaj po celotnem plodu. Pedikel naravnost, podolgovat, dolg. Semena so ovalne oblike in rjave barve. Plodovi so kaša iz belega smetane, z izrazitim okusom in sladkim in kiselim okusom. Da bi dobili zdrave, okusne in kakovostne sadje, je treba z božičem posaditi zimske sorte jabolk. Za to "Antonovka", "Melba", "Papirovka" je primerna. Sredi septembra lahko zrežete jabolka. Do dreves lahko visijo do začetka decembra. Zorenje ni enakomerno, zato lahko nekaj mesecev uživate v prijetnem okusu. Letno jabolčno drevo uživa z bogato letino. Prva zbirka se lahko izvede 4 leta po sajenju. Okoli sto hektarjev zbere približno 180 centrov sadja. Sorta se lahko dolgo časa shrani. Za boljšo ohranitev potrebno izbrati kul mesto - kot je klet. Pomembno! Ker je del sadov kislin, so ljudje, ki trpijo zaradi bolezni želodca, ne jedo jabolka v velikih količinah. Priporočljivo je, da jabolka prepognete v škatle z majhnimi stranicami. Vsako sadje postane papir. Občasno morate očistiti poškodovane jabolke. Jabolka ima dobro prenosljivost, se lahko prevaža na dolge razdalje. Sorta ima visoko odpornost proti zmrzovanju. Ko ustvarjajo umetno klimo šele po znižanju temperature do -40 ° C začel kažejo rahle pomanjkljivosti v ledvicah. Razred "Božič" ima visoko odpornost proti več vrstam krasta. Pomembno je, da zaščititi drevesa pred podlubnikov, pršice in obsega žuželke, ki lahko poškodujejo globlje plasti lubja. Prav tako škodljive žuželke lahko povzroči, katerega namen je poškodovan listi, brsti in brsti: leafroller, Glogova Belinka mol, prisesalo, listne uši. Zahvaljujoč prijetnemu okusu in veliko vitaminov je treba jabolka sveže. Prav tako lahko naredite pire krompir, pečemo, konzerviramo in kuhamo marmelado. Zaradi dolgega obdobja konzerviranja lahko sveže jabolke nekaj mesecev pojeste. Drevesu se je zraslo zdravo in dalo bogato žetvijo, morate upoštevati nekatera pravila sajenja. Najbolj primerno obdobje za sajenje drevesa je pozno pomlad, ko ni nihanja temperature, zemlja se je dovolj ogrevala. V izjemnih primerih so jabolka posajena jeseni, vendar pod pogojem, da še niso prišle prve zmrzali. Bolj primerna za izkrcanje je odprto in sončno mesto. Senca bo slabo vplivala na količino in kakovost žetve. Ali veš? Jabolka vsebuje veliko koristnih vitaminov, med njimi 14% pektina, ki se pogosto uporablja za proizvodnjo marmelade. Priporočljivo je, da vzamete ohlapno zemljo, ki dobro prenaša kisik in vlago v korenine. Če je zemlja glinasta, se ji doda pesek, šota ali kompost. Za pripravo tal je treba izkopati jamo mesec dni pred zasaditvijo drevesa. V povprečju mora biti velikost jame 0,6 x 0,6 m. Najprej je treba izliti gnojila (šota, pepel), nato pa v sredino naredi nasip zemlje. Globina jame mora biti več kot 1 meter. Preden zasadite drevo, morate paziti na svoj korenski sistem. Pomembno je, da korenine skrbno širimo, ne da bi jih poškodovali. Takoj pred sajenjem, če je potrebno, obrezovanje veje. Pomembno! Obrezovanje korenin jablan je strogo prepovedano! Sajenje dreves vključuje takšne stopnje: Razprte korenine so razporejene vzdolž jame. Drevo je rahlo pritisnjeno v tla. Koreninski sistem je pokrit z zemljo. Tla brez posebnih prizadevanj so spremenjena. Zalivanje je v teku. Če nameravate na enem mestu posaditi več jabolk, morate upoštevati nekatera pravila: Med mora kaotično sajenja dreves, razdalja med njimi ne sme biti manjša od 3 m To daje svobodo, da raste koreninski sistem, kakor tudi zagotoviti dostop do sončne svetlobe in sence od drevesa ne bo padla v luknjo drugega drevesa .; optimalna varianta izkrcanja je v vrsti.S to shemo se lahko razdalja med drevesi zmanjša na 1,5-2 metra. To bo ustvarilo idealne pogoje za koreninski sistem in drevesno krono. Pomembno! Jabolka ne posadite na krajih, kjer je podzemna voda blizu vode - to bo povzročilo prezgodnje gnilobe plodov. V skladu s predlaganimi shemami lahko vzgajate zdravo drevo in dobite dobro žetev. K jabolčnemu drevesu "Božič" so dali kakovostno sadje, saj je treba pravilno saditi saditev in kasnejšo nego sadik. Posebno pozornost je treba nameniti tlom z izvajanjem naslednjih dejavnosti: Zalivanje. Presežek vlage povzroča veliko škodo drevesu. Zato ga je treba zalivati redno, vendar zmerno. V vodo ne stagnira v luknji, zato je treba utorov. Weeding. Če opazite, da je v luknji začelo rasti trava ali plevel, jih morate takoj odstraniti. Če se to ne bo zgodilo, bodo vzeli vse hranilne snovi in vlago, ki bodo poslabšale stanje koreninskega sistema in celotnega drevesa. Omejevanje. Po dežju ali obilnem zalivanju je treba skrbno sprostiti tla, da jo vnese kisik. Mulčenje. Sorta pripada zimski trdnosti, vendar je še vedno priporočljivo izvajati ta postopek. Z njeno pomočjo se bo bolje pozimi ohranjati toplo v tleh, hrano pa tudi v spomladanskem obdobju. Mulh lahko predstavljajo humus, neobdelana tla, lesna žagovina, slama ali pepel. Priporočljivo je tudi pakiranje prtljažnika. Pomembno! Da bi dosegli učinek mulčenja, morate pred postopkom navlažiti zemljo in ga prekriti s plastjo mulčenja 10 cm. Nadaljnji razvoj in rast jablane je odvisen od kakovosti tal, zato je pomembno spremljati njegovo stanje. Običajno se prvič gnojila uvedejo eno leto po iztovarjanju. Priporočljivo je dati prednost mineralnim gnojilom, ki vsebujejo dušik, fosfor in kalij. Glede na stopnjo plodnosti se zemljišče prenaša v različnih količinah. Upoštevati je treba navodila, ker lahko preveč gnojila povzroči smrt drevesa. Kljub dejstvu, da je jablan zelo odporen proti boleznim in žuželkam, je včasih napaden. Za boj proti škodljivcem, lahko uporabite standardno metodo - potresite drevo z raztopino "Carbophos". Lahko tudi škropljenje jablan, preden začne cveteti z raztopino klorophos. Da bi dobili veliko dober pridelek jabolk, preberite, kot da škropljenje jabolk iz škodljivcev. Pomembno je, da pozornost in krošnjo drevesa, saj lahko vpliva na rast jabolk in njegov donos. Obrezovanje je treba opraviti vsako sezono zgodaj spomladi. V prvih letih življenja drevesa še posebej potrebuje nego in pravilno obrezovanje, saj je v tem času nastala jablanova drevesa. Za zaščito dreves v zimskem času, se pogosto opravi z zavijanje stebla s posebnimi materiali ali kapron hlačnic. Lahko uporabite material, ki lahko zlahka prehaja vodo in zrak. Tudi odlična zaščita pred plesni je zagotovljena z mulčenjem, ki smo jo že opisali. Sorta jablane "Rozhdestvenskoe" je idealna za sajenje v primestnem okolju, ne zahteva posebne skrbi in vas bo ves čas navdušila z bogato in okusno žetvijo.


Mit o mednarodnem razvojnem sodelovanju št. 16 – begunci in pametni telefoni Platforma SLOGA v okviru kampanje »Tudi ti si globalni sosed« nadaljuje s tedenskimi aktivnostmi razbijanja mitov na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja. V skladu z aktualnimi dogodki v mednarodni skupnosti nadaljujemo z mini serijo naslavljanja neresnic in s tem povezanim širjenjem nestrpnosti ob prihodu večjega števila beguncev v Evropsko unijo. Mit št. 16: Begunci uporabljajo pametne mobilne telefone in se prevažajo s taksiji ter posledično ne potrebujejo naše pomoči. Odgovor: Ne drži. Res je, da veliko beguncev uporablja pametne mobilne telefone, vendar to ne bi smelo nič čudnega. Gre za relativno poceni tehnologijo, ki je izjemno uporabna ravno pri tako nevarnem potovanju, saj ljudje lahko med seboj komunicirajo in se redno opozarjajo na morebitne težave in nevarnosti, ki prežijo na poti. Prav tako dostop do različnih zemljevidov, ki se redno obnavljajo na medmrežju, ne bi smel biti luksuz. Kvečjemu gre za osnovno dobrino v takih situacijah. Potrebno je omeniti, da imajo tudi nezaposleni Slovenci mobilne telefone, pa jim tega nihče ne očita. Taksiji pa pogosto predstavljajo najbolj učinkovit, hiter in varen način potovanja na kratke razdalje. Konec koncev v posameznih primerih taksisti beguncem ponujajo zastonj prevoze. Kar pa še ne pomeni, da številni begunci zaradi naporne in nevarne poti ne potrebujejo dostopa do pitne vode, toplih oblačil in obrokov, zatočišča itd. Morali pa bi si postaviti osnovno vprašanje: zakaj bi ljudje morali biti revni, da bi si zaslužili našo pomoč takrat, ko jo najbolj potrebujejo?


Elektronski naslov: matija@sprogar.com


Herlitz šolski nahrbtnik Midi konji | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Igrače›Šolske potrebščine›Šolske torbe in nahrbtniki›Kompleti in prvošolske torbe›Herlitz šolski nahrbtnik Midi konji Znamka: Herlitz Naša številka: 1241681 Šolski nahrbtnik Herlitz Midi je zaradi svoje tanke in kompaktne oblike posebej primeren za otroke z ozkimi rameni. Nahrbtnik je zračen, z ergonomsko oblazinjenim hrbtiščem ter ima posebej dodelane naramnice z edinstvenim, zračnim mrežastim materialom. Celoten opis 73,51 € vključno z DDV Dvojno nastavljivi naramni trakovi. Samozapiralno magnetno zaklepanje Fidlock zanka s kresničko. Uravnavanje naramnic s trakom za optimalno uravnavanje teže. Dva stranska žepa ter sprednji žep z zadrgo. Varnost v temi zagotavlja visokokakovosten odsevni elementi 3MTM ScotchliteTM. Teža nahrbtnika: 1,1 kg. Prostornina nahrbtnika: 16 l. Dimenzije nahrbtnika: 38 × 32 × 22 cm Šolske torbe in nahrbtnike Herlitz odlikuje nizka teža, ki je za male šolarje še posebej pomembna. Aktovka tehta približno 1 kg, vendar ima vse, kar se od kakovostne aktovke tudi pričakuje (trdno dno za stabilnost, anatomsko oblikovano in zračno hrbtno oporo, nastavljive naramnice, razkošne odbojne površine in enostavno zapenjanje). Vsak nahrbtnik je izdelan v skladu z nemškim standardom DIN 58124, ki zahteva izpolnjevanje najvišjih pogojev glede kakovosti, izpostavljen testom izjemnih situacij. Nahrbtniki so izdelani iz visoko kakovostnega poliestrske najlonske tkanine, ki preprečuje hitro obrabo. Vključena je tudi zanesljiva impregnacija vlage. Poleg tega so nahrbtniki Herlitz okolju prijazni – brez azo barvil, PCP kadmija, mehčalcev in alergenih barvil.


text: FDV, Visokošolski učitelj lektor (do 13. 10. 2016) 1. Razpisano delovno mesto: VISOKOŠOLSKI UČITELJ LEKTOR, D010004 aktivno znanje ruskega jezika, znanje slovenskega jezika, visokošolska univerzitetna izobrazba (prejšnja) oz. 2. stopnja bolonjskega študija, veljavni naziv lektor za ruski jezik - izvajanje lektorskih oblik dela s študenti na dodiplomskih študijskih programih (lektorske vaje in seminarji) ter na podiplomskih - specialističnih študijskih programih in drugih oblikah pedagoškega dela (konzultacije, govorilne ure, itd...) - sodelovanje pri ostalih aktivnostih vezanih na pedagoško delo na področju stroke: znotraj in izven univerze (npr. nostrifikacijska in habilitacijska poročila za lektorske nazive, izpitne maturitetne komisije, prenos znanja s področja uporabne lingvistike učiteljem v različnih oblikah nenehnega in vseživljenskega izobraževanja, sooblikovanje jezikovnega pouka na nižjih stopnjah), 4. Rok za prijavo: 7. 10. 2016 do 13. 10. 2016 6. Funkcionalna znanja in ostale zahteve: strokovna in jezikovno didaktična usposobljenost, retorične sposobnosti, smisel za povezovanje in aplikacijo teoretičnih in metodoloških vsebin, smisel za organizacijo lastnega dela in dela sodelavcev


source: wikipedia

text: Popólni kvadrát ima v matematiki dva pomena: pozitivno celo število, ki je kvadrat kakšnega drugega celega števila in se ga lahko zapiše v obliki n2 za poljuben celoštevilski n. (Glej kvadratno število). algebrski izraz, ki se ga lahko zapiše kot kvadrat nekega drugega izraza, na primer a2 ± 2ab + b2 = (a ± b)2. Popolnega kvadrata se ne sme zamenjevati z magičnim kvadratom. Algebra


text: 310. je drugo desetletje v 4. stoletju med letoma 310 in 319. D-0310.


text: Fizik je znanstvenik, ki največ deluje in preučuje na področju fizike. Fiziki delujejo kot profesorji na univerzah, kot raziskovalci v raziskovalnih laboratorijih in inštitutih, pa tudi v raznih panogah industrije. Dandanes je za zaposlitev na področju fizike pogosto pogoj doktorat znanosti s tega področja. Glej tudi seznam fizikov seznam slovenskih fizikov Nobelova nagrada za fiziko astronom, seznam astronomov astrofizik, seznam astrofizikov kozmolog, seznam kozmologov biofizika geofizik, Seizmologija kemijski fiziki Meteorolog Zunanje povezave Fizika Fizičarke Poklici v znanosti


Kdor rabi napotke... Metelkova mesto: Klub Gromka ob 20:00: Gledališče zatiranih: Zaključna produkcija Transformatorjeve akademije Gledališča zatiranih 2018 >> Za nami je jesenskozimskopomladni cikel truda, aktivnega delovanja, angažiranosti. Približuje se vročina, približujejo se poletne nevihte, približuje se oddih. A še pred oddihom - zatiranje v Gromki! Ekskluziv, špecijal, onli-for-ju, zadnje v sezoni 17/18! Klub Tiffany ob 20:00: piknik Po ustvarjalni jesensko – zimsko – spomladanski sezoni 2017/2018 je čas, da se za dobro opravljeno delo skupaj nagradimo. 2 žara, veganske in neveganske dobrote, ohlajena pijača, dobra muzika, prijetna družba. Ozrle_i se bomo po opravljenem delu, premislile_i izboljšave in novitete, zastavile_i kali za novo sezono in nazdravile_i vsem soustvarjalkam_ce Channel Zero ob 21:00: Koncert: Kultur Shock Nazaj domov, v klub Channel Zero, v prenovljeno osveženi zasedbi (aka back to the roots), z novim singlom Drama prihajajo Kultur Shock. Vsem dobro poznana glasbena zasedba iz Seattla, ki zagotovo ne pusti mirnih teles ... Privoščite si prepustiti se dramatičnemu večeru - KULTUR SHOCK IS BACK IN TOWN!!! Glasba: 59. Jazz festival Ljubljana Park pri CD: 18:00 Aleš Rendla Sextet (Siovenija) Primož Fleischman, tenorski, sopranski saksofon, flavta; Aljaž Rendla, klarinet, altovski klarinet; Rebeka Zajc, klaviature, klavir; Jani Moder, električna kitara; Jošt Drašler, kontrabas, električni bas; Aleš Rendla, bobni, tolkala Veteran domače scene (Begnagrad, Srp, Quatebriga, Bratko Bibič & The Madleys, Fake Orchestra ...) bo predstavil drugi album Dreamings/Sanjarije, avtorsko vizijo sobivanja različnih zvrsti, od jazza in etna do fusiona in improvizacije. Rendla, ki deluje tudi kot avtor glasbe za gledališče in film ter pedagog, je od leta 1992 stalni član Big Banda RTV Slovenija. Predstavil bo nov sekstet, ki je nastal prav ob snemanju albuma. Na njem se je, za razliko od prvenca Zgodbe/A.R.Tales (2010), na katerem je črpal iz izkušenj z zasedbama Quatebriga in Begnagrad, osredotočil na glasbeno sedanjost. Sam pravi, da »gre za glasbo nasprotij in kontrastov, vse od kompleksnega petja škržatov pa do najbolj preproste pentatonične melodije«. 19:30 December Soul (Italija/Slovenija) Stefano Battaglia, klavir; Salvatore Maiore, bas; Zlatko Kaučič, bobni, tolkala V letu, ko obhaja 40-letnico glasbenega delovanja, bo Zlatko Kaučič na našem festivalu nastopil z mednarodnim triom, ki je leta 2013 navdušil s prvencem December Soul (objavljenim pri ugledni poljski založbi Not Two Records), sedaj pa predstavlja novi album. Gre za prefinjeno, rahločutno glasbo z izjemno dodelano lirično izpovednostjo. »Večina skladb se odlikuje s subtilnim občutjem pričakovanja, pri čemer se glasbeniki predajajo postopnemu vzpenjanju, ki jim služi kot prostor za barvanje in izmenjavo idej,« je o albumu zapisal Glenn Astarita v spletni reviji All About Jazz. Trio se je mdr. predstavil na znanih italijanskih festivalih Udine Jazz, Musica In Villa ter Trieste Loves Jazz. 21:00 Lovro Ravbar & Get On Board Collective (Slovenija/Kuba) Lovro Ravbar, altovski, sopranski saksofon; Tomaž Gajšt, trobenta; Jure Urek, bas pozavna; Miha Koretič, Jernej Trobentar, kitari; Nejc Škofic, klaviature; Jani Hace, bas; Maurizio Ravalico, tolkala; David Morgan, bobni Saksofonist Lovro Ravbar, izjemno dejaven tako v jazzu (lastne zasedbe, slovenski in hrvaški državni big bandi idr.) kot v rocku in popu (LeeLooJamais), v novem projektu povezuje jazz s funkom, soulom in drugimi zvrstmi v svojevrsten »kozmični« jazz. Ravbar je študiral v Rotterdamu in se izpopolnjeval na seminarjih (Jerry Bergonzi, Donald Harrison, Dave Liebman ...); po diplomi leta 2003 je nato 2005 v Rotterdamu opravil še podiplomski študij jazza. Leta 2008 je objavil jazzovski prvenec Rush Hour, za lanski album Get On Board pa sam pravi, da je precej drugačen od prvenca. Kot je povedal za časnik Dnevnik: »Groove je močan, akustične inštrumente so zamenjali električni. Govorimo lahko o analogiji brez odvečnih prijemov.« Vsi koncerti vstop prost Klub CD: 22:00 Portico Quartet (Velika Britanija) Jack Wyllie, saksofon; Keir Vine, klaviature; Milo Fitzpatrick, bas; Duncan Bellamy, bobni, elektronika Kvartet že od leta 2005 igra žanrsko težko opredeljivo zmes, v kateri se prežemajo elektronika, jazz, minimalizem, ambientalna in filmska glasba ... Bend je začel novi britanski jazzovski val (Gogo Penguin, Cinematic Orchestra), ki ga tudi pri nas redno spremljamo. Portico Quartet je bil za svoj prvenec Knee-Deep in the North Sea iz leta 2007 nominiran za ugledno britansko nagrado mercury. V reviji Time Out so prvenec izbrali za album leta na lestvici »jazz, folk in world« albumov. K nam prihajajo z lanskim albumom Art in the Age of Automation, ki je prejel odlične ocene v revijah All About Jazz, Blues & Soul, London Evening Standard, Mojo in Uncut. Aprila so objavili še minialbum Untitled (AITAOA #2). 18, 14* EUR Kongresni trg ob 21:00: Sfera Mundi Potovanje okrog sveta Klasična glasba Center mladih Koper ob 20:00: Klemen Klemen, Joe Joe (TMS Crew), Krkuča Kunekšon Mladinski festival Teater, razstave, predavanja...: Plesni Teater Ljubljana ob 21:00: Matevž Dobaj & Neus Barcons Roca: Tja. Blizu ... Plesni prvenec Koncept, koreografija in izvedba: Matevž Dobaj & Neus Barcons Roca Dramaturgija: Andreja Kopač Oblikovanje prostora in kostumov: Ajda Tomazin Oblikovanje luči in tehnične rešitve: Janko Oven Avtor glasbe in zvočna podoba: Mario Marolt Tja. Blizu ... je nekaj, česar ne morem opisati ... kako opredeliti, kaj se v resnici dogaja, če gre vedno za interpretacijo slišanega in zaznanega; za hkratno izdelavo smisla in pomena v enoti časa? Ko premik telesa v prostoru nakaže odstopanje oziroma prelamljanje v načinu gledanja skozi subtilno manipulacijo predhodnega dejanja, izrečene besede ali nakazanega giba, je vsakršen pomen, ki retrogradno nastane, običajno vrinjen in popačen; bodisi narativiziran bodisi abstrahiran. Tja. Blizu ... skuša ustvariti prostor, ki je za trenutek ločen od zunanjih dejavnikov, ki bi mu narekovali ritem in vsebino, v katerem je gib plesalca slišan in v katerem (se) gledalec hkrati lahko vidi. Kakor človeška izkušnja v zgodovini lastne interpretacije naglo izgublja dražljaj, tudi frekvencam zvoka in gibalnim strukturam pripisujemo pomen glede na lastne pretekle izkušnje. Če nam dražljaj uspe ločiti od izkušnje in ga zaznati neposre 1000 dovano, lahko gledanje postane zaznava, pot in izziv hkrati. Tja. Blizu ... se hoče približati mesenosti stvari, pri katerih se pomenskost izpisuje skozi dihotomni ključ gledanja. Ob tem se postavlja vprašanje, kaj je njeno in kaj njegovo nasprotje in kaj sta drug drugemu v vertikalnem prostoru, v katerem niti določajo meje. Vstopnina: 7 / 5 EUR - - - Balassijev Inštitut ob 17:00: Javno vodstvo po razstavi Ore Hasenfratz Fotografska razstava Po razstavi bo v angleškem jeziku vodila avtorica fotografij. Brez vstopnine Mestna galerija Ljubljana ob 20:00: PRRRRRRR, skupinska razstava Sodelujoče umetnice: Suzana Brborović, Špela Čadež, Olja Grubič, Duša Jesih, Simona Semenič in Nada Žgank, Maja Smrekar. Po skupinski razstavi moške slikarske selekcije s provokativnim naslovom "Better doggy style than no style" v preteklem letu je bila priprava tokratne razstave z žensko selekcijo več kot nujna, med drugim tudi zaradi lanskih polemičnih pomislekov o morebiti še dandanes ne povsem izkoreninjeni diskriminaciji žensk v družbi in posledično v umetnosti in kulturi. "Doggy styleu" zdaj duhovito vračajo udarec razstavljavke s svojim "pussy styleom", večpomensko zaznamovanim v metaforičnem naslovu razstave. Gre za avtorice, ki bodisi šele dobro vstopajo v polje sodobne vizualne tvornosti ali so s konsistentnim pristopom, javnimi nastopi in pomembnimi, tudi mednarodnimi nagradami že vidno in odmevno opozorile na svoje delo v slovenskem in mednarodnem prostoru. Nekatere od njih so z artikuliranim vizualnim besednjakom in problematizacijo aktualnih perečih vprašanj in občutljivih, tabuiziranih tem dvignile v zadnjem času nemalo neupravičenega prahu v širši slovenski srenji. Umetnice na razstavi v sliki, risbi, fotografiji, animiranem filmu in in situ zvočno-vizualni instalaciji tematizirajo: protimigrantsko retoriko v Sloveniji in druge obrambne mehanizme političnega upravljanja s prostorom, kot je arhitektura protiletalskega topništva med 2. svetovno vojno v Nemčiji (Suzana Brborović); alieniranost, izgubo identitete, intimne stiske, alkoholizem in nezainteresiranost sodobne družbe do teh problematik (Špela Čadež); podiranje seksualnih tabujev prek risarskih upodobitev golega ženskega telesa in materiala – rastlinskih plodov, aludirajočih na osnovne erotične izkušnje (Olja Grubić); stanje družbeno-politične stvarnosti prek geometrijsko abstraktnih reprezentacij ideoloških znakov in Malevičevega ikonografskega narativa (Duša Jesih); dihotomijo spolnega razlikovanja in stereotipno podrejenost ženske populacije v razmerju do moških, ki se odraža v njenem slabšem materialnem in socialnem položaju na domala vseh ravneh družbenega dogajanja (Simona Semenič & Nada Žgank) in, ne nazadnje, zastarele in nedozorele nazore o posebnosti človeške vrste in vzvišeni, a povsem trivialni odnos do drugih živih bitij (Maja Smrekar). Brez vstopnine - - - Knjižnica REČI, Belokranjska 6 od 17:00 do 19:00: Izmenjava oblačil Prinesete lahko DO PET KOSOV RABLJENIH OBLAČIL. Izmenjava oblačil poteka po principu 1 za 1, ne glede na vrsto oblačila. Torej, kolikor kosov prineseš, toliko jih lahko tudi odneseš. Oblačila naj bodo čista in ohranjena. Brez vstopnine Vodnikova domačija Šiška od 17:00 do 22:00: Nepozabne počitnice z agencijo Goga! Pop up knjigarna, oba dneva (17.00 in 22.00) 19:00 Svetlana Slapšak v pogovoru z Jelko Ciglenečki o romanu Istomesečniki 20:30 Sebastijan Pregelj v pogovoru z Manco Košir o romanu Vzdih.Izdih Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature ob 18:00: DIVANJENJE Divaniti, to se pravi govoriti, besedovati, razpravljati, izvajati pogovor, a nič manj ljubezen, ljubovati torej, drugovati, občevati. Iz besede divan: zofa, oblazinjeno ležišče, tudi soba z oblazinjenim pohištvom, recimo sprejemnica, vsekakor prostor (od tod tudi drug pomen, državni svet v turškem cesarstvu). Prevzeto prek perz. in arab. diwan, arhiv, zbirka besedil, predvsem pesmi. Divan je zato prostor srečevanja, druženja. Tukaj se pričenja divanjenje. Pričujoča razstava predstavlja mozaik premislekov, ki so nastali v sklopu projekta STIK, projekta, ki si prizadeva za širitev ideje o skupnem med kulturama islama in krščanstva. Namesto promocije medkulturnih razlik in delitve na »nas« in »njih« je projekt naslovil tisto očitno vezivo med nami, mednamskost ali razmerje povezanosti, ki človeka druži z drugim človekom, skratka, ljubezen. Divanjenje se tako vzpostavlja skozi proces srečevanja z drugim, kot prostor povabila k razbiranju ljubezni. Razstava bo odprta od 28. junija do 30. junija 2018. Razstavljajo: Amid Mohamedi Fard, Andrej Grudnik, Arijana Radić, David Muster, Jošt Bartol, Martin Gramc, Patricija Šošter, Sandrina Karajković, Sara Verderber in Vesna Liponik. Kuratorica razstave: Urška Lipovž Miklošičeva cesta 28 ob 19:00: ''Goveja postrv'' In memoriam: Andrej Nahtigal Stjepan Drača, Slovenija, 2016, DCP, 16:9, barvni, 79', ap La dolce vita. "Totalno so nas razvrednotili," pravi igralec Andrej Nahtigal: "Kdo igra igralce? Politiki, poslanci! Kdo bo lepše govoril, kdo ga bo bolj sral – za velike pare." In potem doda: "Cel parlament peljem scat, kadar hočete, s Hvalico vred." Stjepan Drača je tale mockumentarec o Nahtigalu – peripatetiku, opazovalcu, prišepetovalcu, koleriku, slovenskem Jepu Gambardellu in varuhu balinarske skupnosti na ljubljanski Špici – posnel v času, ko je bil Ivo Hvalica še poslanec, ko je bil predsednik še Janez Drnovšek, ko je bil Polde Bibič še živ, ko je štikel Something Stupid zvenel tako, kot da si ga je izmislil duo Platin, in ko je bilo že jasno, da slovenski igralci ne bodo več mogli tekmovati s slovenskimi politiki in da bo moral slovenski "značaj" svetohlinsko razpasti, če jih bo hotel dohajati. Svet je res postal oder, kot je bajal Shakespeare, igranja pa je več v vsakdanjem življenju kot v filmih in na odrih. Številni igralci v Goveji postrvi "igrajo", ne da bi se tega sploh zavedali. Goveja postrv - director’s cut - Marcel Štefančič Jr. Vstopnina: 4 Eure Kinoteka: 19:00 In memoriam: Andrej Nahtigal Goveja postrv, Stjepan Drača, Slovenija, 2016, DCP, 16:9, barvni, 79', ap Film postavi v ospredje lik igralca Andreja Nahtigala in prikaže izsek iz njegovega življenja, posnet v realnem času, med resničnimi ljudmi, ki znajo svoje vloge na pamet, ker jih tudi živijo. Andrej Nahtigal igra sebe. Še bolje: to je on. Ni lik iz kakšne zaigrane zgodbe, ampak ustvarja svojo lastno zgodbo. Kamera mu sledi, briše meje med igranim in dokumentarnim ter jih na novo definira v duhu Shakespearjeve misli: “Ves svet je oder in vsi smo zgolj igralci.” Gverilski igrano-dokumentarni film, rezina iz življenja Andreja Nahtigala, igralca ljubljanske Drame, svobodnjaka in upornika, ki mu ni bilo vseeno za svet, v katerem je živel. 21:00 Cikel filmov Davida Lyncha/Ob razstavi Ogenj na odru v MGLC Eraserhead, David Lynch, ZDA, 1977, 35mm, 1.85, čb, 89', sp Čudaškemu fantu (Jack Nance) zaročenka iz še bolj čudne družine rodi malega monstruma, baconovsko apokaliptično bitje, katerega edini znaki življenja so pridušeni kriki in izcedki. Razočarano dekle se poskuša v navalu histerije, gnusa in sovraštva otroka znebiti, toda fantu se bitjece zasmili. Morbidna, tesnobna, komorna, fantastična in groteskna družinska drama; bržkone kar največji filmski kult vseh kultov. Kinodvor: 19:00 Whitney Houston (Whitney: Can I Be Me), Nick Broomfield, Rudi Dolezal / ZDA, Velika Britanija / 2017 / 100' Intimni, neuradni portret legendarne superzvezdnice Whitney Houston v režiji enega najbolj samosvojih dokumentaristov, Nicka Broomfielda (Kurt & Courtney, Biggie and Tupac). Mala dvorana ob 19:30: Glasba je časovna umetnost 3, LP film Laibach, Igor Zupe / Slovenija / 2018 / 52' Film o prvem uradno izdanem domačem albumu skupine Laibach iz leta 1985. Čeprav je bilo ime skupine v Ljubljani takrat politično prepovedano, je plošča vseeno izšla – brez imena in naslova. Črni križ na ovitku je bil dovolj. Kinodvorišče ob 21:30: Grace Jones: Bloodlight and Bami, Sophie Fiennes / Velika Britanija, Irska / 2017 / 116' Po filmskih izletih s Slavojem Žižkom (Perverznežev filmski vodnik, Perverznežev vodnik po ideologiji) nas Sophie Fiennes odpelje na ekscentrično popotovanje s še eno popkulturno ikono. Komuna: 18:30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo), Fernando León de Aranoa, biografska kriminalna drama, Španija, Bolgarija, 123' 20:45 Oceanovih 8 (Ocean's 8), Gary Ross, akcijski komični kriminalni triler, ZDA, 110'


source: fineweb

text: Po nekaj več kot treh mesecih na čelu Mercatorja predsednik uprave Toni Balažič ugotavlja, da bo treba sprejeti nekaj hitrih odločitev, ki bodo prekinile večletni negativni trend poslovanja najboljšega soseda. Za dolgoročnejšo stabilnost pa bodo morali izpeljati nekatere strukturne spremembe. In šele potem bo naš največji trgovec pripravljen za prodajo in bodo lastniki zanj iztržili maksimalen izkupiček. Na vrhu Mercatorja ste tri mesece. Kako globoko v drobovje družbe vam je uspelo pogledati? Spustili smo se kar globoko, saj razmere v družbi in okolju zahtevajo, da se podrobno seznanimo s stanjem v podjetju in takoj ukrepamo. Le tako smo lahko sprejeli kratkoročne ukrepe, s katerimi bomo lahko obrnili negativne trende. S srednje- in dolgoročnimi ukrepi pa želimo povečati vrednost Mercatorja in omogočiti lastnikom maksimizacijo vrednosti, kupcem pa kakovostno ponudbo cen. Nekateri analitiki so ob menjavi vodstva napovedovali, da se bo nova uprava soočila s padcem dobičkonosnosti in prihodkov. Kakšne so napovedi poslovnega rezultata za drugo četrtletje? S padanjem dobičkonosnosti se ni srečala samo ta uprava, ampak že prejšnja. Če malo analiziramo, vidimo, da Mercator že od leta 2008 izgublja relativno dobičkonosnost. Mercator je bil v zadnjem desetletju usmerjen predvsem v rast, kar je seveda dobro. Le tako je lahko dejansko postal največji trgovec v regiji. Slaba stran pa je, da je bila zaradi tega nekoliko zapostavljena dobičkonosnost podjetja, ki za lastnike ustvarja vrednost. Tudi s tem se zdaj intenzivno ukvarjamo. Lahko bolj konkretno opišete, v kakšni kondiciji je Mercator? Poslovnega rezultata prvega polletja še ne morem razkriti, ker smo kot delniška družba zavezani k predpisanemu načinu komuniciranja zaradi borze in delničarjev. Lahko pa povem, da bo načrte, ki jih je prejšnja uprava postavila za letos, težko doseči. Razlog lahko iščemo tudi v še slabših makroekonomskih trendih. Verjamemo pa, da bo z izvajanjem zastavljenih ukrepov druga polovica boljša kot prva. Kako nezavidljivo makroekonomsko stanje v Sloveniji vpliva na poslovanje podjetja? Makroekonomsko stanje je, tako v Sloveniji kot tudi v regiji, družbe postavila pred zelo zahtevne izzive. Vse države v regiji se ubadajo z enakimi problemi, to je visoko stopnjo zadolženosti, nizko stopnjo gospodarske rasti ali celo recesijo. Na Hrvaškem so zato dvignili stopnjo DDV, kar je povzročilo, da potrošniki kupujejo manj in cenejše izdelke. To vpliva na dobičkonosnost vseh v panogi. Srečujemo se z občutnim padcem povpraševanja. Poleg potrošniškega krča pa čutimo kreditni krč. Povsod v regiji je problem likvidnosti bančnega sistema, zato je dostop do denarja bistveno težji in ne zagotavlja nekega normalnega poslovanja. Denar pa je tudi vse dražji. Tretji dejavnik, ki se ga lahko še najbolj bojimo, pa je dvigovanje cen kmetijskih izdelkov in hrane. Že lani so bile cene kmetijskih surovin zelo visoke, letos pa se je ta trend še okrepil. Pšenica, koruza, soja imajo vpliv na pekovske in mesne izdelke. Vse to negativno vpliva na naše poslovanje. V Mercatorju bomo naredili vse, da se bomo z dobavitelji pogajali v korist potrošnika, vendar bo posledica dviga teh cen vidna tudi v strukturi povpraševanja. Poleg tega se dviguje cena nafte, kar povečuje še transportne stroške. Absolutno. Smo v zelo zahtevni situaciji. Glavne surovine se že nekaj let dražijo, kar negativno vpliva na višanje stroškov poslovanja podjetij in na povpraševanje na trgu. Ali zaradi teh razmer opažate kakšen zasuk pri potrošnikih? Ali so kupci pripravljeni plačati nekoliko več za izdelke slovenskega porekla ali se selijo v diskontne prodajalne, v katerih je teh izdelkov manj? Zanimivo je, da se oba trenda krepita. Zadnja potrošniška raziskava je pokazala, da se delež Slovencev, ki želi kupovati domačo hrano, malenkostno povečuje. Dejstvo je, da je kriza privedla do padca kupne moči. Zato čedalje več Slovencev kupuje cenejše izdelke v diskontih, v katerih je delež slovenske prehrane bistveno manjši. Cena postaja pomembnejša kot kakovost. Normalno je, da se potrošnik vede vedno bolj racionalno, zato se bo Mercator v prihodnje še bolj potrudil, da bo njegova ponudba konkurenčna vsem drugim ponudnikom in da bo ponudil več kot diskont. Mnoge izdelke, ki jih kupci lahko dobijo drugod, jih lahko tudi pri nas, vendar je v Mercatorju ponudba mnogo širša. Mercator ostaja zvest tudi lokalnim izdelkom, ki do polic nimajo dolge transportne poti. Kako boste utrdili položaj Mercatorja na domačem trgu? Katere bodo nujne poteze pri ustavitvi padanja tržnega deleža Mercatorja na domačem trgu v primerjavi z drugimi trgovci oziroma kako bo Mercator še vedno ostal najboljši sosed? Če poenostavim, mislim, da se moramo v Mercatorju znova naučiti vsak dan razveseljevati kupce. Poleg tega moramo našim zaposlenim vrniti nasmeh na obraz in jih vzpodbuditi k vsakodnevnemu boju za potrošnika. To je odgovornost slehernega zaposlenega v Mercatorju. V praksi to pomeni, da moramo nadaljevati ukrepe, ki smo jih že začeli izvajati. Dvigniti moramo kakovost storitve v naših trgovinah, to mora ostati pomembna prednost pred drugimi trgovci. Skrbeti moramo, da delež slovenskega blaga v naših trgovinah, ki je daleč največji v Sloveniji, takšen tudi ostane. Še bolj se bomo osredotočili na sveži program. Zavedamo se, da mora biti Mercator cenovno konkurenčen, zato bomo poenostavili razumevanje vrednosti, ki jo potrošnik dobi v Mercatorju. Kaj to pomeni? Potrošniku veliko dajemo skozi torkove in četrtkove popuste, skozi kartične bonitete in podobno. Dejstvo pa je, da naš kupec preslabo prepozna vse, kar mu Mercator vrne. To moramo v prihodnjih mesecih spremeniti. Poleg tega moramo jasno opredeliti in bolje upravljati različne formate naših trgovin. Če gledamo razvoj trgovin v zadnjih dvajsetih letih, vidimo, da so se razvijali predvsem hipermarketi. Zanimivo je, da je posledica krize tudi to, da potrošniki manj zahajajo v hipermarkete, v ospredje pa ponovno prihaja mala oziroma srednje velika sosedska trgovina. To je Mercatorjeva pomembna konkurenčna prednost, saj ima več kot petsto trgovin. To je dvakrat več, kot jih imajo vsi drugi trgovci skupaj. S tega vidika smo še vedno najboljši sosed. Več pozornosti pa moramo nameniti prenovi tako ponudbe kot tudi videza teh malih sosedskih trgovin. Kako vladni varčevalni ukrepi vplivajo na trgovino? Ali je viden upad potrošnje oziroma ali ga pričakujete? Kakšni so trendi v potrošnji in kupni moči prebivalcev? Statistični urad je ugotovil, da potrošnja v trgovini upada že tretje leto zapored. To občutimo tudi v Mercatorju. Kriza se kaže tako v količini kot tudi strukturi nakupov. Dejstvo je, da vsi varčevalni ukrepi vplivajo na potrošnjo. Na to je vplival tudi dvig DDV na Hrvaškem. Ta ukrep je povzročil več kot petodstoten padec potrošnje. Za državo je zelo pomembno varčevanje za krpanje proračunske luknje in zunanje zadolžitve, po drugi strani pa se je treba zavedati, da je zagon gospodarstva zelo odvisen od potrošnje in da vsi ti ukrepi negativno vplivajo nanjo. Pomembno je, da se tega zaveda vsaka vlada. Mislim, da se slovenska tega zaveda, zato pričakujem ukrepe, ki bodo ponovno zagnali potrošnjo. Med njimi bi poudaril zagon infrastrukturnih projektov in davčne razbremenitve družb in posameznikov. Samo tako bomo lahko zagnali novi gospodarski ciklus. Sicer bomo obstali na začetku spirale. Signali iz vladne palače so ravno nasprotni. Mislim, da zavedanje obstaja, upam pa, da bo šla tudi akcija v to smer. Kakšna je vaša vizija razvoja Mercatorja in zakaj prav takšna? Mercator je ena najboljših slovenskih družb in lahko predstavlja veliko vrednost za lastnike, poleg tega je lahko hrbtenica razvoja za povezane panoge, saj ima s svojo velikostjo tudi ogromne multiplikativne učinke na celotno gospodarstvo, družbo, zaposlovanje ... Naša vizija je, da bi ostal številka ena v regiji, da bi dejansko postal najboljši trgovec v smislu storitve in ponudbe za potrošnike ter dobičkonosnosti za lastnike. Potencial imamo, vendar je to lažje reči kot doseči. Prve korake do tega cilja pa smo že naredili. Dejstvo je, da tržni delež Mercatorja na ključnem, domačem trgu pada že nekaj let. To moramo ustaviti z ukrepi, ki sem jih prej naštel in smo jih že začeli izvajati. Želimo si povrnitev zaupanja naših kupcev, hkrati lahko tudi drugim deležnikom zagotovimo, da lahko skupaj v kriznih časih dosežemo več. Ta pada predvsem zaradi diskontnih trgovin? Za to sta ključna dva razloga. Prvi so gotovo diskonti, spremenjene navade potrošnikov in padanje kupne moči zaradi recesije. Drugi pa je to, da je Mercator v nove prodajne površine investiral manj kot konkurenca. Drugi so odpirali nove površine, Mercator pa ni bil tako agresiven, zato je izgubljal tržni položaj. Naše prepričanje je tudi, da se moramo lotiti sanacije hrvaškega dela Mercatorja, zato smo že sprejeli nekatere ukrepe, da ustavimo trende. V Srbiji, Črni gori in BiH pa želimo nadaljevati rast prometa in dobičkonosnosti. Še naprej želimo vlagati in na omenjenih ključnih trgih rasti s prevzemi. Za to imamo pripravljene projekte, da bomo dobro zastavljeno pozicijo še okrepili. To so trgi, na katere se želi Mercator v prihodnje osredotočiti. Družba ima dokaj visoko stopnjo zadolženosti, zato smo sprejeli nekaj kratkoročnih ukrepov. Nekoliko smo spremenili projekt monetizacije, to je odprodaje nepremičnin, in predvidevamo, da se bo lahko Mercator že letos bistveno razdolžil in s tem pomembno pomagal bančnemu sistemu. Ta projekt je tik pred implementacijo. Računamo na to, da bomo v mesecu ali dveh začeli izvedbo. Letošnja monetizacija predvideva dve tranši v skupni vrednosti 250 milijonov evrov, kar predstavlja četrtino zadolžitve Mercatorja in več kot polovico današnje vrednosti družbe na borzi. Kako je to, glede na nepremičninski trg, mogoče? Mnogi so bili skeptični, ali je ta projekt v tem času izvedljiv. Ob prihodu v Mercator smo se zavedali, da je monetizacija nujna, predvsem zaradi razmer v bančnem sektorju. Hitro smo analizirali ta projekt in pospešili implementacijo. Predvideli smo več manjših tranš prodaje nepremičnin, katerih celotna vrednost znaša 1,7 milijarde evrov, s tem smo razširili krog potencialnih globalnih investitorjev. Zdaj so velike okoli sto milijonov evrov in moram reči, da se je v zadnjem mesecu kar precej investitorjev odzvalo na naš poziv za oddajo nezavezujočih ponudb. To kaže, da zaupanje v Mercator med tujimi vlagatelji še vedno obstaja in da verjamejo v njegovo prihodnost. Z resnimi projekti in njihovo dobro izpeljavo pa lahko v tujini dobiš nova sredstva za financiranje. Za kakšne vlagatelje gre? To so globalni nepremičninski skladi. Omenili ste prevzeme v Srbiji in BiH. Lahko navedete kakšne konkretne tarče? Ne še. Kakšno pa je stanje v Bolgariji in Albaniji? Je za Mercator še smiselno, da vztraja na teh trgih? Mercator na teh dveh trgih ne posluje pozitivno. V preteklosti se je odločil za strategijo vstopa po malih korakih, strategijo greenfielda. S tem ni dosegel resnega tržnega položaja in dovolj velike moči do lokalnih dobaviteljev. Zato na teh dveh trgih resno proučujemo alternativne možnosti. Vsak dan lahko beremo, da se Mercator prodaja. Kakšen je odnos uprave do prodaje najboljšega soseda? Vsi v upravi verjamemo, da je stabilen lastnik nujen za razvoj družbe. Eden od razlogov slabšega poslovanja Mercatorja v zadnjih letih je verjetno to, da sta se družba in menedžment ukvarjala z nenehnimi prodajnimi procesi in zato manj z upravljanjem podjetja. Sam menim, da je stabilno in dolgoročno lastništvo nujno. Dejstvo pa je, da je trenutek za prodajo težak, ker so makroekonomske razmere v regiji zelo slabe in ker Mercator danes preprosto ni pripravljen za prodajo, saj se ubada s težavami na trgu, z visoko zadolžitvijo in neosredotočenostjo. Če želijo lastniki maksimizirati vrednost podjetja, mora menedžment pripraviti Mercator za prodajo. V praksi to pomeni, da Mercator danes ni osredotočeno in učinkovito podjetje, ampak je konglomerat nekih dejavnosti. Od prodaje tehničnih, gradbenih izdelkov, dnevne potrošnje, turističnih dejavnosti do tekstila in po novem goriva, hkrati pa je največje nepremičninsko podjetje v regiji. Poleg vsega je še delno vertikalno integriran v pekarsko industrijo, delno v konditorstvo. Vse to vpliva na visoko stopnjo zadolžitve podjetja in zmanjšuje njegovo vrednost. Prepričani smo, da lahko v prihodnjih dveh ali treh letih najdemo in izvedemo rešitve za vsakega od teh izzivov. Preprosto rečeno, Mercator se mora pripraviti za prodajo in biti pred tem v dobri kondiciji. Torej, želite vrednost delnice dvigniti nad 221 evrov, kolikor je bila zadnja ponudba? Mislim, da cena na borzi trenutno ne izraža realne vrednosti Mercatorja. Prepričan sem, da je potencial vrednosti mnogo večji, kar nakazujejo javnosti znane ponujene cene iz bližnje preteklosti. Drugih elementov ponudbe ne poznam in danes, ko še ni novega prodajnega postopka, bi bilo prenagljeno karkoli komentirati. Prejšnja uprava je med vrsticami dala vedeti, da bi bil Agrokorjev prevzem dejansko sovražni prevzem. Se strinjate s tem mnenjem? Tako jasnega mnenja prejšnjega vodstva do ponudbe Agrokorja nisem zasledil. Mislim, da je bila v tistem trenutku, cenovno gledano, ponudba Agrokorja korektna. V konzorciju prodajalcev je veliko bank. Ali pri poslovanju čutite njihovo dvojno vlogo. Na eni strani so lastniki in zahtevajo dividende, na drugi pa vaše kreditodajalke. Situacija je morda nekoliko nenavadna. Mislim, da so se banke znašle v položaju, ki si ga niso želele. Lastništvo podjetij je odmik od njihove osnovne dejavnosti, zato ga želijo, kljub neugodnemu trenutku, odprodati. Čutimo pa krizo na finančnem trgu, ker so finančni viri vedno dražji in čedalje težje dostopni. Prej ste dejali, da želite biti prvi v regiji. Verjetno podobno želi tudi Agrokor. Da. V regiji bo v prihodnosti dinamika konkuriranja drugačna kot danes. Obstajajo trije veliki igralci. Na eni strani je belgijski Delhaize, na drugi pa Agrokor in Mercator. Konkurenčen boj med nami bo zanimiv in pomemben. Poleg tega bodo novi in obstoječi lokalni trgovci spremenili dinamiko konkuriranja. Kot vidimo, nekateri diskonti šele agresivneje vstopajo na trge jugovzhodne Evrope. Z vstopom Hrvaške v EU bodo nekateri trgovci pospešili svoje dejavnosti na njihovem trgu, kar bo vplivalo na panogo v celotni regiji. Pravite, da Mercator šele čakajo priprave za prodajo. Med te najbrž sodi notranja stroškovna učinkovitost. Kaj konkretno nameravate storiti? Uprava verjame, da je v prihodnjih dveh do treh letih mogoče prihraniti med 60 in 80 milijoni evrov na leto na račun kratko- in dolgoročnih ukrepov. Vsekakor moramo postati bolj stroškovno učinkoviti, v smislu razmerja med administracijo in zaposlenimi v neposredni prodaji. Postati moramo uspešni pri nabavi, kar ne pomeni zgolj agresivnejših pogajanj, ampak tudi iskanje novih virov. Pri upravljanju naših objektov moramo postati stroškovno učinkovitejši, izboljšati moramo logistiko in upravljanje obratnega kapitala. Vseh teh pet dejavnikov bo prispevalo k temu, da bomo dosegli zastavljene stroškovne cilje. To bo imelo velik vpliv na dobičkonosnost družbe, na drugi strani pa moramo del te dodane vrednosti vrniti kupcem tako, da bodo to znali prepoznati. Nekatere kratkoročne ukrepe smo že začeli. Res pa je, da bomo večje strukturne spremembe začeli izvajati postopoma v prihodnjih mesecih. Omenili ste Mercatorjevo razpršenost na različne dejavnost (bela tehnika, tekstil, bencinski servisi ...). Nameravate kakšne dejavnosti opustiti oziroma kakšne intenzivneje razvijati? Mercator je najboljši v svoji osrednji dejavnosti. Vsem drugim moramo najti ali izboljšati vsebino. S tem se dejansko ukvarjamo in se bomo do konca leta še ukvarjali. Primer Mercatorja Tehnike je gotovo velik izziv. Podobno kot mama je tudi Mercator Tehnika zelo neosredotočena družba. Pokriva vse, od prodaje avdiovizualnih aparatov do gradbenega materiala in pohištva. Želimo, da Mercator Tehnika najde novo vsebino in kategorijo, na katero se bo znala osredotočiti. Ko bo to storjeno, verjamem, da lahko dobi tudi regijsko dimenzijo. Enako velja za Modiano, ki je regijsko sicer bolj prisotna. Prizadevamo si izboljšali ponudbo, ki bo uspešneje konkurirala vsem prisotnim tekstilnim multinacionalkam. Vzor Modiani je lahko naš Intersport, ki je poslovno in regijsko še uspešnejši. Bencinski servisi so za nas velik izziv. Kupljeni so bili lani. Ideja, da imaš bencinski servis zraven hipermarketa, je smiselna. Dejstvo pa je, da teh osemnajst lokacij, ki smo jih kupili, ni zraven naših nakupovalnih centrov. V bistvu moramo to ponudbo razširiti in testirati, ali daje slovenskemu potrošniku kakšno dodano vrednost. Primeri iz tujine, denimo angleški Tesco ali Carrefour v Franciji, kažejo, da bi ta ponudba lahko bila zanimiva. Je pa trgovina z naftnimi derivati izrazito zahtevna. Skratka, enako kot matična družba se bodo morale tudi hčerinske družbe bistveno bolj osredotočiti na svojo dejavnost in biti bistveno bolj agresivne in učinkovite. Mercator ima v Sloveniji največ prodajnih površin, od majhnih do velikih. Kakšne so želje z upravljanjem teh trgovin? Kakšno je vaše stališče do franšiznih prodajaln? Želja in cilj je, da dvignemo prepoznavnost in kakovost ponudbe. Ne glede na to, ali je trgovina v naši lasti ali pa je franšiza. Franšizni sistem je vsekakor zanimiv in s tem lahko dopolnjujemo našo razvejanost. Vsekakor pa je v prihodnosti naša želja franšize še bolj povezati s cilji Mercatorja in še bolje upravljati te prodajne površine. Franšiza, kot sistem upravljanja, bo obstala in jo bomo tudi naprej razvijali. Kar zadeva lastništvo nepremičnin, pa iz tujih zgledov vidimo, da večina trgovin nima lastnih nepremičnin, ampak jih najemajo. To je tudi model, ki mu želimo slediti, zato smo se lotili projekta monetizacije. Kakšen bo vaš odnos do dobaviteljev, predvsem v luči smiselnosti in možnosti samopreskrbe Slovenije in seveda cenovne konkurenčnosti slovenskih izdelkov? Mercator je izredno pomemben za obstoj slovenske prehrambne industrije. Sam sem v tej industriji delal [Fructal, Žito] in videl, da je Mercator ključen tako za razvoj kot tudi dobičkonosnost teh podjetij. Kar se bo v prihodnje dogajalo z Mercatorjem, bo imelo vpliv tudi na dobavitelje, vendar se morajo oni prav tako zavedati, da morajo biti primerljivi z najuspešnejšimi prehrambnimi multinacionalkami, s katerimi si dejansko konkurirajo. Mislim, da se bo v Sloveniji živilskopredelovalna industrije nadalje konsolidirala. Če pogledamo bilance teh podjetij, vidimo, da mnogo že nekaj let niso dobičkonosne. Zato verjamem, da se bodo konsolidirale in postale bolj konkurenčne. Samopreskrba ni samo politični pojem, ampak bo imela tudi ekonomski smisel. Slovenija ima trenutno nizko samopreskrbo, v povprečju nekje okoli 40 odstotkov. Tako smo ranljivi in odvisni od dogajanja na tujih trgih. Zaradi odvisnosti od uvoza je slovenska prehrambna industrija zelo občutljiva za hipna gibanja na borzi. Samo z dolgoročno postavitvijo prehranske verige in odnosa med živilskopredelovalno industrijo in kmetovalci se je tem deviacijam mogoče izogniti. Ne gre pa samo za občutljivost za cene, ampak dejanskega dostopa do surovin. Slovenija je bila v zadnjem letu kar precej tednov brez dostopa do sladkorja, kar je bil velik problem. To daje vedeti, da je preskrba s prehrano strateškega pomena za vsako državo. Kakšne pa so možnosti, da se lokalno pridelana hrana prodaja v 500 Mercatorjevih trgovinah? Že v ponedeljek bomo odprli prvo Mercatorjevo tržnico. S tem se želimo izogniti vsem vmesnim členom in lokalno pridelano hrano neposredno pripeljati v lokalno trgovino. Prvo takšno tržnico odpiramo v hipermarketu Šiška v Ljubljani, podobno bomo naredili v vseh naših nakupovalnih centrih v Sloveniji. Ti izdelki bodo posebej označeni, standardizirali smo le embalažo, na katero bodo vsi naši lokalni dobavitelji odtisnili poreklo. Tako bo potrošnik zelo hitro izvedel, kje je bilo kaj pridelano. To bo eden od dokazov dobrega sodelovanja med lokalnimi pridelovalci in trgovino. S tem se bomo izognili dolgim transportnim potem, ki negativno vplivajo na ekologijo in kakovost blaga. V prvem koraku bomo zagotavljali sveže sezonsko sadje in zelenjavo. Mercator lahko postane pomembna hrbtenica razvoja slovenske zelenjavne in sadjarske verige. Kaj bo to pomenilo s cenovnega vidika? Zelo različno, na to ni enostavnega odgovora. Ni nujno, da bo lokalno pridelana hrana vedno tudi cenovno najugodnejša. Poskrbeli bomo, da bo potrošnik vedno imel izbiro med cenovno konkurenčnimi izdelki in lokalnimi, bolj ekološko pridelanimi izdelki. Tuji primeri kažejo, da je potrošnik pripravljen plačati več za lokalno pridelano hrano. Ta ima prednosti, ker prinaša ekonomske učinke lokalnim pridelovalcem in je bolj ekološka. V Sloveniji imamo zelo stroge predpise, predvsem za integrirano pridelano hrano. Tam je dovoljena manjša uporaba fitofarmacevtskih preparatov in gnojil, zato so izdelki bolj zdravi. Delal sem v dveh velikih prehrambnih podjetjih in povedati moram, da absolutno zaupam slovenski prehrambni industriji. V njej obstaja visoka stopnja zavesti o pomenu kakovosti hrane. Prav lepo je videti oddelke, pristojne za kakovost in razvoj, kako so s tem obsedeni. Prej ste sedeli na drugi strani pogajalske mize, ko ste se s trgovci borili za višje odkupne cene. Ali zdaj ta pogajanja razumete drugače? Razumem jih popolnoma enako. Ne glede na to, na kateri strani mize si, moraš skrbeti za poslovno bilanco svojega podjetja. Prej sem se boril za uspešnost prehrambne industrije, zdaj se bom za uspešnost trgovine. Izkušnja iz prehrambne industrije pa mi bo koristila, da bomo z njimi še bolj tesno sodelovali. Prepričan sem, da tesno sodelovanje med dobavitelji in trgovcem lahko pripelje do boljših poslovnih rezultatov pri obeh in večjih koristi za potrošnika. Do konca leta bomo dobavitelje še bolj vključili v naše trženjske aktivnosti. Bili ste na čelu Fructala. Tega so prodali srbskemu Nektarju, ki je v nekaj mesecih napovedal, da bo v Ajdovščini ostala le proizvodnja za slovenski trg, preostalo bodo preselili v Srbijo in Makedonijo. Zamenjali so nekaj dobaviteljev sadja, obdržali pa dobavitelja tetrapaka, ker je imel Fructal ugodnejše pogoje. Ali za Fructal res ni bilo drugega poslovnega modela kot prodaja? To je zelo kompleksno vprašanje. Vsekakor ima lastnik legitimno pravico, da optimizira svoje premoženje. Nektar je bil v regiji dejansko Fructalov največji konkurent in med temi je praviloma največja stopnja prekrivanja, a hkrati veliko možnosti za optimizacijo poslovanja. V primeru kakšnega drugega lastnika, ki ne bi bil iz regije, bi bil rezultat verjetno drugačen. To najbrž velja še za prodajo kakšnega drugega podjetja? Lastnik vedno maksimizira svoje premoženje.


Uvodna stran > ENERGETIKA > Kako do soglasja in priključka Vsaka stranka, ki si želi pridobiti priključek na javno vročevodno omrežje, katerega upravljalec je Javno komunalno podjetje Grosuplje, ali želi izvesti spremembo na priključku mora najpej pridobiti soglasje. K Vlogi za izdajo soglasja pa mora stranka priložiti Projektno dokumentacijo in Načrt strojnih strojnih inštalacij. Po pridobitvi soglasja se stranka dogovori za izvedbo hišnega priključka za vročevod s Sektorjem vode Javnega komunalnega podjetja Grosuplje d.o.o. Sledi ogled dejanskega stanja na terenu, ki ga izvrši pristojni referent. V kolikor pristojni referent po ogledu terena poda pozitivno mnenje se stranki naknadno izda predračun za izdelavo priključka. Na osnovi plačila predračuna pa se izvede izdelava priključka in geodetski posnetek. Vsak nova stranka je po po pridobitvi soglasja in izvedbi priključka dolžna urediti tudi pogodbeno razmerje med izvajalcem in uporabnikom, ki opredeljuje izvajanje in obračunavanje energetskih storitev.


FinD - Novice - Kitajci so končno doumeli pomen jadranskega koridorja Kitajci so končno doumeli pomen jadranskega koridorja Trst, 26. marca (STA) - Bolj kot globalna rast pretovora je pomembno, da so Kitajci končno razumeli, da je jadranski koridor pomemben, je predsednik tržaške pristaniške uprave Zeno D'Agostino za STA izpostavil pomen nedavnega sporazuma s kitajskim CCCC na področju investicij. To namreč lahko dolgoročno privede do preusmeritve prometa iz drugih delov Evrope v Jadran. Tržaško pristanišča se je v zadnjih dneh znašlo v medijskem objektivu zaradi podpisa sporazuma s kitajskim gradbenim podjetjem China Communications Construcion Company (CCCC). Sporazum, ki je sicer del širših gospodarskih dogovorov med Italijo in Kitajsko glede t.i. nove svilne poti, je porodil precej zanimanja glede načrtov Tržačanov in posledic za njegove bližnje in bolj oddaljene tekmece. Prvi mož tržaške pristaniške uprave D'Agostino je za STA najprej zavrnil kritike, da naj bi pristanišče "prodali Kitajcem", saj je podpisani sporazum po njegovem prepričanju transparenten, predvideva dvosmernost investicij ter upošteva evropski okvir. Sporazum s CCCC je namreč nastal prav v okviru evropsko-kitajske platforme EU-China Connectivity Platform, v katerega denimo sodi tudi izgradnja drugega železniškega tira Divača-Koper. Obenem je D'Agostino pojasnil, da napovedane naložbe v železniško infrastrukturo predstavljajo le del sporazuma s Kitajci. Drugi del se tiče možnosti, da bi Trst pritegnili v projekt logistične platforme v Košicah na Slovaškem. Projekt jih nedvomno zanima, saj bodo Košice zaradi svojega položaja znotraj evropske železniške infrastrukture postale pomemben del svilne poti, tudi sami pa razvijajo povezave s Slovaško. Del sporazuma pa predvideva potencialna italijanska vlaganja na Kitajskem. Točneje gre za možnost razvoja logistične platforme, namenjene izvozu italijanskih izdelkov na kitajski trg, predvsem blagovne znamke "made in Italy", je izpostavil predsednik pristaniške uprave. D'Agostino je poudaril še, da denarja Kitajcev kot takega ne potrebujejo, bistveno bolj pomembno pa je, kako se bodo Kitajci odločali za izbiro referenčnega pristanišča v tem delu Evrope, kar bi Trstu dalo veliko konkurenčno prednost. Sicer pa je sporazum s CCCC po njegovem velika priložnost za celoten severni Jadran. Ne glede na morebiten padec gospodarske rasti ali pretovora je namreč treba gledati na širšo sliko in konkurenco med pristaniškimi območji ter s tem povezano preusmeritev trenutnega tovornega prometa iz drugih delov Evrope. "Kitajci so končno doumeli, da je jadranski koridor pomemben", in posledično D'Agostino meni, da se bo lep del prometa, ki se zdaj usmerja v druga evropska pristanišča, tudi na severu Evrope, preusmeril v Jadran. Pri tem vidi možnosti za vsa pristanišča v regiji. Koper je denimo po njegovem zelo spreten pri obvladovanju intermodalnega prometa v srednjo Evropo. Sicer pa v Trstu trenutno nimajo težav glede zmogljivosti železniškega prometa, kljub temu pa delajo na več projektih, da se ne bi v težavnem položaju znašli čez desetletje ali več. Poleg načrtov s kitajskimi partnerji so tu načrti z Avstrijci, italijanskimi železnicami itd., je naštel D'Agostino. Samo v letošnjem letu načrtujejo dve večji naložbi v železniško infrastrukturo. Prva je ponovno odprtje povezave pristanišča z Opčinami, kar bi razbremenilo železniško povezavo do Tržiča, obenem pa bi za 36 kilometrov skrajšalo pot vlakom, usmerjenim v srednjo in vzhodno Evropo. Poleg tega bodo prav tako letos ponovno sprostili odsek podzemne proge pod mestom, kar jim bo omogočilo, da z območja ob Marsovem polju (Campo Marzio) odstranijo okoli 2000 vlakov. V povezavi z dolgoročnejšimi načrti s tem območjem bo to Tržačanom obenem omogočilo razširitev brezcarinskega območja pristanišča.