16. festival Mladi levi Predstave Mrzim istinu!, Hate Radio in GALA – Celebration of Minorities, ki so se na letošnjih Mladih levih razvrstile v drugem delu festivalskega programa, so kljub krovni označbi dokumentarnega gledališča učinkovale na skrajno raznolikih ravneh. Zarezale so s surovo resničnostjo, manipulirale z dejstvi ali se zgolj pozabavale z občinstvom. Mrzim istinu! (Sovražim resnico!) v režiji in idejni zasnovi Oliverja Frljića je pot k optimalnemu učinku tokrat našla že v samem »tehničnem« pogledu, saj so predstavo izmaknili predvidljivim, konvencionalnim odrskim okvirom in jo umestili v komorno in »avtentično« sindikalno dvorano, ki je poleg svoje splošne dekorativne opustošenosti vzbujala predvsem priporočljivo klavstrofobično atmosfero; prav takšno, ki jo vsebina predstave potrebuje, da se lahko izrazi v vsej svoji veličini intimnega in utesnjenega. Frljićev koncept se nagiba k rekonstrukciji njegovega odraščajočega življenja in razpira serijo prizorov, ki razrezujejo občutljiv, zapleten, mestoma nadvse krut odnos med družinskimi člani, kjer se s strani protagonista trmasto išče resnica, čeprav resnic je zmeraj več in od tod tudi rašomonski model pripovedovanja oziroma uprizarjanja. Frljićevo dreganje v travme tokrat ni usmerjeno v širše, nacionalne dimenzije, ampak v njegove lastne, tiste najbolj ranljive in prikrite. Retrospektivo zasnuje kot niz preskakovanj iz realnosti v fikcijo, iz čiste dokumentarnosti v prenarejanje, zdaj skozi globoko psihološko identifikacijo akterjev, že naslednji hip z odrezavo ironičnim sestopom iz lika. Vloga Frljića, z očitno vizualno podobnostjo ga odigra perspektivni igralec Filip Križan, je izrazito večplastna figura, ki krožno izmenjuje držo nebogljenega (celo zlorabljenega?) sina, v preklopu pa se že suvereno nastavi kot distancirani režiser dogajanja. Izmenjujoči narativni sloji vse bolj gradirajo na učinku manipulacije z dejstvi, saj ponotranjene »dramske« dialoge prekinjajo sprotni cinični komentarji, kjer se pokažejo režiserjeva distanca in zasebna (poklicna) mnenja igralcev. Notranje, dialoško in uprizoritveno plastenje, ki se na prvi pogled sliši precej poljubno in že izčrpana performativna metoda, Frljić konstruira z visoko senzibiliteto in režijsko preciznostjo, ki se nanašata tako na razkrivanje lastnega, preteklega psihološkega profila kot tudi na sam format uprizarjanja, ki v eni uri skozi gledalca požene kopico kontradiktornih občutij, ga nenehno drži v suspenzu, preseneča z obrati gledališke govorice in vsebinsko dramatičnostjo. Izjemna igralska zasedba (še Ivana Roščić, Rakan Rushaidat in Iva Visković) se v ta dokumentarno-rekonstrukcijski tok s pravo mero podatkovnih manipulacij in žanrskih preigravanj preda celostno, polnokrvno in natančno. In je nedvomno ključni steber predstave, ki jo je – sploh če jo pot še kdaj zanese v našo bližino – nujno videti. Če smo se ob Frljićevem prikazu njegovega mladostništva še lahko tu in tam nasmihali, pa je z realnostjo brezkompromisno zarezal projekt Hate Radio v produkcije nemško-švicarskega International Institute of Political Murder. Gre za spoj popolne hladnokrvnosti uprizarjanja in vročekrvne, pretresljive vsebine. Glasove akterjev spremljamo skozi slušalke, torej skozi posrednik, ki nas obenem in uvodoma uspe premišljeno oddaljiti že od osebe, ki sedi poleg nas, kaj šele od dogajanja; torej nas zaveže izključno k nam samim. Uvodna in zaključna osebna pripovedovanja štirih očividcev in psiholoških žrtev genocida so posredovana preko projekcij, zato prelitje v drugo sfero uprizarjanja, ko se fokus premakne v radijski studio, deluje še bolj ločeno in predrugačeno od prvotnih vidikov na dano tematiko množičnega genocida leta 1994 v Ruandi, kjer je bilo ubitih več kot milijon Tutsijev. A ne glede, kako interaktivno in »razvedrilno« naj bi radijska oddaja potekala, jo s strani gledalca v brezbrižno hladnost potisne način njenega uprizarjanja, v katerem se radijski animatorji v stekleni neprebojni komori načrtno ne zavedajo niti minimalnega dejstva prisotnosti občinst 1000 va in rekonstrukcijo ene izmed radijskih oddaj »odigrajo« povsem nonšalantno, neozirajoč se na trpljenje izvirnih žrtev, kaj šele na morebitno sekundarno presunljivostjo gledalca. Gre ta strogo zgodovinsko edukacijo in razgrnitev golih dejstev, ki celoto učinka iščejo v našem individualnem »moralno-etičnem« doživljanju in končni opredelitvi do tega, sploh za naš prostor, docela spregledanega zgodovinskega masakra. Dobro uro trajajoča upodobitev "v živo" izvajane radijske oddaje je v svoji »informativnosti« prebodena s številnimi grozljivimi, hujskaškimi, sovražnimi, nacističnimi in nestrpnimi izjavami, toda največkrat zavitimi v galanten radijski govor, ponekod celo čisti entertainment, v vsakem primeru pa že v prav srhljivo dodelano artikulacijo. Kot da bi šlo za sofisticirano obliko nacističnega nagovarjanja, ki naknadno, kakor da povsem spontano, sproža niz pragmatičnih pokolov s strani civilnega prebivalstva. Moč radijskega medija, ki glede na prostor in čas – Ruanda leta 1994 – premore neslutene razsežnosti, je fascinantna in šokantna. Zadnji festivalski večer je pripadal samosvoji formi dogodka GALA – Celebration of Minorities. Po predhodni izpolnitvi anketnega vprašalnika, katerim »manjšinam« pripadamo, so nas organizatorji na gala večerji razporedili po posameznih skupinah ter nas kot pripadnike ene od istih medsebojnih značilnosti preoblikovali v mehko verzijo tekmovalnih skupin. Islandsko skupino Kviss búmm bang sestavljajo Eva Rún Snorradóttir, Vilborg Ólafsdóttir in Eva Björk Kaaber, njihov predhodni plan projekta pa je, da se v okolje dogodka namestijo že mesec prej in preučijo tamkajšnje trenutno situacije na področjih politike, kulture, gospodarstva, umetnosti ... Gostiteljice so na večerjo povabile nepredvidene manjšine, kot na primer ženski pevski zbor, dva predstavnika heteroseksualcev, člane društva oboževalcev Honde, štiri predstavnike izbrisanih, slovensko priseljenko, ki živi na Islandiji, člane društva Nigerijcev ... Njihovi posamezni nastopi, »razvedrilne točke«, so na eni strani prikazali enega od nacionalnih, demografskih prerezov naše dežele, na drugi pa so skupaj s tremi gostiteljicami predvsem vstopili v vlogo interaktivnih akterjev, ki so povezali raznovrstne goste oziroma občinstvo ter jih skozi priljudne oblike zabave vabili k participaciji. Bilo je zabavno, na trenutke nerodno izpeljano, a zadrega vedno znova sproti pozabljena. Forma dogodka je vsekakor prekosila njeno vsebino, žal pa so tudi pričakovanja presegla tisto, kar so dobila. O (doku) Mladih levih je poročala Zala D.


Četrtek, 7. 12. 2017; 7.03 , osveženo: 1 dan, 20 ur V to hišo se ne bi preselili niti, če bi ... Deset mesecev po tako imenovanem "Facebook umoru" se hiši obsojenega Martina Kovača ne približa ... Koliko nas stane, če ne bi zavarovali avtomobila?


Objavljeno 14. november 2019 15.18 | Posodobljeno 14. november 2019 15.18 | Piše: T. P. Ključne besede: \tAnne Heche \tljubezen James Tupper se boji, da se igralka drogira. Na sodišče zaradi skupne hiše. Iz ljubezni z Jamesom se ji je rodil sinko Atlas. FOTO: guliver/cover images Njuna ljubezen je zrasla iz prijateljstva. Ujela naj bi jo povsem nepripravljeno, sploh ker je bila Anne Heche še vezana na moža Colemana Laffoona, ki naj bi ga − tako so leta 2007 šle vsaj govorice − zapustila prav zaradi soigralca Jamesa Tupperja. A čeprav naj bi zaradi njega zafrčkala prvi zakon in naj bi jo na Jamesa vezala ne le strast, ampak tudi spoštovanje in prijateljstvo, ki sta med njima ostala tudi po lanskem razhodu, je očitno izpuhtelo tudi slednje. Igralka je svojega bivšega in očeta svojega sina Atlasa zvlekla na sodišče zaradi njune nekdaj skupne hiše, sodno pričkanje pa lahko zamaje tudi deljeno skrbništvo nad fantičem. guliver/cover images Zaradi igralkinih sinov sta si po razhodu delila hišo. FOTO: guliver/cover images Zamenjal naj bi ključavnico Razšla sta se menda kot prijatelja, ki ne bosta nikoli pozabila čudovitih skupnih časov, še naprej pa da bodo družina, saj bosta skupaj vzgajala desetletnega Atlasa in sedem let starejšega Homerja, ki se je blondinki rodil v zakonu s Colemanom. In da bi konec njune ljubezni čim manj pretresel vsakdanjik igralkinih sinov, je odtujeni par sklenil, da bosta zaradi fantov izmenično še vedno živela v hiši, kjer sta se ljubila deset let. Ko je igralkin teden za fanta, živi ona tam, ko zanju skrbi James, pa se on vseli in se Anne odseli. Morda nekoliko nenavadna in nomadska ureditev, a je minulo leto funkcionirala. Dokler ni Hecheva naletela na zaklenjena vrata. Še več, James naj bi brez njene vednosti zamenjal ključavnico in spremenil kodo varnostnega sistema, s čimer je nekdanji ljubezni uspešno preprečil vstop. Menda da bi hišo lahko brez motenj razkazal inšpektorjem ter jo dal na nepremičninski trg. Vse brez njene vednosti, zato je skočila v zrak, saj se s prodajo nikoli in nikakor ni strinjala. No, tako gre vsaj njena plat zgodbe, ki se precej razlikuje od Jamesove. Je bila njuna ljubezen zlagana? V izteku minulega tisočletja je bila svetlolaska v medijsko odmevnem razmerju z Ellen DeGeneres, pogovarjali sta se celo o sklenitvi civilnega partnerstva, a jima je leta 2000 odklenkalo. Menda ker se je Anne zaljubila v bodočega moža Colemana, ob čemer se ji je začelo očitati, da je Ellen le izkoristila za dvig svoje priljubljenosti. Kar se je sploh potrdilo ob igralkini trditvi, da nikoli ni bila v ljubezenskem odnosu z žensko. Decembra o skrbništvu Zvezdničina težavna preteklost ni skrivnost. Še več, svoje duševne težave, s katerimi se je – to so njene besede – borila večino življenja, je brez dlake na jeziku razkrila tako v avtobiografiji kot v televizijskih pogovornih oddajah. Izvirale so iz dejstva, da jo je velik del najzgodnejših let in dekliškega obdobja spolno zlorabljal oče, zaradi česar je, da bi preživela, ustvarila celo vzporeden instagram Oče jo je zlorabljal do njenega 12. leta. FOTO: instagram domišljijski svet. A čeprav tega ni skrivala, nikoli ni priznala zlorabe drog – le da je enkrat poskusila ekstazi. Pa vendar je Tupper prav drogam pripisal njen izbruh in obtožbe, da jo je zaklenil iz hiše. »Drame, ki jo je naredila, resnično ne razumem. Lahko le upam, da to ni povezano z jemanjem drog,« je namreč pisal zvezdničinemu odvetniku in dodal, da ključavnice nikoli ni zamenjal, da pa je Anne vseeno dal narediti nov ključ. »Nihče ni zamenjal ključavnic, tudi varnostne kode nisem spremenil, tako kot dela danes, je namreč delala tudi včeraj in minulo desetletje. Na noč, ko trdi, da sem jo zaklenil iz hiše, je namreč brez težav vstopil Homer in tu prespal. Tudi če je izgubila ključ in pozabila kodo, bi lahko rekla njemu, naj ji odpre vrata.« James, ki smo ga lahko gledali v nagrajeni seriji Majhne laži, trdi, da Anne do hiše tako ali tako nima nobene pravice, saj da je celotna posest napisana na njegovo ime. A je igralka udarila nazaj, češ da je hišo in posest lani prepisala nanj, da bi mu pomagala do približno 400 tisočakov, ki jih je potreboval. Seveda ob dogovoru, da se njeno ime spet vpiše med lastnike, ko bo guliver/cover images Anne je bila nekaj časa z Ellen. FOTO: guliver/cover images prišel do želenega zneska. »Če pogledam nazaj, vem, da ne bi smela biti tako zaupljiva in naivna. Izrabil je moje zaupanje, denar je porabil za stvari, s katerimi se nisem strinjala, držal pa se ni niti tistega dela dogovora, da me znova vpiše kot lastnico hiše,« je zdaj zapisala črno na belem in s temi papirji proti bivšemu vložila tožbo. Kako se bo odvijala, bomo videli prihodnji mesec, kot tudi to, kako se bo odvijalo za december predvideno zaslišanje glede skrbništva. let sta se ljubila do lanskega razhoda.


source: fineweb

text: Če iščete dobro pozicioniran hotel v Cebu, potem bo pravšnji za vas Alpa City Suites Hotel. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so Muzej Casa Gorordo, Crossroads Cebu, SM City Cebu, ponuja popolni oddih in sprostitev. V Alpa City Suites Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Hotel ponuja prostori za srečanja , receptor, menjalnica, parkiranje s strežbo, dvigalo, da zagotovi udobno in prijetno bivanje gostov. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Kakšen je že vaš razlog za obisk Cebu, boste v Alpa City Suites Hotel našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


text: Peach Hill Resort v Kata je enkraten za popolno doživetje Phuket in bližnje okolice. Hotel leži samo 0.1 km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Park dinozavrov, Plaža Kata, Razgledna točka Kata. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Peach Hill Resort, naredijo gostom prijeten oddih. Ta hotel nudi obiskovalcem veliko dodatne ponudbe, ki zadovolji tudi najbolj zahtevne goste. Poleg tega so v vseh hotelskih sobah na voljo tudi televizija, balkon/terasa, satelitska/kabelska TV, brezplačna ustekleničena voda, kad, da se ustreže tudi najbolj zahtevnim gostom. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z wellness, zunanji bazen, fitness center, parna kopel, park. Ne glede na namen obiska Phuket, je Peach Hill Resort odlična izbira.


source: wikipedia

text: 1782 (MDCCLXXXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki 6. april - Rama I. postane siamski kralj in preseli prestolnico v današnji Bangkok. 30. november - Združeno kraljestvo in ZDA na mirovnih pogajanjih v Parizu sestavita sporazum, s katerim se bo končala ameriška vojna za neodvisnost (podpisan 3. septembra 1983) 14. december - prvi preskusni polet balona na vroč zrak bratov Montgolfier. Rojstva 19. marec - baron Wilhelm von Biela, avstrijski častnik, ljubiteljski astronom († 1856) 3. julij - Pierre Berthier, francoski geolog in rudarski inženir († 1861) 26. december - Filaret iz Moskve, Metropolit Moskve, ruski ortodoksni teolog († 1867) Smrti 17. marec - Daniel Bernoulli I., švicarski matematik, fizik (* 1700) 15. maj - Marquês de Pombal, portugalski predsednik vlade (* 1699) 27. december - Henry Home, baron Kames, škotski razsvetljenski filozof (* 1696)


CNG V mesecu decembru 2011 smo odprli prvo javno CNG polnilnico (polnilnico na stisnjen zemeljski plin), s katero Energetika Ljubljana svojo dejavnost širi na oskrbo s pogonskim gorivom za motorna vozila. Z gradnjo polnilnice CNG ob uresničujemo eno od okoljevarstvenih zahtev Evropske unije za zmanjšanje emisij trdih delcev v zraku. Promet s svojimi vplivi je 40% vir vseh prašnih delcev v ozračju, ki so zdravju škodljivi in zato zakonsko regulirani. Njihova povečana koncentracija je značilnost urbanih središč. Zato uporaba zemeljskega plina kot pogonskega goriva znižuje emisije prašnih delcev v ozračju. Lokacija: Cesta Ljubljanske brigade 1, Ljubljana polnilnica deluje 24 ur na dan, 7 dni v tednu preprost dostop za vsa vozila samopostrežni način točenja možnost plačevanja s plačilnimi karticami varnost servisa, 24-urni nadzor CNG polnilnica, cesta Ljubljanske brigade 1, Ljubljana Datoteke: CNG - zloženka [pdf | 833.75 KB] Priporočamo /pogosta-vprasanja/zemeljski-plin Vgradnja odštevalnih plinomerov! Vsa vprašanja


text: 1804 (MDCCCIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Napoleon se okrona za francoskega cesarja. Rojstva 8. marec - Alvan Clark, ameriški astronom, optik († 1887) 14. marec - Johann Strauss starejši, avstrijski violinist, dirigent, skladatelj († 1849) 28. julij - Ludwig Andreas Feuerbach, nemški filozof († 1872) 8. september - Eduard Mörike, nemški pisatelj, pesnik in prevajalec († 1875) 24. oktober - Wilhelm Eduard Weber, nemški fizik († 1891) 10. december - Carl Gustav Jakob Jacobi, nemški matematik († 1851) Smrti 12. februar - Immanuel Kant, nemški filozof (* 1724) 11. april - Mikloš Küzmič, madžarsko-slovenski pisatelj, prevajalec, dekan [[Slovenska okroglina|Slovenske okrogline (* 1737) 20. september - Pierre-François-André Méchain, francoski astronom (* 1744) - Nakai Čikuzan, japonski trgovec in konfucijanski zgodovinar (* 1730)


text: Objavljeno marec 11th, 2012 | Avtor admin S strateškim upravljanjem iskalnega marketinga do merljivih in boljših poslovnih rezultatov iPROM Akademija povezuje tuje in slovensko znanje na področju komuniciranja in trženja z uporabo digitalnih medijev. Iskalni marketing je pomembno strateško marketinško orodje, ki s pravilnim, celostnim pristopom omogoča merljive doprinose k poslovnim rezultatom, je bila ključna teza prvega izobraževalnega dogodka, ki se je odvijal v okviru nove iPROM-ove pobude iPROM Akademija. Namen rednih izobraževalnih srečanj, prvo je bilo namenjeno strateški uporabi spletnih iskalnikov za doseganje poslovne rasti, je povezovanje bogatega slovenskega in tujega internetnega znanja. »Videti je, kot da je strategija v kontekstu iskalnega marketinga neznan pojem, ki ga izpodbija želja po doseganju prvega položaja v iskalnikih, želja po čim več klikih in najnižji ceni na klik,« je v uvodu povedal Rok Hrastnik, novi izvršni direktor podjetja iPROM. »A iskalni marketing je mnogo več – je strateško marketinško orodje, ki ob primerni uporabi pomeni rast poslovanja, ob nespretni pa le strošek in izgubljeni potencial.« Uvodnemu delu je sledil sklop predavanj, namenjenih strateškemu vpogledu v iskalni marketing. Matjaž Butara, vodja iskalnega marketinga v iPROM-u, je udeležence seznanil s tem, da je poznavanje iskalnega procesa ključ do dolgoročnega grajenja uspeha blagovne znamke, kar se odraža tudi v večji prodajni učinkovitosti. Poudaril je, da se iskalni proces ne začne z iskanjem izdelka in ne zaključi z nakupom, začne se namreč že z ustvarjeno željo oziroma potrebo. Svoj pogled na vlogo iskalnikov v nakupnem procesu je predstavil tudi Darko Dujič, Googlov vodja za razvoj poslovanja v Sloveniji. O iskalnem marketingu kot temeljnem elementu večkanalne prodaje v praksi pa sta spregovorila Duško Kos in Marko Penko iz podjetja Studio Moderna. Kako pomembna je integracija iskalnega marketinga v celoten marketinški splet za doseganje dobrih poslovnih rezultatov in kaj jim strateško usmerjen iskalni marketing prinaša, so več kot 50 vodilnim delavcem s področja trženja predstavili predstavniki podjetij Sparkasse in MountVacation.com ter avstrijskega 2be FOUND. iPROM-ovo prvo izobraževalno srečanje se je zaključilo s predstavitvijo večkanalnega trženja v podjetju Big Bang in predavanjem o tem, kako nepredvidljivo se vedejo potrošniki, kar znajo oglaševalci s pridom izkoristiti. iPROM bo v okviru iPROM Akademije v prihodnosti (predvidoma štirikrat letno) organiziral izobraževalne dogodke za vodstvene kadre in vodilne delavce na področju trženja, na katerih bo skozi študije primerov iz prakse poskušal predstaviti strateško vlogo digitalnega oglaševanja in komuniciranja pri povečevanju poslovnih rezultatov podjetij in organizacij. Top 10 nasvetov za podjetja: - Internet »nadomešča« stare poslovne modele in hkrati tudi gradi na njih. Če ne bomo svojega poslovnega modela inovirali sami, bodo to »namesto nas« naredili drugi. - Internet je postal ključni vir informacij za potrošnike in to za večino potrošniških kategorij. - Ključ do rezultatov je integracija vseh internetnih oglasnih in komunikacijskih kanalov. Prikazno oglaševanje je npr. idealno za ustvarjanje povpraševanja, iskalni marketing pa za zajem povpraševanja, ki ga ustvarimo prek vseh drugih kanalov. - Iskalni marketing zahteva strateški pristop, kjer se ne ukvarjamo le s kliki ali konverzijami, temveč s celostno umestitvijo iskalnikov v našo strategijo (ustvarjanje povpraševanja, zajem lastnega povpraševanja, ustvarjanje novih strank, zaščita znamke itd.). - Maksimalni iskalni rezultati zahtevajo popolno uskladitev celostne iskalne vrednostne verige: uporabnikov namen → ključna beseda → oglas → pristanek → rezultat. - Če vašega podjetja, storitve/izdelka ali znamke ni na prvi strani Googla, za več kot 90 odstotkov uporabnikov »ne obstajate«. - Pravo delo z iskalnim marketingom se z aktivacijo šele začne – za resne rezultate sta namreč potrebna stalna optimizacija kampanj in nenehno testiranje. - Čeprav iskalniki prinašajo priložnosti za povečanje prodaje, pa hkrati predstavljajo tudi nevarnost za zlorabo vaše znamke s strani agresivnih tekmecev. - Internet spreminja pogled na večkanalno trženje, ki postaja standardni pristop. Na nas je, da se temu prilagodimo in začnemo izkoriščati prednosti, ki nam jih pri tem nudi internet. - Potrošniki želimo imeti občutek, da smo racionalni pri svojih izbirah, čeprav se večkrat odločamo po občutku, spominu, disciplini ... Oglaševalci imajo na voljo številna orodja, prek katerih lahko dajo potrošnikom občutek racionalnega odločanja.


zgodba Ko mladi John Callahan po prometni nesreči pristane na vozičku, je zadnja stvar, ki mu pade na pamet, da bi se odpovedal alkoholu. A ko se ob podpori privlačne terapevtke Annu in karizmatičnega sponzorja Donnieja vendarle spopade z odvisnostjo, odkrije, da ima dar za risanje kontroverznih, politično nekorektnih in kmalu sila priljubljenih časopisnih karikatur. Gus Van Sant je po avtobiografiji kultnega ameriškega karikaturista Johna Callahana posnel topel in humoren film o zdravilni moči umetnosti. iz prve roke »Umetniki v nekem trenutku svojega življenja začnejo nekaj delati in se potem nikoli več ne ustavijo. Naj gre za urejanje cvetja, kuhanje ali snemanje filmov – preprosto ne morejo odnehati. Ta obsesivna energija je tisto, kar naredi umetnika. John na primer ni mogel nehati risati stripov. To je postal njegov glavni razlog za življenje in ni mu bilo jasno, zakaj niso vsi ljudje na svetu striparji. Zanj ni obstajalo nič drugega.« – Gus Van Sant portret avtorja Gus Van Sant (rojen leta 1952 v Kentuckyju) je znan po filmih Mala Noche (1986, režiserjev prvenec), Drugstore kavboj (Drugstore Cowboy, 1989, z Mattom Dillonom), Moj mali Idaho (My Own Private Idaho, 1991, z Riverjem Phoenixom in Keanujem Reevesom), Ženska za umret (To Die For, 1995, zlati globus za Nicole Kidman in prva velika vloga za Joaquina Phoenixa), Dobri Will Hunting (Good Will Hunting, 1997, oskar za najboljši izvirni scenarij in nominacija za najboljši film), Gerry (s C 2000 aseyjem Affleckom in Mattom Damonom), Slon (Elephant, 2003, zlata palma in najboljši režiser v Cannesu), Zadnji dnevi (Last Days, 2005, izmišljena pripoved o zadnjih dneh Kurta Cobaina) in Milk (2008, oskar za najboljši izvirni scenarij in najboljšega igralca). kritike »Filma, ki bi v zapleteno duševnost striparja vstopil s takšno nalezljivo naklonjenostjo, nismo videli, že odkar je Ameriški blišč (American Splendor) raziskoval čemerno sleherniško senzibilnost Harveyja Pekarja. Vrnitev Gusa Van Santa k ležernim kronikam obstranskih življenj v Portlandu, Oregonu, ki so ga prvič postavile na filmski zemljevid (Mala Noche in Drugstore kavboj), /.../ odlikujeta širokosrčnost in nežnost. /.../ Preproste risbe s flomastrom se s svojimi absurdističnimi napisi izkažejo za idealne poudarke v tem ganljivem filmu, ki daje že na prvi pogled vedeti, da gre za delo ljubezni.« – David Rooney, The Hollywood Reporter »Eden Van Santovih najboljših, optimistična, grenko-sladka zadevica, ki v spomin prikliče ljubljence občinstva, kakršna sta Dobri Will Hunting in Forresterjevo razkritje.« – Peter Debruge, Variety »Film je razorožujoče iskren in se kljub izraziti pozitivni naravnanosti ne boji pokazati strašljivih detajlov alkoholizma in zanikanja /.../. Callahanov dvig z dna sicer res poskrbi za nekaj pozornost vzbujajočih stranskih vlog za zvezdnike v zgodovinskih kostumih, a Van Santova odločitev, da ta proces prikaže kot skupinski, ni le humanistično presenečenje – njegov film je tudi občudovanja vredno neseksi in priča o komičnem potencialu treznjenja.« – Steve Macfarlane, Slant »Najbolj ganljiva plat tega intimnega filma je zadržanost, s katero se poklanja svojemu protagonistu. Režiser Gus Van Sant se upre skušnjavi, da bi Callahanovo življenje preplavil s superlativi in se namesto tega osredotoči na človeškost njegovega boja. Rezultat je izjemno sočuten film, ki se z občutljivostjo loteva tem, kakršne so zasvojenost, okrevanje in odpuščanje. Phoenixov surovi, siloviti nastop nikoli ne sega po veličini, zaradi česar je še toliko bolj presunljiv.« – Tim Grierson, Screen International »Filmu sicer res primanjkuje globokih spoznanj, a njegove najpomembnejše odlike – razdrobljenost, efemernost in nekolikšna opolzkost – zrcalijo glavne lastnosti Callahanovih očarljivih stvaritev.« – Eric Kohn, IndieWire »Delo, umeščeno v Portland (Oregon) sedemdesetih let, je čeden kostumski film, ki preskakuje med različnimi dogodki v Callahanovem življenju: gledamo ga, ko na vozičku na odru predava o svoji negotovi poti k ozdravitvi; v času pred nesrečo, ko kot žurer s hlačami na zvonec in japonkami sredi belega dne golta tekilo; na srečanjih anonimnih alkoholikov, polnih cameo vlog (vključno z Beth Ditto in Kim Gordon iz Sonic Youth); ko na predmestnem pločniku telebne z vozička pred občinstvo prednajstniških skejterjev; v noči, ko je pri enaindvajsetih ohromel, vključno z grdimi dogodki, ki so pripeljali do avtomobilske nesreče.« – Simran Hans, Sight & Sound »A naslov je tisti, ki s svojo ironično distanco ter sočnostjo humorja, ki ga tokrat resda sicer šele slutimo, da vedeti, da vendarle ne bomo gledali dela, ki bo v tem pogledu obtičalo v konvencijah in predvidljivosti. In Van Sant nam to počasi res razkrije. Najprej predvsem, da nam z eliptično montažo, ki v naravnem pogledu skače skozi različna obdobja Johnovega okrevanja, še veliko bolj pa z vse bolj jasnim usmerjanjem, ne k temi spoprijemanja s telesno onesposobljenostjo, čeprav se tudi te loti na izrazito nekonvencionalen in duhovit način, temveč v temi zasvojenosti. Prav ta se zdi ključna v Van Santovem delu. In prav z njo avtor tudi največ naredi. Le redkokdaj smo na platnu videli tako neposredno, brezsramno, že prav boleče, a hkrati tudi človeško toplo razkrivanje vse zapletenosti problema zasvojenosti. Pa vendar, tako kot njegova najboljša dela, je tudi Ne skrbi, peš ne bo prišel daleč, moč videti še drugače. Pa naj v pogledu prevlada mistična ali anarhistična težnja. To pa je že odlika največjih.« – Denis Valič, RA ARS


source: CulturaX

text: PRALNI STROJ CANDY GVS 158DWC3-S Šifra izdelka: 2692730 Pralni stroj s polnjernjem spredaj, 16 programov, velik pregleden zaslon, tipke na dotik, MSP sistem, kromirana vrata, kg detektor, možnost nastavitve umazanosti perila. MPS sistem - učimkovito pranje pri nižjih temperaturah. SMART TOUCH dodatni način upravljanja pralnega stroja preko aplikacije na pametnem telefonu preko NFC povezave, ki vam omogoča številne nove možnosti. Peri enostavno - peri zabavno s tehnologijo Candy Smart Candy predstavlja napredno aplikacijo Simply Fi, ki omogoča opravljanje pralnega stroja kar preko pametnega telefona. Aplikacijo Candy simply-Fi App preprosto naložite na telefon, ga povežete s svojim strojem preko NFC povezave, tako da pridržite telefon ob aparatu in že so vam na voljo številne dodatne funkcije za upravljanje vašega pralnega stroja. S pomočjo pametnega telefona bo izbira najustreznejšega programa za izbrano vrsto perila več kot enostavna. Poleg tega omogoča tudi vnaprejšnje načrtovanje pranja, določanje časa za začetek oz. konec pranja. Aplikacija na telefonu ponuja statistiko nad programi, ki so v vašem gospodinjstvu največkrat v uporabi, pri tem pa pomaga še pri optimiziranju vaših pralnih navad. Zaradi neprestanega nadzora, ki ga ima aplikacija Simply Fi nad delovanjem glavnih sestavnih delov pralnega stroja, boste v primeru nepravilnosti in napak takoj obveščeni. Tehnične specifikacije


text: 210. je drugo desetletje v 3. stoletju med letoma 210 in 219. D-0210.


Petrograd vs. Ljubljana Nedavno je pri založbi Sophia izšel prevod monumentalnega dela Alexandra Rabinowitcha, naslovljenega Boljševiki prihajajo na oblast, ki v strokovnih krogih velja za morda najboljšo zgodovinopisno knjigo o oktobrski revoluciji. Z lahkoto prebudi stereotipne asociacije na velikopotezno rusko literaturo: polna je imen, ki jih je težko spremljati, pogovorov, ki sproti uhajajo iz spomina, stranpoti in razpršenega glavnega toka končnega dogajanja, v tem primeru revolucije. Glavna junakinja je seveda ona sama. Ideja, mit, ritualna referenca, izmišljen spomin ... Med branjem se vse jasneje izrisuje podoba dogodka, ki je danes v glavnem stvar akademskim miselnih iger, kulturniških puhlic, levičarskih samoumevnosti, vir materiala za memeje, gojenja Leninovega kulta in liberalnega antikomunizma. Začenši s slednjim, se pojavlja pomislek – čemu liberalci, posebej vulgarno provincialni blebetači, kot neuspelo zavračajo revolucijo, ki je pred stotimi leti, pred letom 1968, poskrbela za nekaj temeljitih in epohalnih ukrepov, ki so na dnevnem redu liberalnih psevdoprogramov še danes: dvignila je pravice žensk na ravni družinskega življenja in politične participacije, dekriminalizirala je homoseksualnost, podelila pravice muslimanskim manjšinam, izjemno je povzdignila raven pismenosti ter poskrbela za veličastno kulturno dogajanje, pri katerem lahko omenimo samo nekaj od imen svetovnega kanona: Majakovski, Malevič, Eisenstein, Jakobson ... Vse to pa v času vsestranske vojaške ogroženosti. Kako lahko liberalni blebetači trdijo, da revolucija ne predstavlja civilizacijskega dosežka? Ponujata se dva odgovora: prvič, blebetači, kot je to po njihovi definiciji, ne vedo, o čem govorijo, in drugič, liberalizem v prvi vrsti ni kulturni program, temveč ekonomski program zaščite kapitalizma, ki se predstavlja kot kulturna alternativa fašizmu, v zadnji instanci pa je z njim pri antikomunističnem sentimentu v spregi. In res, dandanes v slovenski javnosti največ neumno ponižujočih izjav do obubožanih, depresivnih, prekariziranih, paničnih prebivalcev Slovenije prihaja iz ust urednika liberalnega tabloida Mladina. Na srečo je skoraj nihče ne bere. Danes se sicer ne bomo ukvarjali s propadlim novinarstvom, temveč z radikalno levico Slovenije samo. Indikativno zanjo, za njeno nemoč je, da ji glavno tarčo kritike predstavljata ravno omenjena oseba in omenjeni tabloid, nesmiselna obsesija z njima pa je skoraj enakovredna Mladinini obsesiji z Janšo, pri čemer je slednji znatno manj marginalna figura. Nemoč je v prvi vrsti pri pozitivni artikulaciji lastnega programa in organizaciji političnega gibanja v času po zarotici znotraj nekdanje Združene levice, zaradi katere je iz nje izstopila večina članstva. Pa vendarle ji veličastna oktobrska revolucija z boljševiki na čelu predstavlja ključno referenco, pri čemer se zdi, da je ta odlepljena od svoje realne zgodovinske podlage in s tem dehistorizirana v manihejskem boju z liberalno dehistorizacijo. Revolucija pa je seveda bolj kot zadeva obmetavanja z zastarelimi slogani bila plod nemogočih razmer nekih konkretnih ljudi, v nekem zelo drugačnem času, nekih drugih subjektivnosti. Takšna nam lahko služi kot primerjalno izhodišče ravno za neusmiljeno kritiko te iste levice, ki pa ni zlonamerna, saj je do skoraj neobstoječega političnega akterja pač težko biti zlonameren. Splošna modrost je, da se je boljševiški obrat zgodil na ozadju nemogočih življenjskih razmer prebivalcev tedanje zaostale Rusije, vendar ta vsestransko priznana okoliščina pravzaprav onemogoča trezen primerjalni pogled, na podlagi katerega bi lahko ugotovili, da fantazma ponovitve v letu 2017, še posebej v Sloveniji, ne služi ničemur drugemu kot tolažbi odrinjenih akterjev, nikakor pa ne tvornemu razmisleku o egalitarnih politikah. Zato je dotično ozadje treba natančneje predstaviti, ne zgolj v dodajanju faktografije, temveč predvsem v jasnem in bolj živem prikazu stanj in razlike. Tej zahtevi v krajšem tekstu ni mogoče do konca ustreči, zaradi česar vsekakor napotujemo na branje knjige. Upamo pa, da kljub temu lahko orišemo zgovorno primerjavo. Še preden se spravimo v leto 1917, se je smiselno ustaviti pri predhodnih desetletjih, ki so v zavest nastajajočega ruskega proletariata in njegovega kmetstva prinesla socialistični svetovni nazor. V Rabinowitchevem delu je ta okoliščina implicirana, Lev Centrih pa jo v spremni besedi eksplicira, zgodovino ekonomsko tradicionalnih, ekonomsko egalitarnih skupnostnih praks ruskega kmetstva je predstavil tudi na predavanju ob izidu v Trubarjevi hiši literature. V realpolitični situaciji se je tradicija kazala v obliki prisotnosti treh velikih partij, boljševikov, menjševikov in eserjev v javnem življenju. Partije so bile nadalje razdeljene na frakcije, imele so svoje časopise. Antikapitalistični besednjak je bil vsakodnevni spremljevalec delavskih množic. Obenem so bile levičarske politike prisotne ne samo v Petrogradu kot glavnem mestu, temveč so bile razvejane tudi po provinci, kjer so delovale v okrajnih sovjetih, institucionalni novosti, ki je sledila februarski revoluciji. Okrajni sovjeti so pogosto držali radikalnejšo linijo, nasprotno kompromisarskim tendencam v središču. Skupine levičarjev so med seboj neprestano polemizirale, ubirale nasprotujoče si politične odločitve, znotraj posameznih strank pa ustvarjale navidezni ideološki kaos, ki je v resnici deloval kot katalizator široko prisotne politične misli. Danes, po propadu jugoslovanskega realsocializma in farsični epizodi z Združeno levico, ob vseprisotnem kapitalističnem realizmu, ko je antikapitalistična zavest neprimerno bolj prisotna v mislih intelektualcev kot v misli preostanka proletariata, ki je do nje pravzaprav pogosto tudi sovražen, si je kaj takšnega težko zamisliti. Vsekakor pa se primerjava tedanjih in sedanjih dispozicij ne samo za revolucijo, temveč tudi za reformistično levo politiko zdi, če ju želimo povezovati, nesmiselna že na tej ravni. Lahko bi rekli, da gre, če nategnemo Wittgensteinov pojem, za dve različni življenjski obliki subjekta levičarske politike. Lahko bi rekli, da se je v obeh primerih gradila določena identiteta. V primeru Rusije je bila to organska, sveža, živa in dinamična identiteta širokih mno 2000 ic, v primeru Slovenije pa gre za okorelo identiteto mlajših intelektualcev, akademikov, študentskih aktivistov in podobnih skupin brez političnega stika z množicami. Predstavlja se zastarel imaginarij, ki se pogosto ustavlja pri nostalgičnem sentimentu, večkrat provokativno vezanem na avtoritarne rezultate boljševizma, stare več kot pol stoletja. Prva je svoje simbolne poteze menjala tudi iz tedna v teden. Tako je denimo Lenin po julijski vstaji kmalu spisal tekst o potrebi po zamenjavi starega gesla “Vso oblast sovjetom”, močno zamenjal svoje stališče in začel zagovarjati oboroženo vstajo. Gesla sodobne levice, ki se sklicujejo na oktobrsko revolucijo, so zakrnela in se ne menjajo v skladu s politično situacijo, po potrebi iz tedna v teden, temveč ostajajo ista desetletja, kar kaže na duha, popolnoma nasprotnega tistemu, na katerega se referira. Obenem je projekt vzpostavljanja politično aktivnih lokalnih odborov v okviru nekdanje Iniciative za demokratični socializem propadel. Čeprav je bilo za sovjete v revolucionarnem času značilno, da so v njih, kar se tiče prestolnice, sedeli pretežno srednjerazredni intelektualci, kar se tiče periferije pa bolj klasični proletariat, kar je prispevalo k produktivnim trenjem, se je v slovenskih lokalnih oborih hitro pokazalo, da v njih glavno vlogo povsod igrajo aktivistične elite in lokalno uveljavljeni predstavniki javnega sektorja brez stikov s sindikati v privatnem sektorju, ki jih v levičarsko politično delovanje ni bilo mogoče pritegniti zaradi šibkosti socialistične ideje, omenjenega aktivizma in zgodovinske utrjenosti sindikalnega delovanja. Obenem je Slovenija kulturno močno centralizirana majhna država, v kateri se lokalne elite neprestano orientirajo proti Ljubljani, ki predstavlja ambicijo, to pa je v okviru prevladujočih zmerno levih prepričanj najlažje uresničiti s podrejanjem tako imenovani ljubljanski rdeči buržoaziji. Slednja je že zgodovinsko obremenjena z institucionalnim delovanjem in politikantsvom, zato težko prepričljivo prodaja radikalno agendo. S tem, da je Združena levica obujala zlajnano foro novih obrazov, ni uspela dolgoročno prepričati volivcev, da je pripravljena na radikalni prelom s klientelno povezanim slojem tako imenovane rdeče buržuazije. Radikalni elementi znotraj koalicije pa nevarnosti institucionalne apropriacije, ki se ne veže zgolj na mitične strice iz ozadja s Kučanom na čelu, temveč na širši kulturniški, publicistični, tajkunski in politični sklop ter njegovo ideologijo, niso prepoznali. Danes je največ, kar lahko naredi proti že izvršenemu dejstvu, trolanje. V povezavi s tem se lahko navežemo tudi na vpliv Lenina, ki je bil večino časa med februarsko in oktobrsko revolucijo v ilegali in pogosto odrezan od ključnega dogajanja v boljševiškem centralnem komiteju. V nasprotju s tipično predstavo ni bil oseba, ki bi dirigirala dogajanje v stranki in v njej uveljavljala nekakšno železno disciplino, temveč je večinoma zavzemala marginalizirana radikalna stališča, ki so jih ostali člani preglasili, včasih pa so jih tudi direktno cenzurirali. Lenin je bil vsekakor vpliven član partije, vendar večino časa ni imel realpolitične moči. Njegova stališča so le v posameznih kriznih trenutkih prišla do odločilne veljave. Tudi v revolucionarni noči bi skoraj ostal odrezan od dogajanja, vendar se je uspel pretihotapiti v štab v Smolnem ter tam s svojim zavzetim agitiranjem za takojšnji prevzem vladnega poslopja najbrž bistveno usmeril potek revolucije. Njegova bistvena značajska poteza je bila vztrajnost pri skrajnih stališčih, ki pa je bila prepletena tudi s prilagodljivostjo izjemno kompleksnim, pogostim in navidez majhnim spremembam v toku realpolitičnega dogajanja. Kljub temu, da so tovariši večino časa zavračali njegove kritike in predloge, pa ga niso izrinili in njegova beseda je ohranjala moč ter potencial, da se mnenjska moč prevede v politiko. V okvirih kranjske mentalitete si težko predstavljamo takšno toleranco, lažje pa si zamislimo, da bi bil Lenin kmalu odpravljen s posmehom. Čeprav seveda ni nujno, da bi se zgodilo eno ali drugo, ni dvoma, da je več verjetnosti, da Lenin ne bi uspel dolgo ohraniti svojega podtalnega vpliva. Morda bi bila najbolj dostojanstvena poteza, ki bi jo lahko sprejel, odstop .... Vendar smo s tem morda zašli v preveliko stopnjo špekulacije, saj ne smemo pozabiti, da si je radikalno levo stranko iz prej navedenih in drugih razlogov ta hip v Sloveniji izjemno težko sploh zamisliti. Temu je sledila tudi produkcija refleksije zgodovinske situacije, neprimerljiva današnji. Polje marksistične misli je danes zamejeno na banalizirano, v priročne formule spremenjeno leninistično-althusserjansko tradicijo in njej nasprotujočo heinrichovsko akademsko strujo sholastičnega, domnevno razsvetljenega marksizma, ki dela razliko med preprostim svetovnonazorskim marksizmom in visoko teorijo, prepredeno s prefinjenimi definicijami in urejenimi kategorijami, ki se sproti samoprečiščujejo do neslutenih abstrakcij. Nobena od teh struj ni zmožna podrobne in militantne analize aktualnih ekonomskih in političnih razmerij in ne posega v javno razpravo. Pri Leninu in drugih starih komunistih, kljub temu da njihove teoretske aparate »razsvetljeni« marksizem zavrača in kljub temu da so prazna referenca identitarnim marksistom, pa lahko, sledeč spremni besedi Leva Centriha, opazimo, da so bili njihovi razmisleki globoko vpleteni v njihovo politično dejavnost, da so bili militantni in so služili bolj ali manj uspešni samoorganizaciji ter so na ta način bistveno zaznamovali zgodovino. Obe predstavljeni struji sta v tem oziru dandanes samoreferencialni in se ne dotikata drugega kot življenj manjših krožkov različnih entuziastov. Le ustrezna konjunktura bi morda lahko pripeljala do ponovne dejavne politične misli, v kateri bi tako vulgarni predsodki kot elitistična pikolovstva odpadla oziroma bi izgubila svoj pomen. Gre za kategorično razliko v razumevanju pomena mišljenja. S tem se lahko vrnemo nazaj, na mesto, kjer smo omenjali obče mesto težavnega zgodovinskega trenutka, v katerem se je zgodila revolucija. Pokazali smo, da je bila kljub konjunkturi potrebna prisotnost dolgo predobstoječih levih političnih idej med širšimi množicami. Torej ni šlo le za vprašanje aktualnih razmer, temveč tudi za dispozicije, kako se znotraj njih odzivati. Od tu šele velja poudariti očitno – da naš zgodovinski trenutek s svojo nedavno preteklostjo zelo težko kakorkoli spominja na tedanjega. Težko si zamišljamo svetovno vojno ter razbite družine in vsakdanjo prisotnost strahu pred smrtjo, ki ga ta prinaša, težko si zamišljamo tudi lakoto in neverjetni politični kaos. Nepredstavljivo nam je še, da bi se v nekaj mesecih zgostila takšna masa zgodovinskih prevratov, ki jih danes morda, v blažji obliki, lahko pričakujemo denimo v dveh ali več desetletjih. Ob govorjenju o oktobrski revoluciji pogosto pozabljamo, da se je vojni in pomanjkljivi preskrbi z nujnimi življenjskimi potrebščinami pridružilo še sosledje februarske revolucije, v kateri je padel večstoletni režim, julijska vstaja, ki je opotekajoči se novi red hitro zamajala, ter potem še poskus konservativnega državnega udara, ki ga je vojaško vodil Kornilov. Vse to, se zdi, spet pripada neki nam tuji življenjski obliki, ob kateri lahko, če privzamemo minimalno intelektualno poštenost in se poskusimo vanjo vživeti, najprej le obmolčimo. Morda si lahko predstavljamo prebivalca Slovenije, ki se ima za radikalnega levičarja, ga prestavimo v Petrograd leta 1917 in zazdi se nam, da njegova zmožnost za osmišljanje dogajanja odpove. Edina točka v nedavni zgodovini, na kateri bi sploh bilo mogoče začeti primerjavo, je ekonomski kolaps Grčije – le tu, če se seveda ozremo na našo regionalno bližino, na naš kulturni horizont tako rekoč, lahko opazimo zametke institucionalnega razkroja in revščine, ki v obrisih spominjata na rusko. Vendar se ta dva zgodita na ozadju večdesetletne prosperitete, apolitičnosti, izven razmer 2000 svetovne vojne, brez mednarodne mreže socialistov in z veliko stabilnejšim nasprotnikom, evropsko komisijo in prislovnično anonimno evrobirokracijo. Obenem je neoliberalni obrat prinesel drugačno razumevanje politike in individualizacijo, ki je ni mogoče odpraviti preprosto z njenim opažanjem in opozarjanjem nanjo. Tudi skrajno desni nasprotnik je izgubil na svoji moči – kljub temu da se, podobno kot levica, oglaša precej oportunistično in pridobiva določeno javno podporo, pa je v razmerah tekočega mednarodnega gospodarstva, ki ga regulirajo nadnacionalni anonimni elementi, veliko težje opredeljivi in napadljivi kot stara buržoazija, to predvsem stvar resentimenta. Nove politike izključevanja drugega udejanjajo predvsem ideološko nevtralnejše tehnokracije, največ, kar lahko dosežejo sodobni identitetni fašisti, pa je občasno razgrajanje na ulicah in širjenje sovražne retorike. Ki sta seveda nevarni in mračnjaški, vendar ne nosita potenciala političnega obrata. V tem oziru se popularno sklicevanje na oktober in pričakovanje prevrata na evropski ravni, ki je zajelo večinoma intelektualce, javnomnenjske superstare, leve študente in politične oportuniste tipa Siriza ter Združena Levica, zdi bodisi kot priložnostna histerija ali pa kot cinična igra sodobnega spektakla. Množice so bile ob tem veliko treznejše in na omenjeno histerijo oziroma blebetanje gledale z rezervo ali posmehom. Filozofi dogodka nimajo nič z Leninom in nove parlamentarne stranke imajo morda še manj z boljševiki. Predvsem pa imajo delovne množice malo skupnega s takratnimi množicami. Ruski proletariat se je leta 1917 šele vzpostavljal, slovenski proletariat pa ima v letu 2017 za seboj poskuse realsocialističnega organiziranja, zgodovino sindikalizma, nadaljnjo diferenciacijo dela, vzpostavljanje novih sektorjev, preoblikovan javni sektor, izborjene ima določene pravice in ima drastično drugačno zavest. Morda boljševiški imaginarij razvoj levice – oziroma nove radikalne politike, ki bi zagovarjala konec kapitalizma, delavske pravice in ekonomsko enakopravnost – zavira. V dani situaciji se taktika samomarginalizacije ne obnese. Samomarginalizacija pa je povezana tudi s shemo alternativa – mainstream, ki v slovenskih razmerah proizvaja avtizem pri komunikaciji naprednih idej v širšo javnost, s tem pa tudi preprečuje možnost njihovega razvoja in proizvodnjo nove govorice, ki bi lahko novo politiko artikulirala. Radio Študent je medij, ki nima dostopa do širše javnosti, enako lahko rečemo tudi za Mladino, ki progresivcem predstavlja glavnega medijskega sovražnika. Institucionalizacija radikalnega govora bi bila veliko bolj smotrna pot. S tem ne mislimo na sprejemanje gnilih kompromisov, temveč na organiziran pritisk na javni prostor ter kulturne in politične institucije, da ga vključijo, s tem pa tudi na opozarjanje na implicitno ter eksplicitno cenzuro, ki jo levoliberalne elite ustvarjajo s privatizacijo dotičnega prostora. Vsebine, ki jih levičarska sfera proizvaja, bi se lahko razširile v druga slovenska mesta ali pa tudi izven samoorganiziranih prostorov v okvirih Ljubljane. Povezovanje s sindikati in drugimi skupinami delavcev ni omejeno zgolj na strankarsko delovanje, temveč ga je mogoče izvajati tudi v »prostem času«. To pa bi bil seveda samo prvi korak, ki bi vzpostavil možnosti prebitja antikapitalističnega diskurza iz zamočvirjene internosti. Seveda ne zagotavlja, da bi ga skupine delavcev privzele in ga uporabile pri sindikalnem ali drugačnem političnem delovanju. Vseeno pa obeti za politična vrenja v bližnji prihodnosti niso majhni v nasprotju z optimizmom, ki ga širijo maloburžoazni mediji. Izhod iz krize je prinesel prestrukturiranje trga delovne sile, nadaljnjo prekarizacijo, v življenja množic pa vnesel vsakodnevno mešanico tesnobe in panike ter nadalje poglobil razliko med centrom in periferijo Evropske unije – ob ignoranci medijev in kulturnih elit do tega pojava ni odveč pričakovati, da se bo nezadovoljstvo posameznih sektorjev povečalo, da se bodo stavke nadaljevale in da bodo v bližnji prihodnosti morda prerasle v večje proteste. Če ne želimo razvodenitve v stilu protestov iz leta 2012 ali pa zdrsov v šovinizem, bo treba levičarski imaginarij hitro začeti sestavljati, se vplesti v boje in s tem začeti pridobivati realno politično bazo za antikapitalistične boje v prihodnjih desetletjih. Morda je pri tem dobro tudi znova premisliti odnos do oktobrske revolucije – kot precedenčen zgodovinski trenutek in prvi poskus trajne odprave kapitalizma vsekakor predstavlja zelo pomembno referenco, ne pa tudi kompas za organizacijo nove revolucionarne dejavnosti. Najbrž smo bližje novi kot stari revoluciji – in razkorak med obema bo najbrž prav tako velik.


Očetovi Udarci - Spletna Knjigarna Buča Knjigarna - Leposlovje, književnost - Romani - Očetovi udarci Sprejela sem, da se mi kdaj pa kdaj kaj posreči. Ko pa se naslednjega dne vse ruši in drobi, zmorem počakati, da pride čas, ko koščke zlepim, zdrobljene delce pometem na kup in sem pri vsem tem še vedno mirna. Oprostila sem si, da nisem zmogla ukrepati. Bila sem tako zelo nemočna in potisnjena v kot, vendar si tega ne zamerim več. Velikokrat pa se mi zgodi, da me očetova senca prekrije in takrat ne morem niti jokati niti hlipati. Samo tišči me v prsih. Z glasbo se začne spet oglašati dekle iz preteklosti. Vidim jo in slišim njene besede. Toda glasba me tudi rešuje, in tako mi ječisto dobro.


text: Pampero Pampero je močan, hladen severozahodni veter, ki piha z Andov čez Pampe v Argentini in Urugvaju. Označuje prehod hladne fronte območja nizkega zračnega pritiska nad Patagonijo in Falklandi. Ob prehodu čez Ande izgubijo zračne mase večino vlage na zahodni strani; na zahodni strani tako trčita razmeroma suh in hladen zrak iz višin ter topel in vlažen zrak pri tleh. Pri tem nastane linija neviht 50 do 200 km pred in vzporedno z robom območja nizkega zračnega pritiska. Pampero sprva spremlja močno deževje, tudi toča (Pampero Húmedo), nato preide v hladen, suh jugo- do jugovzhodnik (Pampero Seco), ki se na koncu spremeni v peščeni vihar (Pampero Sucio). Po navadi mu sledi topel veter zonda. Viri[uredi | uredi kodo] - Wind of the World: Pampero. WeatherOnline.co.uk.


Hermann hese življenjepis, življenje, zanimiva dejstva - Avtor, Maj 2020 Hermann Hesse Življenjepis, življenje, zanimiva dejstva - Maj 2020 2. julija 1877 9. avgusta 1962 carsonova mccullers življenjepis Calw, Baden-Wuerttemberg, Nemčija Hermann Karl Hesse je bil nemški romanopisac, pesnik in slikar. Rojen 2. julija 1877 je zmagal Nobelova nagrada za književnost leta 1946. Hesse je raziskal temo posameznika, ki se je hotel prebiti iz norme v pridobiti samospoznanje, edinstvena identiteta in duhovnost. Njegova najboljša dela so Igra steklenih kroglic, Demian, Siddhartha, in Steppenwolf. Hermann Karl Hesse bil rojen na 2. julija 1877, v Calwu, Wurttembergu v takratnem nemškem cesarstvu. Rodil se mu je Marie Gundert in Johannes Hesse. Njegov dedek mater Hermann Gundert je prispeval k prevajanju Svetega pisma v malajalam, sestavil je trenutno slovnico v malajalamski jezik in slovar Malajalam v angleščino. Hesse je bil voljni otrok in se je izkazal za zelo težko nadzorovan. Družina se je pri štirih letih preselila v Basel v Švici, kjer sta ostala šest let, preden sta se vrnila v Calw. Njegovo najljubše mesto v Calwu je bil most St. Nicholas (Nikolausbrücke). emmitt smith rojen Hermanna Hesseja dedek ga je spodbudil k širokemu branju in mu omogočil dostop do svoje knjižnice. Latinsko šolo je obiskoval v Goppingenu in po naročilu očeta se je leta 1891 vpisal v evangeličansko teološko semenišče Maulbronnova opatija. Težko se je prilagajal razmeram v semenišču in se odločil opustiti. To je prispevalo k osebni krizi, imel je zamer s starši in poskus samomora maja 1892. louis zamperini zgodnje življenje Hermann Hesse je bil nekaj časa zaprt v duševni ustanovi v Stetten im Remstal, po odpustu je obiskoval gimnazijo v Cannstattu in opravil svojo Enoletni izpit 1893. Po končani šoli je dr. Hermann Hesse vajen v tovarni stolpnih ur in kasneje pri prodajalcu knjig, Tubingen iz Oktobra 1895. Njegovo delo v knjigarni mu je omogočilo branje še širše. Prebral je teološka dela, grška mitologija, Nemške romantike in dela Johanna Goetheja, Gottholda Lessinga Clemensa Brentana in Friedrich Schiller. Zato se je odločil za pesnika. S trajnostnim dohodkom je postal finančno neodvisna njegovih staršev do leta 1898. Hermann Hesse napisal pesem Madona, ki je izšel v dunajski periodični publikaciji leta 1896. Naslednje leto je izdal svojo prvenec poezijo oz. Romantično Pesmi in ji sledila z zbirko proze, Eno uro po polnoči, 1898, objavil Eugen Diederichs. Oba dela sta bila komercialni flop z le nekaj prodanih izvodov. jasmin plummer danes Ta neuspeh del in njegovo neodobravanje romantičnih pesmi je Hesseja poslal v velik šok. Leta 1901 njegovo delo Posthumno pisanje in pesmi Hermanna Lauscherja, objavil Samuel Fischer, si je prislužil kritike in to je bil začetek njegovega uspeha na literarnem področju. Hesse je sledil temu uspehu s svojim prvencem, Peter Camenzind. Hermanna Hesseja drugi roman Pod Kolo je izšlo leta 1906, sledile so kratke zgodbe Volk. Izdal je romane Gertrud, 1910 in Rosshalde leta 1914. Odpravil se je na pot v Indijo, ki je rezultirala v pesniškem romanu Siddhartha leta 1922, postavljen v čas Bude in o iskanju razsvetljenja. Hesse je doživel življenjske krize po očetovi smrti leta 1916 in slabem zdravju sina Martina in žene shizofrenije. Ti učinki so ga poslali na psihoterapijo, kjer se je srečal Carl Jung. Njegove izkušnje tam se pojavljajo v romanu Damjan, 1919, ki analizira doseganje samozavedanja pri mladostniku v stiski. Novela mu je pridobila priljubljenost med mladimi Nemci. Hesse je še naprej raziskal teme posameznika, ki si prizadeva doseči osebno duhovne izpolnitve in samouresničitev. Ta tema se je manifestirala v podobnih delih Steppenwolf, 1927, Narziss in Goldmund, (Narcis in Goldmund) 1930, in Igra steklenih kroglic (Igra steklenih kroglic ali Magister Ludi) leta 1943. Leta 1946 je prejel Nobelova nagrada za književnost. Hermann Hesse poročen Maria Bernoulli leta 1904. Par je živel v Gaienhofnu na Bodenskem jezeru, kjer sta imela tri sinove. V tem obdobju se je njegovo zanimanje za budizem pomladilo, ko je prebral delo avtorja Arthur Schopenhauer in odkrivanje Teozofija. Poroka se je soočila z več krizami in se na koncu končala z razvezo. Njegova druga poroka je bila s pevcem Ruth Wenger, a tako kot pri njegovi prvi poroki ni bilo napredka. Hessen umrl dne 9. avgusta 1962, pri 85. letih. Interniran je bil v San Abbondio v Montagnoli.


text: Fibonaccijeva števila, ki določajo Fibonaccijevo zaporedje, so v matematiki rekurzivno določena z naslednjimi enačbami: Zaporedje začnemo z dvema številoma, običajno 1 in 1. Naslednje Fibonaccijevo število dobimo, če seštejemo predhodni. Prva Fibonaccijeva števila so : {| class="wikitable" style="text-align:right" |- | || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || |- | 1 || 1 || 2 || 3 || 5 || 8 || 13 || 21 || 34 || 55 || 89 || 144 || 233 || 377 || 610 || 987 || 1597 || 2584 || 4181 || 6765 || 10946 || 17711 |} To zaporedje je prvi opisal Leonardo Fibonacci pri opisu rasti določenega števila zajcev. Števila opisujejo število parov idealiziranega števila zajcev po n mesecih, če upoštevamo: prvi mesec se rodi samo en nov par, novorojeni pari so plodni od svojega drugega meseca naprej, vsak mesec vsak ploden par zaplodi nov par in zajci nikoli ne umrejo. Enačba Izraz Fibonaccijevega zaporedja lahko uporabimo splošneje na vsaki funkciji g, kjer je g(n + 2) = g(n) + g(n + 1). Te funkcije so natanko tiste oblike g(n) = aF(n) + bF(n + 1) za poljubna števila a in b, tako da Fibonaccijeva zaporedja tvorijo vektorski prostor s funkcijami F(n) in F(n + 1) kot baza. Kot je pokazal Kepler, stopnja rasti Fibonaccijevih števil, F(n + 1) / F(n), konvergira k številu zlatega reza, označenem z φ. To je pozitivni koren kvadratne enačbe x2 - x - 1 = 0, tako da je φ2 = φ + 1. Če pomnožimo obe strani z φn, dobimo φn+2 = φn+1 + φn, in je funkcija φn Fibonaccijevo zaporedje. Lahko se pokaže, da ima negativni koren kvadratne enačbe, 1 - φ, enake značilnosti. Zato funkciji φn in (1-φ)n tvorita novo bazo istega prostora. Z nastavitvijo koeficientov za primerne začetne vrednosti F(0) = 1 in F(1) = 1, dobimo: Isti rezultat dobimo, če uporabimo postopke rodovnih funkcij ali reševanja linearnih rekurenčnih enačb. Ko gre n v neskončnost, drugi člen konvergira proti nič, tako, da Fibonaccijeva števila težijo k eksponentu φn / √5, in zaradi tega njihova razmerja konvergirajo. V bistvu je drugi člen dovolj majhen in lahko dobimo Fibonaccijeva števila samo iz prvega člena, če jih zaokrožamo na najbližje celo število. Računanje Fibonaccijevih števil Računanje Fibonaccijevih števil z računanjem potenc števila zlatega reza ni preveč praktično, razen za majhne vrednosti n, ker se bodo zaokrožitvene napake povečale in števila s tekočo vejico po navadi niso dovolj točna. Tudi neposredna rekurzivna uporaba določitve Fibonaccijevega zaporedja ni preveč prikladna, ker moramo računati preveč vrednosti zaporedoma (razen če programski jezik dovoljuje shrambo predhodnih vrednosti fukcije). Zato po navadi računamo Fibonaccijeva števila od spodaj navzgor. Začnemo z vrednostima 1 in 1, potem pa izmenoma zamenjujemo prvo število z drugim, drugo število pa z vsoto prejšnjih dveh. Za velike vrednosti in, če uporabimo programski jezik z možnostjo računanja velikih števil, je hitrejša pot računanja Fibonaccijevih števil z naslednjo matrično enačbo: ki namesto potenciranja uporablja kvadriranje. Uporabe Fibonaccijeva števila so pomembna pri analizi poteka Evklidovega algoritma za določitev največjega skupnega delitelja dveh celih števil. Izkaže se, da se algoritem najslabše izkaže ravno v primeru, ko določamo največji skupni delitelj dveh zaporednih Fibonaccijevih števil. Matijasevič je pokazal, da lahko Fibonaccijeva števila določimo s posebno diofantsko enačbo, kar nas vodi do njegove izvirne rešitve 10. Hilbertovega problema. Fibonaccijeva števila se pojavijo v enačbi za diagonale Pascalovega trikotnika. Zanimiva uporaba Fibonaccijevega zaporedja je pri pretvarjanju milj v kilometre. Na primer, če bi radi vedeli koliko kilometrov je 5 milj, vzamemo Fibonaccijevo število (5) in poiščemo naslednje (8). 5 milj je približno 8 kilometrov. To deluje ker je pretvorbeni količnik med miljami in kilometri približno enak φ. Logaritmično spiralo lahko poenostavimo, če začnemo v središču kartezičnega koordinatnega sestava, se premaknemo za F(1) enot v desno, za F(2) enot navzgor, za F(3) enot v levo, za F(4) enot navzdol, za F(5) enot v desno in tako naprej. To je podobno konstrukciji, omenjeni v članku o zlatem rezu. Fibonaccijeva števila se v naravi pojavijo velikokrat, kadar so logaritmične spirale sestavljene iz nezveznih enot, kot so tiste pri sončnicah ali pri borovih storžih. Posplošitve Posplošitev Fibonaccijevega zaporedja so Lucasova zaporedja. Eno vrsto lahko določimo z: L(0) = 0 L(1) = 1 L(n+2) = PL(n+1) + QL(n) kjer je običajno Fibonaccijevo zaporedje poseben primer P = Q = 1. Druga vrsta Lucasovega zaporedja se začne z L(0) = 2, L(1) = P. Takšna zaporedja se uporabljajo v teoriji števil in dokazovanju praštevilskosti. Algoritem V pascalu lahko rekurzivni postopek prepišemo neposredno : function F(n:integer):integer; begin if (n=0) or (n=1) then F := 1 else F := F(n-1) + F(n-2); end;{F} Vendar je taka neposredna uporaba rekurzije zelo neučinkovita in pravzaprav služi kot šolski primer, kako je ne smemo uporabljati. Učinkovitejši je iterativni postopek: function F(n:integer):integer; var a,b,c,j : integer; begin a:=1; b:=1; for j:=3 to n do begin c := a+b; a := b; b := c; end; F := c; end;{F} V javi (kot metoda) bi algoritem zgledal tako: static int fibonacci (int n) { int f=0,f1=1,f2=1; for (int i=1; i<=n;i++) { if (i<3) f=1; else { f=f1+f; f1=f2; f2=f; } } Fibonaccijeva števila v naravi Poleg rasti določenega števila zajcev so Fibonaccijeva števila tudi drugod v naravi, npr. pri številu venčnih listov in v spiralnih strukturah, ki jih mnoge rastline uporabljajo za razporeditev semen (glej tudi Fermatova spirala). Poleg števila parov zajcev je znan primer tudi število čebel pri idealiziranemu razmnoževanju, če upoštevamo da: se iz neoplojenega jajčeca izvali samec, se iz jajčeca, ki ga oplodi samec, izvali samica. Samec bo tako vedno imel enega starša, samica pa dva. Če analiziramo število prednikov kateregakoli samca (1), bo ta imel vedno enega starša, tj. samico (1). Slednja ima dva starša, samca in samico (2), ta samec pa bo prav tako imel enega starša in samica dva starša, kar da število 3. V praksi se še danes uporablja izpopolnjene različice Fibonaccijeve sheme pri preučevanju drugih živalskih populacij. Pri nekaterih cvetnicah so ta števila jasno izražena pri venčnih listih. Tako imajo lilije 3 venčne liste, zlatice 5, ostrožniki pogosto 8, ognjič 13, astre 21 in marjetice ter sončnice navadno po 34, 55 ali 89 listov. Lahko se pojavijo manj običajna števila, in sicer dvojna Fibonaccijeva števila, kar je posledica tehnike gojenja rastlin, ki podvoji število listov, ali pa podobna nepravilna zaporedja (npr. 1, 3, 4, 7, 18, ...). Pri razporeditvi semen so znani primer sončnice, ki imajo semena razporejena v dve družini, pri čemer je v manjših sončnicah v eni družini 34 spiralnih zavojev, v drugi pa 55, pri večjih pa sta ti dve števili 55 in 89 ali 89 in 144. Tudi luske na jelovih storžih so tipično razporejene v dveh družinah prepletenih spiral; storž norveške jelke ima tako 5 zavojev lusk v eni družini, v drugi pa 3. Fibonaccijeva števila v leposlovju Fibonaccijeva števila je uporabil Dan Brown v svoji knjigi Da Vincijeva šifra. Glej tudi obratna Fibonaccijeva konstanta Sklici Viri . Stran navaja prvih 300 Fibonaccijevih števil 300 Fn razstavljenih na prafaktorje in povezavami na druge obsežnejše razpredelnice. Zaporedja


1daa Tehnološki center Triglav Lab omogoča vpogled v digitalne storitve Skupine Triglav, nudi možnost uporabe inovativnih rešitev na področju preventive in udeležbo na številnih dogodkih, delavnicah in izobraževanjih. Vabljeni na trening varne vožnje na DRAJV simulatorju, kjer se boste lahko soočili z virtualnimi nevarnostmi v cestnem prometu. Prav tako boste lahko doživeli simulacijo potresa in se prepričali, če bi bila vaša reakcija prava in dovolj hitra. Poleg tega še simulacijo reševanja iz prometne nesreče, kjer boste iz zornega kota ponesrečenca in reševalca opazovali potek rezanja iz avta. Za zabavo pa lahko virtualno poletite s pomočjo interaktivne simulacije smučarskih poletov. Digitalni center Triglav Lab je tudi dobitnik dveh mednarodnih nagrad. Je prejemnik prestižne nemške nagrade za znamčenje (German Brand Awards) v kategoriji Znamčno komuniciranje - arhitektura in zgradbe ter German Design Awards za sodobno oblikovan interier z efektivno integracijo prepoznavnih elementov znamčenja. V njem poleg zgoraj zapisanega izvajamo tako digitalne posvete in delavnice, kot tudi dogodke v fizični obliki. Za vas smo vsak dan odprti od ponedeljka do petka med 8.00 in 16.00. Ob vstopu v digitalni center Triglav Lab je obvezna uporaba zaščitne maske. Za časa dogodkov in delavnic se delovni čas prilagodi. Pri izvajanju le teh bomo upoštevali preventivne ukrepe Zavarovalnice Triglav in navodila NIJZ. Za organizacijo dogodka in ostale informacije nas kontaktirajte na lab@triglav.si. Lepo vabljeni!


text: ID članka: 972685 - Oglejte si izdelke, na katere se nanaša ta članek. Imate razširitev lupine raziskovalca, ki je bila razvita s knjižnico Microsoft Foundation Class (MFC). Razširitev lupine gosti raziskovalec. Ko odprete raziskovalca, pa se proces Explorer.exe preneha odzivati. To težavo odpravite z varnostno posodobitvijo. Posodobitev lahko prenesete s tega Microsoftovega spletnega mesta: Paket za nadaljnjo distribucijo z varnostno posodobitvijo knjižnice ATL za Microsoft Visual C++ 2008 s servisnim paketom SP1 (http://www.microsoft.com/en-us/download/details.aspx?id=11895) Če želite več informacij o tej posodobitvi, obiščite to Microsoftovo spletno mesto: Opis paketa za nadaljnjo distribucijo z varnostno posodobitvijo za Microsoft Visual C++ 2008 s servisnim paketom SP1: 28. julij 2009 (http://support.microsoft.com/?kbid=973552) Opomba Če pride do dodatnih težav ali jih je treba odpraviti, boste morda morali ustvariti novo zahtevo za storitve podpore. Po navadi stroški podpore veljajo za dodatna vprašanja o podpori in težave, ki niso povezane s tem hitrim popravkom. Če si želite ogledati popoln seznam telefonskih številk Microsoftove službe za podporo strankam ali ustvariti novo prošnjo za storitve podpore, obiščite to Microsoftovo spletno mesto: Stik z Microsoftom (http://support.microsoft.com/contactus/?ws=support&ln=sl) Do te težave prihaja v teh modulih MFC različic med različico 9.0.30304.0 in različico 9.0.30729.176. Opomba To je članek za »HITRO OBJAVO«, ki je ustvarjen neposredno v Microsoftovi organizaciji za podporo. Informacije v tem članku so na voljo »takšne kot so« in kot odziv na težave. Zaradi hitrosti pri objavljanju članka so v gradivu lahko tipografske napake, ki se jih lahko popravi kadar koli brez obvestila. Za dodatne informacije glejte Pogoje uporabe (http://go.microsoft.com/fwlink/?LinkId=151500). ID članka: 972685 - Zadnji pregled: 26. februar 2014 - Revizija: 1.0 Velja za: Contact us for more help


Igrajo na Anno 2070 Anno 2070 igra - Igra prihaja iz prihodnosti. Ta projekt nikoli ne počiva na lovorikah. Razvijalci te igre se nenehno izboljšuje svoje potomce, ustvarjanju več in več novih dodatkov, vključno s popravki napak, nove misije, nova delovna mesta, izboljšanih orožja, sposobnost za gradnjo nove stavbe in še veliko več. Sama igra je zelo hitro v uho strategijo na kakovost in lep - grafika je res neverjetno. Zabavno zgodbo in igranja ni pristojna več zbirali na monitorje igralci iz vseh koncev sveta. Bodo igre Anno 2070 prenesejo na vas v prihodnosti - in sicer leta 2070. Globalna gladina morja se je znatno povečalo in uničili veliko večjih mestih po vsem svetu. Podnebne spremembe na planetu, zdaj pa je večina preostalih zemljišč na površini vode pravkar postala neprimerna za bivanje. Mnogi kritiki igre moral priznati najbolj uspešno strategijo za projekt, ki trenutno poteka. V zameno, Anno 2070 nudi udeležencem, ki se prevažajo v popolnoma nov svet, kjer je vsak korak ste pričakovali avanturo. Da lahko igrate v Anno 2070 je uspešen, boste morali naučiti, kako zlahka pridobi vse potrebne vire, boste morali dokazati svoje sposobnosti pri pogajanjih in se naučite osnov trgovanja. Treba je omeniti, da je tekma izvaja najbolj vsestransko in celovito gospodarsko strategijo vseh, pred katerimi se je soočal. In tako si lahko zamislite, katera je ta projekt, si lahko ogledate za Anno 2070 video prikolici. Če želite začeti igro, boste morali vnaprej kupiti tipk za dostop in prenos igre. Ker projekt je interaktivna, potem vam vnaprej pričakuje že tradicionalni postopek registracije. Danes play Anno 2070 ne more biti zastonj - igre najnižja cena - 220 $. Toda verjemite mi, da je ta projekt v celoti upravičuje svoje stroške. Ko dobiš ključev za dostop, lahko Anno 2070 prenesti in namestiti na računalnik, poleg vseh novinci na voljo brezplačno demo različico igre. Dejstvo, da se trenutno ne igra prevedene v ruščino, eden ne bi smelo zmesti - Upravljanje je dokaj preprosta in jo lahko dobite na intuitivni ravni. Ko ste sposobni prenesti Anno 2070, se bo ukvarjal z razvojem družbi prihodnosti. Ti bodo lahko za kolonizacijo novih otokov in frustrirajoče lastne Megacities. Boste lahko za izgradnjo nove tovarne in edinstvena, kot so robotostroitelnye, rudarstvo diamant in rafinerije. V Anno 2070 se izvaja popolnoma edinstven sistem nadzora in igralne mehanike. In, seveda, pred vami pričakujejo veliko povsem novih nalog in nalog. Zdaj bodo udeleženci projekta lahko za izgradnjo svojih mestih arhitekturne mojstrovine, ki ni bil doslej videli v katerem koli igro. Igre na spletu MMORPG igre na spletu Anno 2070


09.02.10 Vizionarna - nova dimenzija Pipistrela in nova družabna ponudba v Ajdovščini Ob slovenskem kulturnem prazniku se je na Ajdovskem zvrstila vrsta zanimivih dogodkov, eden najzanimivejših pa je bilo gotovo odprtje VIZIONARNE - nove dimenzije Pipistrela, ki jo je ob tej priložnosti s svojimi deli okrasila Jožica Žigon. Podjetje Pipistrel stanuje na koncu (ali pa na začetku!) našega mesta, v hiši poteka proizvodnja najsodobnejših ultralahkih letal na svetu. Pred časom je podjetje ustanovilo tudi razvojni in raziskovalni inštitut - znanstveno kulturni center, znotraj katerega je svoj prostor dobila Vizionarna - večnamenski prostor, namenjen kulturnim, umetniškim in medijskim dogodkom. Ivo Boscarol, direktor in lastnik Pipistrela, je poudaril, da bo Vizionarna odprta široki javnosti. Nova družabna ponudba, ki bo poleg umetnosti, kulture in multimedije nasploh, gostila tudi znanstvene dogodke, je namreč darilo podjetja Ajdovščini. Župan Marjan Poljšak je znan pristaš razvoja tehnologije. Na odprtju Vizionarne je poudaril pomen podjetja, ki je prvo visokotehnološko podjetje v Ajdovščini ter je pomagalo utirati poti tudi ostalim. Veseli se novih dogodkov, hkrati pa se je zahvalil podjetju za nov družabno-kulturno-znanstveni pridonos. Prva umetnica, ki se predstavlja v novih prostorih, je Jožica Žigon iz Lokavca. S slikanjem se je začela ukvarjati v 3. življenjskem obdobju. V vesolje jo je pritegnil sin, ki se poklicno ukvarja s fiziko in astronomijo, tako je v lanskem letu, posvečenem astronomiji, del vesoljske lepote prenesla na velika platna. V oljno tehniko je prenesla slike realnih motivov meglic, fotografirane s teleskopom Hubble. Obiskovalci odprtja Vizionarne in razstave Jožice Žigon smo lahko fotografije primerjali z Jožičinimi deli - neverjetno ... . Še več informacij o razstavi in o urniku ogleda Foto-zgodba - odprtje Vizionarne, 5. februar 2010


text: Geografija v šoli (2/2018) - Zavod RS za šolstvo revija / vse / Geografija / leto izida: 2018 / 64 str. Geografija v šoli (2/2018) quantity V drugi, vsebinsko in slikovno zelo pestri številki, si lahko preberete o izzivih vključujoče šole z vidika geografije, še zlasti z vidika razrednika in dobrih odnosov v razredu. V članku Kako poučevati geografijo učence in dijake s posebnimi potrebami so predstavljene nekatere možne rešitve pri delu z učenci s primanjkljaji na vidnem, slušnem in gibalnem področju. Sledita dva prispevka o možnostih aktivne udeležbe dijakov pri pouku geografije v obliki samostojnega raziskovalnega dela: v prvem je s prvinami formativnega spremljanja predstavljen raziskovalno-projektni pristop na ožjem učnem sklopu pokrajin ob toku reke Savinje, v drugem pa je učiteljica geografije dijake odpeljala na ekskurzijo na območje Cerkniškega jezera in Škocjanskih jam. Kolegi z Univerze na Primorskem predstavljajo štiri terenske vaje, ki so jih prilagodili za dijake in ki so del praktičnega dela izpita splošne mature pri predmetu geografija. Ste vedeli, da obstajajo trije severi? Dijakinja Ana Golob v prispevku razloži vse tri severe, njihovo uporabnost in razlike. Tokratni intervju je z Nevenko Cigler, dolgoletno urednico revije Geografija v šoli, v zanimivostih lahko berete o zunajnivojskem križanju vodotokov v Sloveniji, v Pedagoških orehih pa Igor Lipovšek razmišlja o pojmografiji. Rubrika Aktualno vsebuje kratke novice o državnem tekmovanju iz znanja geografije, o Društvu mladih geografov Slovenije, konferenci SIRIKT, ...


text: GRU Glavni obveščevalni direktorat (rusko Главное Разведывательное Управление, latinizirano Glavnoje Razvedivatelnoje upravljenje; bolj poznan po kratici GRU) je ruska obveščevalna služba. Ustanovljen je bil leta 1918 in je deloval med drugim na Kubi in v državah vzhodnega bloka, predvsem v Latviji, Litvi in Estoniji. Obstoj organizacije je bil v prejšnjem sistemu skrit in malo omenjan. Šele med perestrojko in kasneje po razpadu Sovjetske zveze so na dan začele prihajati prve informacije o obstoju. Danes je GRU še vedno ena glavnih ruskih obveščevalnih služb, še posebej zato, ker je nikoli niso razdelili na več organizacij.


DomovJavni razpisiUkrepi M1 - Prenos znanja in dejavnosti informiranjaM1.1 - Podpora za dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja spretnostiM1.2 - Podpora za demonstracijske aktivnosti in ukrepe informiranja M2 - Službe za svetovanje, službe za pomoč pri upravljanju kmetij in službe za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijahM2.1 – Podpora za pomoč pri uporabi storitev svetovanja M3 - Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živilaM3.1 - Podpora za novo sodelovanje v shemah kakovostiM3.2 - Podpora za dejavnosti informiranja in promocije, ki jih izvajajo skupine proizvajalcev na notranjem trgu M4 - Naložbe v osnovna sredstvaM4.1 - Podpora za naložbe v kmetijska gospodarstva M4.2 - Podpora za naložbe v predelavo/trženje in/ali razvoj kmetijskih proizvodov M4.3 - Podpora za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, posodabljanjem ali prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva M6 - Razvoj kmetij in podjetijM6.1 - Pomoč za zagon dejavnosti za mlade kmeteM6.3 - Pomoč za zagon dejavnosti, namenjena razvoju majhnih kmetijM6.4 - Podpora za naložbe v vzpostavitev in razvoj nekmetijskih dejavnosti M7 - Osnovne storitve in obnova vasi na podeželskih območjihM7.3 - Podpora za širokopasovno infrastrukturo, vključno z njeno vzpostavitvijo, izboljšanjem in razširitvijo, pasivno širokopasovno infrastrukturo ter zagotavljanje dostopa do širokopasovnega interneta in rešitev v zvezi z e-upravo M8 - Naložbe v razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje M8.4 - Podpora za odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov ter naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkovOdprava škode in obnova gozdov po naravni nesrečiUreditev gozdnih vlak, potrebnih za izvedbo sanacije gozdov M8.6 - Podpora za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdnih proizvodovNaložbe v nakup nove mehanizacije in opreme za sečnjo in spravilo lesaNaložbe v pred industrijsko predelavo lesa M9 - Ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcevM9.1 - Ustanavljanje skupin in organizacij proizvajalcev v kmetijskem in gozdarskem sektorju M10 - Kmetijsko-okoljska-podnebna plačilaM10.1 - Plačilo kmetijsko-okoljskih-podnebnih obveznosti M10.2 - Podpora za ohranjanje, trajnostno rabo in razvoj genskih virov v kmetijstvu M11 - Ekološko kmetovanjePodukrep 11.1 - Plačila za preusmeritev v prakse in metode ekološkega kmetovanjaPodukrep 11.2 - Plačila za ohranitev praks in metod ekološkega kmetovanja M13 - Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvamiM13.1 - Izplačilo nadomestil v gorskih območjihM13.2 - Izplačilo nadomestil za druga območja, ki imajo pomembne naravne omejitveM13.3 - Izplačilo nadomestil za druga območja s posebnimi omejitvami M14 - Dobrobit živaliM14.1 - Plačilo za dobrobit živaliM16 - SodelovanjeTehnološki razvoj v kmetijstvu, gozdarstvu in živilstvuKratke dobavne verige in lokalni trgiOkolje in podnebne spremembeSocialna diverzifikacijaM19 - Podpora za lokalni razvoj v okviru pobude LEADERM19.1 - Pripravljalna podporaM19.2 - Podpora za izvajanje operacij v okviru strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnostM19.3 - Priprava in izvajanje dejavnosti sodelovanja lokalne akcijske skupineM19.4 - Podpora za tekoče stroške in stroške animacijeMerila za izbor operacijArhiv meril za izbor operacijOznačevanje aktivnosti ZakonodajaEvropska zakonodajaSlovenska zakonodajaSpremljanje in vrednotenjeOdbor za spremljanjeSpremljanjeVrednotenjeMonitoringi Bodite obveščeniINFO točkeNaročite se na e-noviceČlanstvo in sodelovanje Spletni forum ARSKTRP in MKGPJavna razpravaMreža za podeželjeSofinanciranje aktivnosti Mreže za podeželjeVideo objavePrimeri projektovZbirke projektovVsebina PRP 2014-2020Arhiv Arhiv PRP 2007-2013O Programu razvoja podeželja 2007-2013 Spremljanje in vrednotenje PRP 2007-2013Nadzorni odborLetna poročila o napredkuVrednotenje PRP 2007-2013Knjižnica Javna razprava PRP 2014-2020 Podrobnosti 05 Julij 2013 Natisni E-naslov Daj pobudo ali predlog na MKGP >> AKTUALNO: 2. 2. 2017 - Evropska Komisija začela javno posvetovanje o prihodnosti skupne kmetijske politike Povezava na vprašalnik Evropske komisije (sodelujete lahko vsi zainteresirani!) The Tartu Declaration Renewing LEADER/CLLD for 2020+, 23. 9. 2016 Pariški sporazum o podnebnih spremembah, dec 2015, več Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020, dec 2011 JAVNA RAZPRAVA OB PRIPRAVI PRP 2014-2020 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdrastvo in prehrano je ob pripravi PRP 2014-2020 vodilo javno razpravo v več fazah, saj je za pripravo kvalitetnega programa nujno vključevanje partnerjev. V aktivno sodelovanje smo vključili gospodarske in socialne partnerje ter nevladne organizacije. Aktivnosti pred javnimi razpravami o osnutku PRP 2014–2020: do 15. 1. 2011 zbiranje mnenj in stališč do sprememb, ki so predlagane v Sporočilu Evropske komisije »Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem« 28. 1. 2011 posvet ob zaključku javne razprave o SKP do 2020 v Ljubljani 18. 11. 2011 posvet o reformi Skupne kmetijske politike do 2020 na Fakulteti za kmetijstvo in biosistemske vede v Hočah pri Mariboru; 16. in 17. 10. 2012 razprava v okviru Slovenskega podeželskega parlamenta v Zrečah; 9. 11. 2012 posvet »Reforma Skupne kmetijske politike do leta 2020« v Krškem; 26. 11. 2012 predstavitev Skupne kmetijske politike v letih od 2014–2020 na posvetu Javnih služb kmetijskega svetovanja in nove skupne kmetijske politike v Novem mestu; 13., 21. in 22. 5. 2013 delavnice ob pripravi PRP 2014–2020 Javna razprava 5. 7. - 5. 8. 2013 MKGP je 5. 7. 2013 na spletnih straneh objavilo prvi osnutek Programa razvoja podeželja RS za obdobje 2014–2020 (PRP 2014–2020), dne 10. 7. 2013 pa je organiziralo posvet ob uvodu v javno razpravo in s tem omogočilo široko javno razpravo, ki je trajala do vključno 5. 8. 2013, s tem pa se javna usklajevanja niso končala, temveč so se na ključnih točkah odvijala do priprave in oddaje neformalnega osnutka PRP 2014–2020, ki ga je ministrstvo posredovalo v usklajevanje Evropski komisiji 15. 11. 2013. Vzporedno so potekali tudi utečeni postopki predhodnega vrednotenja in okoljske presoje programa. V vmesnem času so potekala intenzivna usklajevanja s socialnimi partnerji in drugo zainteresirano javnostjo ter tudi z drugimi ministrstvi, ki so pristojna za določitev področij interveniranja drugih EU skladov v Sloveniji in skupaj z MKGP sodelujejo pri pripravi partnerskega sporazuma. Prvi neformalni osnutek PRP 2014–2020 je bil v neformalno usklajevanje na Evropsko komisijo posredovan dne 15. 11. 2013. Sledilo je usklajevanje z generalnimi direktorati Evropske komisije. Osnutek PRP 2014–2020 (z dne 5. 7. 2013) Javna razprava 5. 8. - 15. 11. 2013 Od zaključka javne razprave, to je dne 5. 8. 2013, do sredine novembra so bila izvedena številna usklajevanja ter predstavitve vsebine posameznih ukrepov, ki so se odrazila tudi v spremembah in dopolnitvah teksta PRP 2014–2020 iz julija 2013. Kljub temu, da evropske pravne podlage za izvajanje politike razvoja podeželja v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 še niso bile v celoti dorečene, je bila sprejeta odločitev, da se v neformalno usklajevanje na EK pošlje prvi neformalni predlog PRP 2014–2020. Namen neformalnega usklajevanja je bil čim prej pridobiti odziv EK na predlagano vsebino, da smo imeli dovolj časa, da pripravimo in s socialnimi partnerji uskladimo morebitne nedorečenosti in potrebne popravke. Na ta način smo omogočili tudi skrajšanje postopka formalne potrditve programa in čimprejšnji začetek izvajanja ukrepov novega PRP 2014–2020. Dne 15. 11. 2013 je bil tako na Evropsko Komisijo (DG Agri) v neformalno usklajevanje posredovan prvi neformalni predlog PRP 2014–2020 in s tem je bil začet postopek usklajevanja programa z Evropsko Komisijo. Prvi neuradni predlog PRP 2014–2020 (z dne 15. 11. 2013) Obdobje usklajevanja PRP 15. 11. 2013 - 6. 6. 2014 V tem obdobju je potekalo intenzivno usklajevanje vsebin PRP 2014-2020 s socialnimi partnerji. V mesecu februarju 2014 so bile na MKGP izvedene delavnice na temo ukrepa »Sodelovanje« na temo ukrepa »Sodelovanje«. Delavnice so bile namenjene sami predstavitvi ukrepa in pregledu interesa po izvajanju projektov sodelovanja in opredelitvi vsebinskih problematik, na katere bi se tovrstni projekti nanašali. V maju 2014 je bil izveden seminar LEADER, ki je bil namenjen vsem zainteresiranim akterjem lokalnega razvoja. Seminarja se je udeležilo kar 160 udeležencev. Dne 16. 4. 2014 pa je bila javna razgrnitev Okoljskega poročila za Programa razvoja podeželja za obdobje 2014-2020. Dne 6. 6. 2014 pa je bila organizirana predstavitev prvega uradnega predloga PRP 2014–2020, ki je bil dne 16. 6. 2014 prvič formalno posredovan v potrditev na Evropsko komisijo. Prvi uradni predlog PRP 2014-2020 (z dne 16. 6. 2014) Priloga AA: Kombinacije dodatnih zahtev v okviru ukrepa KOPOP na isti površiniPriloga BB: Okolju prijazno poljedelstvo in zelenjadarstvoPriloga CC: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Okolju prijazno poljedelstvo in zelenjadarstvoPriloga DD: Okolju prijazno hmeljarstvoPriloga EE: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Okolju prijazno hmeljarstvoPriloga FF: Okolju prijazno sadjarstvoPriloga GG: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Okolju prijazno sadjarstvoPriloga HH: Okolju prijazno vinogradništvoPriloga II: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Okolju prijazno vinogradništvoPriloga JJ: Okolju prijazno gospodarjenje na travinju z živalmiPriloga KK: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Okolju prijazno gospodarjenje na travinju z živalmiPriloga LL: Gospodarjenje z naravovarstveno pomembnimi traviščiPriloga MM: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Gospodarjenje z naravovarstveno pomembnimi traviščiPriloga NN: Varovanje vodnih virovPriloga OO: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Varovanje vodnih virovPriloga PP: Ohranjanje krajinePriloga RR: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Ohranjanje krajinePriloga SS: Ohranjanje genskih virovPriloga TT: Plačila za izvajanje zahtev v okviru sheme Ohranjanje genskih virov Priloga UU: Seznam avtohtonih in tradicionalnih sort kmetijskih rastlin Obdobje usklajevanja PRP 16. 6. 2014 - 5. 12. 2014 V obdobju po oddaji prvega uradnega predloga na Evropsko komisijo (EK) je potekalo intenzivno usklajevanje z EK in hkrati preverjanje izvedljivosti s strokovnimi institucijami in socialnimi partnerji doma. Kot rezultat vseh razprav s strokovno in splošno javnostjo ter usklajevanj z EK je bil dne 5. 12. 2015 v formalno potrditev na EK poslan drugi uradni predlog PRP 2014–2020. Dne 9. 12. 2014 je potekala predstavitev drugega uradnega predloga PRP 2014–2020. Februarja 2015 pa je EK kot dokončen PRP 2014–2020 tudi potrdila. MKGP je sodeloval tudi pri pripravi Partnerskega sporazuma, ki je bil avgusta 2014 s strani Službe Vlade RS za razvoj in evropsko kohezijsko politiko posredovan na EK, ki ga je potrdila dne 30. 10. 2014. Drugi uradni predlog PRP 2014–2020 (z dne 5. 12. 2014) 3. Okoljsko poročilo3. Okoljsko poročilo - dodatek3. Predhodno vrednotenje18. Izjava M08.418.1 Izjava Organa upravljanja18.1 Izjava plačilne agencije18.2 Izjava M08.418.2 Izjava M1018.2 Izjava M1118.2 Izjava M1318.2 Izjava M1418.2 Izjava M19M10 Modelni izračun M11 Izhodišča EKOM11 Metodologija EKOM13 Modelne kalkulacijeM13 Opisi OMDM14 Metodologija kalkulacije Obdobje tehničnega usklajevanja PRP 5. 12. 2014 – 21. 1. 2015 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je 21. 1. 2015 na Evropsko komisijo posredovalo tretji uradni predlog PRP 2014-2020. V tem predlogu so upoštevane tehnične pripombe, ki jih je podala Evropska komisija. Tretji uradni predlog PRP 2014–2020 (z dne 21. 1. 2015) Izhodišča za ukrep M11.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M08 1.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M08 2.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M10.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M11.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M13.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M14.pdf Izjava neodvisnega organa o ustreznosti in natančnosti izračunov ukrepa M19.pdf Izjava OU o preverljivosti in možnosti kontrole.pdf Izjava PA o preverljivosti in možnosti kontrole.pdf Kombinacije med ukrepoma M10 in M11.pdf Kombinacije za ukrep M10.pdf Metodologija kalkulacije za ukrep M14.pdf Metodologija za ukrep M11.pdf Modelne kalkulacije za ukrep M13.pdf Okoljsko poročilo.pdf Okoljsko poročilo - dodatek.pdf Opis postopka priprave okoljskega poročila.pdf Odločba o sprejemljivosti vpliva PRP 2014-2020 na okolje.pdf Okvirni načrt usposabljanj.pdf Opis območji za ukrep M13.pdf Predhodno vrednotenje Programa razvoja podeželja za Slovenijo 2014-2020.pdf Upoštevanje ugotovitev revizij.pdf 13. 2. 2015: Končna potrditev PRP Evropska komisija je dne 13. 2. 2015 uradno potrdila Program razvoja podeželja 2014–2020 (PRP) tudi za Slovenijo. Slovenija je tako v skupini prvih držav članic, ki bodo lahko začele izvajati ukrepe novega programskega obdobja. Finančno ta potrditev za razvoj slovenskega kmetijstva in podeželja pomeni dobrih 1,1 milijarde evrov, od tega bo Slovenija prejela 838 milijonov evrov iz proračuna EU. potrjen PRP 2014–2020 s strani Evropske komisije (z dne 13. 2. 2015) Domov Javni razpisi Ukrepi M1 - Prenos znanja in dejavnosti informiranja M1.1 - Podpora za dejavnosti poklicnega usposabljanja in pridobivanja spretnosti M1.2 - Podpora za demonstracijske aktivnosti in ukrepe informiranja M2 - Službe za svetovanje, službe za pomoč pri upravljanju kmetij in službe za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah M2.1 – Podpora za pomoč pri uporabi storitev svetovanja M3 - Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila M3.1 - Podpora za novo sodelovanje v shemah kakovosti M3.2 - Podpora za dejavnosti informiranja in promocije, ki jih izvajajo skupine proizvajalcev na notranjem trgu M4 - Naložbe v osnovna sredstva M4.1 - Podpora za naložbe v kmetijska gospodarstva M4.2 - Podpora za naložbe v predelavo/trženje in/ali razvoj kmetijskih proizvodov M4.3 - Podpora za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, posodabljanjem ali prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva M6 - Razvoj kmetij in podjetij M6.1 - Pomoč za zagon dejavnosti za mlade kmete M6.3 - Pomoč za zagon dejavnosti, namenjena razvoju majhnih kmetij M6.4 - Podpora za naložbe v vzpostavitev in razvoj nekmetijskih dejavnosti M7 - Osnovne storitve in obnova vasi na podeželskih območjih M7.3 - Podpora za širokopasovno infrastrukturo, vključno z njeno vzpostavitvijo, izboljšanjem in razširitvijo, pasivno širokopasovno infrastrukturo ter zagotavljanje dostopa do širokopasovnega interneta in rešitev v zvezi z e-upravo M8 - Naložbe v razvoj gozdnih območij in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje M8.4 - Podpora za odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov ter naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov Odprava škode in obnova gozdov po naravni nesreči Ureditev gozdnih vlak, potrebnih za izvedbo sanacije gozdov M8.6 - Podpora za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdnih proizvodov Naložbe v nakup nove mehanizacije in opreme za sečnjo in spravilo lesa Naložbe v pred industrijsko predelavo lesa M9 - Ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev M9.1 - Ustanavljanje skupin in organizacij proizvajalcev v kmetijskem in gozdarskem sektorju M10 - Kmetijsko-okoljska-podnebna plačila M10.1 - Plačilo kmetijsko-okoljskih-podnebnih obveznosti M10.2 - Podpora za ohranjanje, trajnostno rabo in razvoj genskih virov v kmetijstvu M11 - Ekološko kmetovanje Podukrep 11.1 - Plačila za preusmeritev v prakse in metode ekološkega kmetovanja Podukrep 11.2 - Plačila za ohranitev praks in metod ekološkega kmetovanja M13 - Plačila območjem z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami M13.1 - Izplačilo nadomestil v gorskih območjih M13.2 - Izplačilo nadomestil za druga območja, ki imajo pomembne naravne omejitve M13.3 - Izplačilo nadomestil za druga območja s posebnimi omejitvami M14 - Dobrobit živali M14.1 - Plačilo za dobrobit živali M16 - Sodelovanje Tehnološki razvoj v kmetijstvu, gozdarstvu in živilstvu Kratke dobavne verige in lokalni trgi Okolje in podnebne spremembe Socialna diverzifikacija M19 - Podpora za lokalni razvoj v okviru pobude LEADER M19.1 - Pripravljalna podpora M19.2 - Podpora za izvajanje operacij v okviru strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost M19.3 - Priprava in izvajanje dejavnosti sodelovanja lokalne akcijske skupine M19.4 - Podpora za tekoče stroške in stroške animacije Merila za izbor operacij Arhiv meril za izbor operacij Označevanje aktivnosti Zakonodaja Evropska zakonodaja Slovenska zakonodaja Spremljanje in vrednotenje Odbor za spremljanje Spremljanje Vrednotenje Monitoringi Bodite obveščeni INFO točke Naročite se na e-novice Članstvo in sodelovanje Spletni forum ARSKTRP in MKGP Javna razprava Mreža za podeželje Sofinanciranje aktivnosti Mreže za podeželje Video objave Primeri projektov Zbirke projektov Vsebina PRP 2014-2020 Arhiv Arhiv PRP 2007-2013 O Programu razvoja podeželja 2007-2013 Spremljanje in vrednotenje PRP 2007-2013 Nadzorni odbor Letna poročila o napredku Vrednotenje PRP 2007-2013 Knjižnica Napovednik dogodkov 22.06 - 28.06.2017 Predstavitve in delavnice za prvi javni razpis za podukrep 16.4 - Vzpostavitev in razvoj kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov in za prvi javni razpis za podukrep 16.9 - Diverzifikacija dejavnosti na kmetiji


text: Ker se Centara Grand Beach Resort Phuket nahaja v centru Karon, je to idealen kraj za raziskovanje Phuket. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Plaža Karon , Park dinozavrov, Trening tajskega boksa. Centara Grand Beach Resort Phuket nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Med bivanjem v tem krasnem hotelu lahko gostje uživajo v sobna postrežba, pralnica, restavracija, sef, 24-urna sobna strežba. Gostje lahko izbirajo med 262 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z bazen (otroški), fitness center, parna kopel, masažna kad, vodni športi (nemotorizirani). Centara Grand Beach Resort Phuket je idealna in priročna izbira za bivanje v Phuket, saj popotniki v njem najdejo udobje in domačnost. Please note that children are not allowed to stay at the following room types: - Premium Deluxe Ocean Facing - Premium Spa Deluxe room


text: 1898 (MDCCCXCVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 1. januar - z začetkom obratovanja prve mestne termoelektrarne se prične elektrifikacija Ljubljane. 13. januar - pariški časnik L'Aurore objavi Zolajevo odprto pismo »J'Accuse...!«, v katerem avtor obtoži francoskega predsednika krivične obravnave Alfreda Dreyfusa v aferi Dreyfus. 15. februar - v pristanišču Havane na Kubi v še vedno nepojasnjenih okoliščinah eksplodira in potone ameriška bojna ladja USS Maine in sproži špansko-ameriško vojno dva meseca kasneje. 16. marec - predstavniki petih kolonij na konferenci v Melbourneu sprejmejo ustavo, ki postane temelj Avstralske zveze. 26. marec - v Južni Afriki je ustanovljen rezervat za divjad Sabie, zdaj Narodni park Kruger. 25. april - špansko-ameriška vojna: Združene države Amerike razglasijo vojno proti Španiji; pri tem Kongres izjavi, da vojno stanje traja že od 21. aprila. 7.–9. maj - general Fiorenzo Bava Beccaris ukaže vojakom streljati na množico, ki protestira proti naraščajočim cenam hrane v Milanu, v pokolu je ubitih več sto protestnikov. 7. junij - kemika William Ramsay in Morris Travers odkrijeta neon. 9. junij - Združeno kraljestvo podpiše pogodbo s Kitajsko o 99-letnem najemu ozemlja Hong Konga. 12. junij - Filipini razglasijo neodvisnost od Španije. 21. junij - špansko-ameriška vojna: Združene države Amerike osvojijo Guam, svoje prvo čezmorsko ozemlje. 7. julij - Združene države Amerike priključijo Havaje. 20. avgust - v Švici je odprta gorska železniška proga Gornergrat med Zermattom in vrhom Gornergrat. 2. september - britansko-egiptovske sile pod vodstvom Horatia Kitchenerja porazijo sudansko plemensko vojsko v bitki pri Omdurmanu in vzpostavijo britansko dominacijo nad ozemljem današnjega Sudana. 10. september - italijanski anarhist Luigi Lucheni izvede atentat na avstrijsko cesarico Elizabeto v Ženevi. 21. september - kitajska cesarica-vdova Cixi izvede državni udar in konča obdobje reform mladega cesarja Guangšuja. 1. oktober - v novozgrajenem mariborskem Narodnem domu začne delovati Posojilnica. 10. december - s podpisom pariškega sporazuma se konča špansko-ameriška vojna; sporazum pomeni dokončen zaton Španskega imperija in začetek vzpona ZDA kot svetovne velesile. 26. december - Marie in Pierre Curie objavita odkritje radioaktivnega elementa radija. Neznan datum s prevzemi in združitvami prevzame podjetje Standard Oil Johna D. Rockefellerja nadzor nad 84 % ameriške nafte in večino cevovodov. ustanovljeno je Kmetijsko kemijsko preskuševališče za Kranjsko, predhodnik današnjega Kmetijskega inštituta Slovenije. Rojstva 11. februar - Leó Szilárd, madžarsko-ameriški fizik († 1964) 14. februar - Fritz Zwicky, švicarski astronom († 1974) 4. marec - Georges Dumézil, francoski filolog in zgodovinar († 1986) 23. marec - Louis Adamič, slovensko-ameriški pisatelj, prevajalec († 1951) 3. maj - Golda Meir, izraelska predsednica vlade († 1978) 17. maj - Lama Anagarika Govinda (Ernst Lothar Hoffman), nemški tibetanski budistični filozof († 1985) 19. julij - Herbert Marcuse, nemško-ameriški sociolog, filozof († 1979) 27. julij - Mihail Agejev, ruski pisatelj († 1973) 29. julij - Isidor Isaac Rabi, ameriški fizik avstrijskega rodu, nobelovec 1944 († 1988) 5. avgust - Piero Sraffa, italijanski ekonomist († 1983) 26. avgust - Peggy Guggenheim, ameriška zbiralka umetnin († 1979) 3. oktober - Ivan Kern, slovenski admiral († 1991) 12. november - Leon Štukelj, slovenski telovadec, olimpionik († 1999) 22. december - Vladimir Aleksandrovič Fok, ruski fizik, matematik († 1974) 28. december - Carl-Gustav Arvid Rossby, švedsko-ameriški meteorolog († 1957) Smrti 14. januar - Lewis Caroll, angleški pisatelj, matematik (* 1832) 12. marec - Johann Jakob Balmer, švicarski fizik, matematik (* 1825) 27. marec - Ahmed Khan, indijski islamski družbeni reformator (* 1817) 30. julij - Otto von Bismarck, nemški državnik, kancler (* 1815) 28. november - Conrad Ferdinand Meyer, švicarski pisatelj (* 1825) 29. december - Janez Šubic starejši, slovenski slikar (* 1830)


Kateri termostat naj se izbere za talno ogrevanje - Zagrevanje 2020 Torej moramo vaditi. Po branju člankov v tem oddelku, boste verjetno presenečeni, da ugotovite, da namestitev vroče vode ni tako težka stvar, kot ste si morda že predstavljali. Trenutno se marmorni drobljeni kamni in marmorni čipi v industrijskem obsegu zelo pogosto uporabljajo za izdelavo betonsko-mozaičnih samorazlivnih tal - terrazzo.


april 2017 – KS Primskovo Objavljeno dne 28/04/2017 22/05/2017 Delovne zmage v KS Primskovo DELOVNE ZMAGE V KRAJEVNI SKUPNOSTI PRIMSKOVO, JEZERSKA CESTA, KRANJ Za praznik dela se lahko pohvali tudi KS Primskovo (Krajevna skupnost Primskovo) v MO Kranj. Organizator KS je v lanskem letu uspešno izpeljal beljenje v Domu krajanov Primskovo. Preberi več “Delovne zmage v KS Primskovo” Objavljeno dne 15/04/2017 04/10/2017 Objavljamo prispevek člana Sveta KS Primskovo, kateri ni bil objavljen v krajevnem glasilu KS Primskovo STIKI, čeprav je bil pravočasno poslan članici Sveta KS Primskovo, odgovorni za glasilo STIKI, ter v vednost odgovorni urednici in urednici priloge Gorenjskega glasa. Preberi več “STIKI, 14. 4. 2017 (neobjavljeni prispevek)” Objavljeno dne 13/04/2017 14/04/2017 KS Primskovo nima sprejetega finančnega načrta za leto 2016 To pomeni, da je poslovanje KS Primskovo na tem področju nezakonito in za to stanje je odgovoren predsednik Sveta KS Primskovo, to je IGNAC VIDMAR. Preberi več “KS Primskovo nima sprejetega finančnega načrta za leto 2016” Objavljeno dne 06/04/2017 09/06/2017 Opozarjamo na, milo rečeno, “čudno” prakso glede zapisnikov sej Sveta Krajevne skupnosti Primskovo. V nadaljevanju je priložen Zapisnik 3. seje Sveta. In sedaj navajamo, kaj je pri tem Zapisniku tako čudnega (bodite pozorni na datume): – seja je bila 8. 12. 2014 = ponedeljek – K 7.točki sklep 3: račun za klimo je bil izstavljen 10. 12. 2014 = sreda in plačan 9. 1. 2015; dokument transakcije ali plačilo zneska – KRAJEVNA SKUPNOST PRIMSKOVO plačala LEDO SERVIS IGNAC VIDMAR S.P. (glej spodaj pdf DOKAZ placilo_KS_Primskovo-LEDO_20150109.pdf) – Zapisnik je bil napisan šele 14. 12. 2014 = nedelja PDF dokaz: Zapisnik_3_seja_KS_Primskovo_200141208 PDF dokaz: placilo_KS_Primskovo-LEDO_20150109 Objavljeno dne 06/04/2017 06/04/2017 Merila za razdelitev sredstev za 2017 Objavljamo dokument z zadevo Merila za razdelitev sredstev za osnovno dejavnost, prireditve, sejnine in za najemnine prostorov v krajevnih skupnostih iz Proračuna Mestne občine Kranj za proračunsko obdobje 2017 – 1. obravnava PDF dokaz: Merila za razdelitev sredstev za 2017_01 Objavljeno dne 05/04/2017 14/04/2017 Proračun 2016 – brez sprejetega finančnega načrta za 2016 Objavljamo finančne odhodke KS Primskovo v letu 2016, torej v času, ko le-ta NI IMELA sprejetega finančnega načrta. To dejstvo je v svojem poročilu zapisal tudi pooblaščeni organ, Nadzorni odbor Mestne občine Kranj (povezava tukaj). PDF dokaz: AJPES PRS – KS Primskovo 2016 Objavljeno dne 04/04/2017 03/10/2017 POROČILO NADZORNEGA ODBORA MESTNE OBČINE KRANJ ZA LETO 2016 Obstaja Poročilo NO MOK, ki datira na 27. 2. 2017 Poročilo objavljamo, ogledate si ga lahko na spodnji povezavi. PDF dokaz: POROCILO NADZORNEGA ODBORA MESTNE OBCINE KRANJ ZA LETO 2016 KS Primskovo NIMA sprejetega finančnega načrta za 2016 Objavljeno dne 04/04/2017 05/06/2017 Ugotovitve KPK o poslovanju KS Primskovo – prvič Protikorupcijska komisija ima s KS Primskovo obilo dela Svetnica KS Primskovo, akademska igralka, ANDREJA STARE (je) dobi(la) v svojem mandatu dvakrat na leto lep kupček denarja. Preberi več “Ugotovitve KPK o poslovanju KS Primskovo – prvič”


Politika zasebnosti


text: 1823 (MDCCCXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Izhaja pesmarica Mihaela Barle: Krscsanszke nôve peszmene knige. 10. september - Simon Bolivar postane predsednik Peruja. 22. september - Joseph Smith ml. proglasi, da mu je Bog preko angela Moronija razodel, kje najti Zlate plošče, na podlagi katerih naj bi kasneje napisal Mormonovo knjigo 28. september - Papež Leon XII. nasledi papež Pija VII. kot 252. papež 2. december - Združene države Amerike razglasijo Monroejevo doktrino, po kateri bi bil vsak evropski poskus kolonizacije Amerike ali vmešavanje v politiko držav na tem ozemlju smatran kot agresija Rojstva 8. januar - Alfred Russel Wallace, britanski biolog, geograf in raziskovalec († 1913) 27. januar - Édouard Lalo, francoski skladatelj († 1892) 28. februar - Ernest Renan, francoski filozof († 1892) 16. april - Ferdinand Gotthold Max Eisenstein, nemški matematik († 1852) 24. april - Elija Benamozegh, italijanski judovski rabin in kabalist († 1900) 25. april - Abdulmedžid I., sultan Osmanskega cesarstva († 1861) 12. maj - John Russell Hind, angleški astronom († 1895) 21. junij - Jean Chacornac, francoski astronom († 1873) 10. september - Franc Kosar, slovenski teolog in filozof (* 1894) 8. oktober - Ivan Sergejevič Aksakov, ruski publicist in pesnik († 1886) 7. december - Leopold Kronecker, nemški matematik in logik († 1891) Smrti 26. januar - Edward Jenner, angleški zdravnik (* 1749) 24. februar - Friedrich Ludwig von Sckell, nemški krajinski vrtnar in arhitekt (* 1750) 10. april - Karl Leonhard Reinhold, avstrijski filozof (* 1757) 1. junij - Louis-Nicolas Davout, farancoski maršal (* 1770) 7. avgust - Matijaš Laáb, prevajalec in pisatelj gradiščanskih Hrvatov (* 1746) 11. september - David Ricardo, angleški ekonomist (* 1772) 17. september - Abraham Louis Breguet, švicarski horolog, urar, izumitelj in poslovnež (* 1747) 20. avgust - Pij VII., papež (* 1740)


kar vse ji vzemite, vse po čemer tako hrepenite, samo...