Proračun Evropske unije za leto 2012 potrjen Potem ko so se v petek, 18. novembra, Evropski parlament in države članice po dolgih pogajanjih dokončno sporazumeli o obsegu in prednostnih nalogah proračuna Evropske unije za leto 2012, so slednjega poslanci 1. decembra na glasovanju na plenarnem zasedanju tudi uradno potrdili. Glede na letošnje leto se bo proračun za izplačila povečal za 1,86 odstotka, kot so tudi zahtevale države, vse institucije pa so se zavezale, da bodo vanj namenile dodatna sredstva, če bo to potrebno. Če želite zvedeti več o tem, kako se je letos sprejemal proračun EU, potem preberite članke v tem dosjeju. Sommaire du dossier : - Poslanci o proračunu EU za leto 2012 - Parlament potrdil proračun EU za leto 2012 - Obseg proračuna EU za leto 2012 bo za slaba dva odstotka večji kot letos - Spravni postopek ali kako tik pred zdajci zbližati stališča o proračunu EU - Evropski proračun spodbuja rast in zaposlovanje - Parlament podprl evropski proračun za spodbujanje rasti v letu 2012 - Balzani: Proračun EU za leto 2012 bi moral biti usmerjen v razvoj - Poslanci zavračajo vladne reze v proračun EU za leto 2012 Poslanci o proračunu EU za leto 2012 Glede na letošnje leto se bo proračun za izplačila povečal za 1,86 odstotka, kot so tudi zahtevale države, vse institucije pa so se zavezale, da bodo vanj namenile dodatna sredstva, če bo to potrebno. Predsednik Parlamenta Jerzy Buzek je 1. decembra podpisal proračun Evropske unija za leto 2012, katerega obseg bo za 1,86 odstotka večji od letošnjega. Gre za 129,1 milijarde evrov v izplačilih in 147,2 milijarde evrov v zavezah. Povprašali smo poslance iz različnih političnih skupin, kaj menijo o proračunskem dogovoru z državami EU. So prednostne naloge dobile dovolj denarja? "Nekaj denarja smo lahko preusmerili v programe, ki spodbujajo rast in konkurenčnost, kakor zahteva tudi strategija EU 2020. EU lahko dodano vrednost v teh težkih časih ponudi predvsem pri razvoju in inovacijah," je menil nemški poslanec Alexander Alvaro (ALDE). "Potrebujemo prestrukturiranje proračuna, predvsem potrebujemo proračun z lastnimi sredstvi, tako da ne bomo odvisni od držav članic. Potrebna je tudi strategija vlaganj v ekologijo," pa je dejal poslanec francoskih Zelenih Daniel Cohn-Bendit. "Za izplačila bi morali nameniti več, saj se dolgoročno proračunski okvir 2007-2013 bliža koncu. Menim, da bomo morali proračun popravljati, da bomo lahko poravnali obveznosti za evropske sklade," je napovedal portugalski poslanec José Manuel Fernandes (EPP). "Premalo denarja je namenjenega pomoči nerazvitim državam. Vsako leto prosimo za več denarja za Palestino, nove demokracije v severni Afriki, financiranje strategije EU 2020," pa je kritizirala Španka Eider Rubial Gardiazábal (S&D). "Predstavili smo konkretne predloge, kako razporediti denar, da bi bolj pomagali malim in srednje velikim podjetjem in manj razvitim evropskim regijam. Vlade EU so vsilile minimalen proračun za minimalno Evropo," pa je prepričan Portugalec Miguel Portas (GUE/NGL). "Strinjam se s proračunom, ki državljanov ne obremenjuje preveč. Veseli smo, da so majhna in srednje velika podjetja ter kmetijstvo dobila denar, ki ga potrebujejo, obžalujemo pa, da več denarja ni dobila agencija za zaščito zunanjih meja EU Frontex," pa je dejal Claudio Morgantini (EFD, Italija). Kje bi morala EU varčevati? "Omejen proračun EU zahteva inteligentno trošenje. Parlament je uspel prihraniti 74 milijonov z varčevanjem in reorganizacijo. Prihranili bi še več, če ne bi imeli potujočega cirkusa med Brusljem in Strasbourgom," je pojasnil Alvaro. "Ne vidim več prostora za proračunske reze. Vse institucije so se potrudile zmanjšati administrativne stroške," pa 1000 je menil Fernandes. "Evropski proračun je v bistvu investicijski proračun," je opozorila Gardiazabalova in poudarila, da so socialisti zaradi tega proti njegovemu pretiranemu krčenju. "Zadovoljni smo z zmanjšanjem administrativnih stroškov, še več pa bi lahko privarčevali, če bi imel Parlament namesto treh sedežev samo enega," je menil Morganti, medtem ko je Portas kritiziral trošenje za vojaške in varnostne namene, pa tudi za Frontex. Neprimerne se mu zdijo tudi izvozne podpore za kmetijske izdelke, ki škodijo državam v razvoju. Parlament potrdil proračun EU za leto 2012 Evropski parlament je v četrtek sprejel končni obseg in prednostne izdatke proračuna Unije za leto 2012, v skladu z dogovorom, ki so ga pogajalci Parlamenta in držav članic dosegli 18. novembra. Parlamentarci so svoje predloge osredotočili na rast, inovacije, zaposlovanje, nadzor zunanje meje, upravljanje migracij in podporo demokratičnemu razvoju v arabskem svetu. Države članice so te predloge v končnem besedilu podprle. Proračun je bil sprejet s 453 glasovi za, 124 proti in 26 vzdržanimi glasovi. Omejeno zvišanje izplačil Glede na letošnje leto se bo proračun za izplačila povečal za 1,86 odstotka, kot so tudi zahtevale države, vse institucije pa so se zavezale, da bodo vanj namenile dodatna sredstva, če bo to potrebno. Za izplačila bo tako namenjenih 129,1 milijarde evrov, sredstva za proračunske obveznosti, ki odražajo dolgoročne politične prednostne naloge, pa se bodo povečala za 3,8 odstotka na 147,2 milijardi evrov. Vodja parlamentarne delegacije v spravnem postopku Alain Lamassoure (ELS, FR) je glede sporazuma poudaril: "V kriznih časih smo uspeli zmanjšati stroške poslovanja in hkrati ohraniti rast in konkurenčnost." Obenem 4000 je bil kritičen do zahtev Sveta, ki je preveč pozornosti namenjal izplačilom in pozabljal na obveznosti, zato jih je bilo treba uskladiti. Po njegovem mnenju se lahko prispevke držav članic v skupni proračun zmanjša samo tako, da se jih nadomesti z lastnimi viri EU. "Če ne bo sporazuma o lastnih virih, tudi ne bo sporazuma o večletnem finančnem okviru," je dejal. Poročevalka za večino predloga Francesca Balzani (S&D, IT) je pozdravila sprejetje prednostnih nalog Evropskega parlamenta ter opozorila, da sredstva za izplačila morda ne bodo zadostovala.. José Manuel Fernandes (ELS, PT), poročevalec za upravne izdatke, ki znašajo nekaj manj kot 6 odstotkov proračuna, meni, da sprejeti predlog zagotavlja ravnotežje med varčevanjem in potrebami uprave. Proračune institucij so temeljito pregledali, zvišanje bo samo enoodstotno, kar je manj od inflacije. Komisar za proračun Janusz Lewandowski je pozdravil izid in zavezanost institucij za zmanjšanje izdatkov in opozoril, da bo sprejeto zvišanje morda prenizko, saj je treba upoštevati, da se končuje večletni finančni okvir, ko je treba poravnati številne obveznosti iz minulih let. Program za raziskave jedrske fuzije (ITER) Za ITER, poskusni fuzijski reaktor na jugu Francije, bo namenjenih dodatnih 100 milijonov evrov., za njegovo dokončanje pa bo treba v prihodnosti nameniti še veliko dodatnega denarja, o čemer bodo v odboru za proračun potekale še burne razprave. Povečanje proračuna za leto 2011 Parlament in Svet sta se tudi dogovorila o rešitvi problema pomanjkanja sredstev v letošnjem proračunu, zaradi česar je morala Komisija ustaviti plačevanje računov za raziskovalne in socialne projekte. Zanje bo namenjenih dodatnih 200 milijonov evrov. Naslednji teden bo odbor za proračun glasoval o novem predlogu popravka letošnjega proračina - solidarnostni sklad EU namreč rabi dodatnih 38 milijonov evrov za pomoč žrtvam potresa v španski Lorci in poplav v italijanski pokrajini Veneto. Obseg proračuna EU za leto 2012 bo za slaba dva odstotka večji kot letos Projekt jedrske fuzije ITER na jugu Francije si lahko obeta 100 milijonov evrov dodatnega denarja. ©BELGA_AFP_B.HORVAT Pogajalci Evropskega parlamenta in držav EU so 18. novembra zvečer v okviru spravnega postopka dosegli dogovor o povečanju obsega proračuna EU za 1,86 odstotka v letu 2012. Prihodnje leto bo tako na voljo 129,1 milijarde evrov za izplačila in 147,2 milijarde evrov za zaveze. "Ta proračun je dokaz za to, da se lahko ustanove EU v težkih časih sporazumejo o proračunski disciplini in vlaganjih v rast," je dejal predsednik odbora za proračun, francoski poslanec Alain Lamassoure (EPP). V skladu z zahtevami držav EU bo rast izplačil iz evropskega proračuna omejena, bodo pa Parlament in vlade v teku leta preverili, ali je proračun realističen in če potrebuje popravke. Države so sicer podprle prednostne naloge Parlamenta na področjih rasti, zaposlovanja, inovacij, mejnega nadzora, politike priseljevanja in podpore demokratičnim revolucijam v arabskem svetu. Združiti javnofinančno disciplino z vlaganji v rast "Prednostne naloge smo izbrali zelo skrbno, zato sem vesela, da jih je Svet sprejel," je ob tem dejala italijanska poslanka Francesca Balzani, poročevalka o proračunu EU za naslednje leto. Gre za prvi proračun, ki v resnici podpira strategijo EU2020 za rast in inovacije, je poudarila in dodala, da proračun pomeni več denarja za razvoj, izobraževanje in konkurenčno Evropo. Po besedah portugalskega poslanca Joseja Manuela Fernandesa (EPP), ki je bil odgovoren za administrativni del proračuna, so se pri slednjem poslanci odločili za varčevanje. Za administracijo sicer gre šest odstotkov proračuna EU, v naslednjem letu pa bo obseg sredstev za administracijo za en odstotek večji od letošnjega. Realno se bo tako administrativni proračun prihodnje leto zmanjšal, pravi poslanec. 100 milijonov evrov več denarja bo dobil projekt jedrske fuzije ITER, dodatnih 200 milijonov evrov pa bo šlo za projekte v okviru Evropskega socialnega sklada Več : Spravni postopek ali kako tik pred zdajci zbližati stališča o proračunu EU Če bo šlo vse po načrtih, bo Parlament o proračunu glasoval na plenarnem zasedanju v Bruslju med 30. novembrom in 1. decembrom. ©Belga/Xinhua Mnenja o tem, kakšen bi moral biti proračun EU v času, ko je potrebno varčevanje v javnih financah, se med državami EU in Parlamentom razlikujejo. Medtem ko želijo prve obseg proračuna za naslednje leto kar najbolj omejiti, pa je večina poslancev prepričanih, da bi moral proračun zagotoviti ustrezno financiranje evropskih politik. Svet EU in Parlament imata sedaj do konca meseca čas, da dosežeta kompromis. Sprejemanje proračuna se sicer v EU začne aprila, ko Evropska komisija Parlamentu in državam EU predlaga svoj osnutek proračuna za naslednje leto. Do oktobra tako Svet EU kot Parlament oblikujeta svoja pogajalska izhodišča in pogajanja se lahko začnejo. Spravni postopek je zadnja faza teh pogajanj. Kakšne so razlike v stališčih? Parlament želi v letu 2012 proračun v obsegu 133,1 milijarde evrov, 5,2 odstotka več kot letos. Države članice želijo za 4,06 milijarde manjši obseg proračuna. Velja poudariti, da izračuni Evropske komisije kažejo, da bi se moral obseg proračuna v primerjavi z letošnjim letom v letu 2012 povečati za 4,9 odstotka, če želi EU poravnati vse svoje obveznosti. Seveda pa proračunska pogajanja ne potekajo samo o obsegu proračuna, ampak tudi o prednostnih nalogah, ki naj bi bile financirane. Tako želi Parlament povečati obseg sredstev za pomoč Palestincem, več denarja bi namenil tudi za vlaganja v rast in ustvarjanje novih delovnih mest, Svet EU pa si želi skoraj vsa sredstva za raziskave in razvoj nameniti za prestižni projekt jedrske fizije ITER. O vsem tem teče beseda v pogajanjih v okviru spravnega postopka, kjer velja: nič ni dogovorjeno, dokler ni dogovorjeno vse. Kako poteka spravni postopek? pogajanja potekajo v okviru spravnega odbora, ki je sestavljen iz predstavnikov vseh 27 držav članic EU in enakega števila evropskih poslancev, seje so predvidene za 8. in 18. november vzporedno potekajo še razprave v okviru trialoga med Komisijo, Svetom in Parlamentom, seje so predvidene za 3. in 14. november spravni odbor ima tri tedne časa, da pride do dogovora, rok je pričel teči 1. novembra če v tem času do dogovora ne pride, mora Komisija predložiti nov predlog proračuna Parlament lahko proračun sprejme tudi, če Svet EU zavrne dogovor iz spravnega odbora če tako Svet kot Parlament zavrneta dogovor iz spravnega odbora, mora Komisija predložiti nov predlog proračuna Če bo šlo vse po načrtih, bo Parlament o proračunu glasoval na plenarnem zasedanju v Bruslju med 30. novembrom in 1. decembrom, možno pa je tudi, da bo glasovanje potekalo na decembrskem plenarnem zasedanju v Strasbourgu med 12. in 15. decembrom. Evropski proračun spodbuja rast in zaposlovanje Parlament želi, da bi proračun EU več sredstev namenil za ustvarjanje novih delovnih mest. . ©Belga/Photoshot Evropski parlament meni, da bo EU naslednje leto potrebovala 133,1 milijarde evrov, da bo lahko izpolnila svoje zaveze. To je za 4,06 milijarde več, kot so pripravljene porabiti države EU. V glasovanju o proračunu 26. oktobra so poslanci zahtevali znatno več denarja za raziskave in razvoj, regionalno politiko in ukrepe za spodbujanje gospodarskega okrevanja. Tudi za zunanje odnose EU bi poslanci namenili več denarja, predvsem za pomoč Palestini. Sicer izdatki proračuna EU padejo v naslednje kategorije: Vzdržna gospodarska rast (poglavji 1a in 1b): raziskave in razvoj, izobraževanje in izpopolnjevanje, evropsko transportno omrežje (ceste in železnice), spodbujanje razvoja manj razvitih regij EU Kmetijstvo in okolje (poglavje 2): skupna kmetijska politika EU, skupna ribiška po 1000 litika EU, razvoj podeželja in okoljski ukrepi Svoboda, varnost, pravica, državljanstvo (poglavje 3): pravosodje in notranje zadeve, zaščita meja, politika priseljevanja, javno zdravje, zaščita potrošnikov, kultura, mladinska politika, dialog z državljani Zunanje zadeve (poglavje 4): zunanja politika EU Administracija (poglavje 5): sem spadajo vsi administrativni stroški, od plač zaposlenih v evropskih institucijah do stroškov vzdrževanja in najemanja stavb. Parlament podprl evropski proračun za spodbujanje rasti v letu 2012 Prešolanje je eden izmed ukrepov, ki jih v državah EU financirajo z evropskimi sredstvi. ©European Union Evropski poslanci so 26. oktobra sprejeli stališče do predloga proračuna za Unije za leto 2012, s katerim se zavzemajo za rast, zaposlovanje in inovacije ter podporo razvoju in demokraciji v sosednjih državah. Novembra se tako začne 21-dnevno "spravno" obdobje pogajanj med Parlamentom in Svetom o končnem predlogu proračuna. Sestanki so predvideni 8. in 18. novembra, trialogi pa 3., 10. in 14. novembra. Če bosta instituciji dosegli dogovor, bo proračun lahko sprejet že 1. decembra na zasedanju Evropskega parlamenta v Bruslju. Vlaganja v raziskave in razvoj ter kohezijske in strukturne sklade Proračunska razdelka, kjer se predvideva največje povišanje sredstev za plačila, sta raz 4000 iskave in razvoj (za 10,35 odstotka), ter kohezijski in strukturni skladi (za 8,8 odstotka). Gre za politike, ki se izvajajo predvsem z dolgoročnimi investicijskimi projekti, ti pa so zdaj, ko teče peto leto večletnega finančnega okvira, v polnem zagonu, zato je treba izplačati načrtovane obveznosti. Zvišanje je predvideno tudi za razdelek območje svobode, varnosti in pravice (dodatnih 6,84 odstotka), ker so potrebe za upravljanje s tokovi beguncev in migrantov vse večje, v zvezi s tem pa je treba okrepiti tudi pomorski nadzor v Sredozemlju. Pri razdelkih konkurenčnost za rast in zaposlovanje ter EU kot globalni partner, se Parlament zavzema le za nekoliko višjo porabo od prvotnega predloga Komisije. Precej poslancev je bilo kritičnih do Sveta zaradi nedoslednosti v stališču do predloga proračuna Komisije. Predlagana sredstva za nove evropske finančne nadzorne organe in agencijo Frontex, namreč ne zadostujejo za njihovo normalno delovanje, ki naj bi bilo sicer prednostna naloga. Raziskave, inovacije in izobraževanje (razdelek 1a) Francesca Balzani (S&D, IT), poročevalka za predlog proračuna, je poudarila, da so investicije, nujno potrebne za zagotovitev prihodnje rasti in zaposlovanja. Parlament je sledili njenim priporočilom in zato predlagal zvišanje porabe za programe v okviru EU 2020 Parlamentarci se ne strinjajo s financiranjem evropskega projekta za jedrsko fuzijo ITER iz sredstev, predvidenih za 7. okvirni raziskovalni program, kot predlagata Komisija in Svet. Ker se je projekt začel v tem večletnem finančnem okviru, poslanci menijo, da bi morala biti financirana s svežim denarjem, in ne s financiranjem, ki iz drugih raziskovalnih projektov. Kohezijska politika (razdelek 1b) Čeprav so se države članice zavzemale za zmanjšanje, Parlament zagovarja predlog Komisije za povišanje sredstev, namenjenih približevanju stopnje razvitosti evropskih regij. Kmetijstvo in okolje (razdelek 2) Parlament predlaga dodatnih 250 milijonov evrov za nujni sklad pomoči proizvajalcem sadja in zelenjave. Denar bi bil namenjen za preprečevanje prihodnjih kriz, kot je bil izbruh bakterije Ehec, in nadomestila pridelovalcem ob morebitnih finančnih posledicah. Evropski poslanci odločno zagovarjajo program "Brezplačna hrana za revne v Evropi", ki omogoča oblikovanje intervencijskih zalog hrane, vendar Svet blokira sprejem nove pravne podlage za njegovo nadaljevanje. Svoboda, varnost, pravičnost in državljanstvo (3a in 3b) Parlamentarci se ne strinjajo z zmanjšanjem sredstev za financiranje Evropskega sklada za begunce, Evropski sklada za vračanje in Sklada za zunanje meje (skupno 45 milijonov evrov), kot predlaga Svet. Proračun agencije za nadzor zunanjih meja Frontex bi bilo treba povečati za 25 milijonov v rezervi, saj bi morda bilo treba še dodatno povečati pomorski nadzor v Sredozemlju in nadzor na grško-turške kopenske meje. Oktobra je bil prav v ta namen sprejet rebalans proračuna za leto 2011 in poslanci menijo, da se razmere do konca leta ne bodo korenito izboljšale. Zunanje zadeve (razdelek 4) Po mnenju poslancev bi bilo treba za pomoč Palestini, mirovni proces na Bližnjem vzhodu in agencijo Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA) nameniti dodatnih 100 milijonov evrov. Odobrili so tudi dodatnih 27 milijonov za instrument sodelovanja z Azijo in Latinsko Ameriko, 3 milijone za opazovanje volitev in 3 milijone za turško skupnost na Cipru. Sredstva naj bi dobili z zmanjšanjem na postavkah, kot so policijska misija EU v Afganistanu in nujne ukrepe v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). Uprava (razdelek 5) José Manuel Fernandes (ELS, PT), poročevalec za proračun Evropskega parlamenta in drugih institucij, je predlagal dodatna znižanja proračuna Parlamenta. Zvišanje naj tako v primerjavi z letošnjim letom ne bi preseglo 1,44 odstotka, hkrati pa bi bil denar porabljen bolj učinkovito, saj bodo v to vsoto zajeti tudi stroški za novih 18 poslancev, ki bodo v Parlament vstopili v skladu z Lizbonsko pogodbo. Brez te obveznosti bi bilo zvišanje stroškov dejansko samo 0,8-odstotno. Poslanci nameravajo denar prihraniti pri postavkah za prevajanje in tolmačenje, z organizacijskimi spremembami in zmanjšanjem potnih stroškov za 5 odstotkov, kot na primer z manj poslovnimi leti. Vsa nadomestila poslancem bodo ostala zamrznjena na ravni iz leta 2011. Več : - Sprejeto besedilo bo na voljo tukaj (26. 10. 2011) - Video posnetek razprave (26. 10. 2011) - Predlog Komisije za proračun 2012 (v angleščini): - Draft resolution: - Evropski proračun: za kaj gre? - Deset dejstev o proračunu EU (v angleščini) - Poročevalka za splošni proračun za leto 2012 Francesca BALZANI (S&D, IT): - Poročevalec za druge oddelke José Manuel FERNANDES (ELS, PT): Balzani: Proračun EU za leto 2012 bi moral biti usmerjen v razvoj Današnje glasovanje o proračunu EU za leto 2012 v Evropskem parlamentu pomeni začetek zadnje faze pogajanj med Parlamentom in državami EU o obsegu sredstev, ki bodo uniji na voljo prihodnje leto. Poročevalka, italijanska poslanka Francesca Balzani (S&D) meni, da bi moral proračun EU spodbujati gospodarsko rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest. Države EU morajo to finančno ustrezno podpreti kljub časom, ki zahtevajo varčevanje, poudarja. Katere so glavne razlike v mnenjih med Parlamentom in Svetom EU v zvezi s proračunom unije za leto 2012? Spodbujanje pametne, vzdržne in vključujoče gospodarske rasti, ki bo ustvarila delovna mesta visoke kakovosti, je cilj, ki ga je potrdilo vseh 27 članic EU, ko so se zavezale k uresničevanju strategije EU 2020. S slednjo želimo vzpostaviti pogoje za gospodarsko okrevanje in ponuditi konkreten odgovor na to, kako premagati krizo. Evropski parlament meni, da je treba z vlaganji začeti zdaj in jih ne odlagati na poznejši čas. Za nekatere ukrepe je denarja premalo, medtem ko bi morali ravno zdaj uresničevanje strategije pospešiti. Svet EU se zaveda pomena strategije EU 2020, vendar pa zaradi omejitev, ki jih državam nalaga varčevanje v javnih financah, te strategije ni pripravljen ustrezno financirati. Kako daleč vsaksebi so stališča Parlamenta in držav EU? Za koliko milijard evrov gre? Gre za 1,5 milijarde evrov v zavezah in 4 milijarde v plačilih. Parlament želi 147,766 milijarde evrov v zavezah in 133,143 v plačilih, medtem ko Svet EU vztraja pri 146,254 milijarde v zavezah in 129,088 v plačilih. Svet EU je julija zahteval realno zamrznitev proračuna za naslednje leto, saj bi po njegovem mnenju njegov obseg lahko zrasel le toliko, kolikor je napovedana stopnja inflacije, torej dva odstotka. Menite, da je to stališče upravičeno, še posebej v času varčevanja? Vsakoletni evropski proračun je del sedemletnega finančnega okvira, ki vsebuje ocene o tem, koliko denarja bo potrebnega za evropske programe. Predlog Evropskega parlamenta o proračunu EU za naslednje leto spoštuje že sprejete zaveze, na voljo pa daje tudi sredstva za pospešeno izvajanje programov, ki se iztekajo. Po mnenju Parlamenta stopnja inflacije ne bi smela biti merilo, ko se odloča o obsegu proračuna, še posebej ne dve leti pred iztekom dolgoročnega finančnega okvira. Lizbonska pogodba je EU dala nove pristojnosti, države članice pa menijo, da bi morala unija več dela opravljati z manj denarja. Ali rezerve obstajajo? Vse institucije bodo morale varčevati, denar bo treba tudi bolje razporediti med različne aktivnosti. Kljub temu bo Parlament skušal zagotoviti dovolj denarja za uresničevanje strategije EU 2020 in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest. Poslanci zavračajo vladne reze v proračun EU za leto 2012 Pogajanja med Parlamentom in Svetom EU se vrtijo predvsem okoli obsega proračuna EU za naslednje leto. ©BELGA_KEYSTONE_Martin Ruetschi Strategija EU2020 ne bi smela biti žrtev prizadevanj za zmanjšanje zadolževanja, saj so vlaganja v rast potrebna zato, da se Evropa izkoplje iz krize, je stališče članov odbora za proračun o proračunu EU za leto 2012 povzela poročevalka, italijanska poslanka Francesca Balzani (S&D). S tem so poslanci v sredo zavrnili zahteve vlad EU po zamrznitvi obsega evropskega proračuna za naslednje leto. Poslanci so se tako strinjali, da bi moralo biti za uresničevanje strategije EU2020 za vlaganja v rast namenjenih 30 milijonov več denarja, kot jih je v svojem prvem osnutku proračuna predvidela Evropska komisija, 26-milijonsko krčenje pa so predlagali za skupno zunanjo in varnostno politiko, zmanjšati je treba po njihovem mnenju tudi izdatke za administracijo v Parlamentu. Z vladami se poslanci niso strinjali tudi pri obsegu sredstev za kohezijsko politiko: Svet EU je namreč predlagal njihovo zmanjšanje, poslanci pa so v nasprotju s tem podprli prvotni predlog Komisije. Sicer je odbor za proračun zahteval 250 milijonov evrov dodatnih sredstev za pridelovalce sadja in zelenjave, da bi se lahko ti bolj učinkovito soočili s krizami, kakršna je bila letos epidemija nevarne bakterije EHEC. 100 milijonov več si lahko obetajo Palestinci, medtem ko želijo za agencijo za varovanje zunanjih meja Frontex poslanci nameniti 25 milijonov evrov več denarja. Kako potekajo pogajanja o proračunu EU? Evropska komisija je osnutek proračuna predstavila aprila letos, v katerem je za leto 2012 predvidela 147,4 milijarde evrov izdatkov v zavezah (3,7 odstotka več kot leta 2011) ter 132,7 milijarde evrov izdatkov v izplačilih (4,9 odstotka več kot leta 2011). Razlika med zavezami in izplačili je ta, da zaveze niso nujno izplačane v tekočem letu, medtem ko gredo vsa izplačila iz evropskega proračuna v tekočem letu. Kot delež evropskega bruto nacionalnega proizvoda (BNP) predstavljajo predlagane zaveze evropskega proračuna za leto 2012 1,12 odstotka, plačila pa 1,01 odstotek. Evropski komisar za proračun Janusz Lewandowski je predlog Komisije označil kot iskanje ravnotežja med varčevanjem in spodbujanjem rasti. Parlament je predlog Komisije za 4,9-odstotno povečanje obsega proračuna za leto 2012 podprl junija, ko so poslanci sprejeli svoja izhodišča za proračunska pogajanja s Svetom EU, v katerem sedijo finančni ministri držav članic. Poslanci so Svet takrat tudi pozvali, naj jasno pove, katere aktivnosti naj EU opusti, če se bodo ministri odločili za krčenje proračuna. Julija je bilo jasno, da bodo finančni ministri vztrajali pri varčevanju. Svet EU je namreč takrat predlagal realno zamrznitev proračuna oz. povečanje obsega njegovih sredstev za dva odstotka (na 129,1 milijarde evrov v plačilih), kakršna je tudi napoved inflacije za naslednje leto. "To upošteva priza baf devanja držav za konsolidacijo proračunov, hkrati pa omogoča financiranje prednostnih nalog EU," je sporočil Svet EU. Pogajanja med Parlamentom in Svetom EU o proračunu EU za leto 2011 so se sicer uradno začela 11. julija. Naslednji koraki Da proračun stopi v veljavo, ga morata potrditi tako Parlament kot Svet EU. Naslednji teden bo odbor za proračun sprejel tudi formalno stališče o obsegu proračuna za naslednje leto, ki bo 26. oktobra na plenarnem zasedanju v potrditev predloženo celotnemu Parlamentu. Novembra bodo nato sledila 21-dnevna pogajanja s Svetom EU v okviru tako imenovanega postopka poravnave. Če se bodo pogajalci uspeli dogovoriti, potem bo lahko proračun potrjen konec novembra.


ASG Dan Wesson 715 - 4" zračni revolver - Srebrni DIABOLO - PO NARUDŽBI - | Hristo Airsoft Trgovina PočetnaZračno oružjeZračni pištolji i revolveriZračni revolveriASG Dan Wesson 715 – 4′′ zračni revolver – Srebrni DIABOLO – PO NARUDŽBI – ASG Dan Wesson 715 – 4′′ zračni revolver – Srebrni DIABOLO – PO NARUDŽBI – SKU: 18612 Kategorije: Zračno oružje, Zračni pištolji i revolveri, Zračni revolveri Oznaka: ASG ASG Dan Wesson 4.5mm speedloader za zračni revolver – PO NARUDŽBI –


source: wikipedia

text: 1670. je osmo desetletje v 17. stoletju med letoma 1670 in 1679. D-01670.


Naj vzamejo mi organe ali pa še kar kosti, poberejo naj vse,


Zakaj izbrati doktorski študij Zdravstvene vede | Fakulteta za zdravstvo Angele Boškin Tretja stopnja Doktorski študij Zdravstvene vede / Zakaj izbrati doktorski študij Zdravstvene vede Interdisciplinarni program doktorskega študija Zdravstvene vede sestavljajo tri smeri – zdravstvena nega, promocija zdravja in zdravstveni management in omogoča usposabljanje visoko usposobljenih strokovnjakov na področju znanosti. Študij je namenjen vsem tistim, ki delujejo na področju zdravstvene nege, zdravstva, javnega zdravja, promocije zdravja in zdravstvenega managementa. Tukaj so družbene potrebe v Sloveniji velike. Promocija zdravja je eden od ključnih dejavnikov krepitve zdravja v družbi, ki je pomemben del Resolucije Skupaj za družbo zdravja 2016-2025, ki jo je pripravilo Ministrstvo za zdravje. V tem dokumentu je krepitvi zdravja namenjena velika razvojna pozornost in področje se lahko razvija, spremlja in spreminja le z raziskovalnim delom, zato bodo bodoči študenti in doktorandi delovali tudi na delovnih mestih v ustanovah, ki se ukvarjajo z javnim zdravjem, ranljivimi skupinami populacije, obvladovanjem kroničnih bolezni, kar pa izvajajo poklici tako iz področja medicinskih, zdravstvenih, družboslovnih in humanističnih ved. Zato bo študij aktualen tudi za te skupine strokovnjakov. Naslednje poudarjeno področje omenjene resolucije je pomen in krepitev usposobljenosti in odgovornosti zdravstvenega managementa. Na področju managementa je pereče področje kakovost in varnost in doktorski študij je namenjen tudi tem strokovnjakom, ki delujejo v zdravstvenih in socialnih zavodih, vladi, inštitutih, saj bodo pridobili znanja in kompetence za znanstvene pristope na področju uvajanja in spremljanja kakovosti in varnosti. Doktorski diplomanti so ključni za razvoj profesionalizma v zdravstveni negi in zdravstvu, razvoja novega znanja, prenosa novih spoznanj v klinično delo in prenos raziskovalnih problemov iz kliničnega dela na znanstveno raven reševanja in iskanja odgovorov na raziskovalna vprašanja tako v klinični praksi kot na področju teoretičnega znanja.


source: fineweb

text: Prav v sredini nakupovalnega središča BTC City Ljubljana vas v čudovitem in elegantnem ambientu slaščičarne Dulcis Caffe, čaka pravo doživetje slaščičarske umetnosti. Mojstrovine slaščičarne Dulcis Caffe boste doživeli v pristnem francoskem slogu, ki so ga slaščičarji prenesli od najboljših mojstrov francoskih šol. Skrbna priprava, občutek za podrobnosti in izbrane naravne sestavine zagotavljajo odličnost slaščic in skrb za kakovost je tu zelo pomembna. So tudi ponosni izdelovalci edinstvenega peciva Macaron, po prvotnem receptu. To je trenutno svetovno najbolj popularno pecivo iz maslene kreme in mandljeve paste ujete med dvema krhkima ploščicama testa. Za zimsko idilo so pripravili povsem nove okuse sicer tradicionalnih toplih napitkov, ki jih dnevno sveže pripravljajo v slaščičarni. Slaščičarna Dulcis Caffe slovi tudi po odličnih tortah po naročilu, ki bodo brez dvoma center pozornosti na vašem dogodku, pa naj gre za poroko ali rojstni dan vašega otroka. Z naročnikom se z veseljem pogovorijo o željah, ponudijo strokovni nasvet ter poskrbijo za poskusno okušanje tort. Slaščice s pridihom francoskega šarma


text: Siva ekonomija Siva ekonomija je pojav, ki ga najdemo v vseh sodobnih družbah. Če sivo ekonomijo povezujemo z gospodarsko statistiko govorimo o neregistrirani proizvodnji, zaposlenosti in dohodku, če pa jo povezujemo z davčno službo govorimo o neprijavljeni ali napačno prijavljeni proizvodnji, zaposlenosti in dohodkih, ki zato, ker niso prijavljeni, tudi niso obdavčeni. Pojav sive ekonomije močno vpliva na javne finance, na trg delovne sile, na višino in distribucijo dohodkov. Obsega sive ekonomije ne moremo izmeriti, lahko ga le ocenimo, zato država o obravnavanem pojavu nima natančnih podatkov. Ocenjeni podatki pa kažejo na izredno velikost in obsežnost tega pojava.


Žiga Herberstein 1486-1566 potomec znamenitega rodu iz slovenske Karantanije, vojščak, državnik, diplomat in mirotvorec v "Moskovskih zapiskih" odkril Rusijo Evropi Gespeichert in: Verfasser / Beitragende: zasnoval, izbral in uredil Just Rugel ... [et al.] = Sigizmund Gerberstejn 1486-1566 : potomok znamenitogo roda iz slovenskoj Karantanii, voin, gosudarstvennyj dejatelʹ diplomat i mirotvorec v "Zapiskach o Moskovii" otkryl Rossiju Evrope / avtor zamysla, sost. i red. Just Rugel ... [et al.] Ort, Verlag, Jahr: Moskva : Belye alʹvy, 2000 Beschreibung: 205 S. : Ill. Format: Buch


text: V Hongkong je The Burlington Hotel, ki je priljubljen pri poslovnih in tudi pri običajnih popotnikih, saj je to območje primerno za šport, nočno življenje, restavracije. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Ta sodoben hotel se nahaja v bližini popularnih znamenitosti, kot so Alliance Française, Konzulat Luksemburga, Konzulat Grčije. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Hongkong. Wi-Fi na javnih mestih, receptor, sef, dvigalo, pralnica&sušilnica so samo nekatere od dodatnih storitev, ki The Burlington Hotel ločijo od drugih hotelov v mestu. V hotelu se nahaja 84 lepo opremljenih sob in vsaki je na voljo tudi dostop do interneta (brezplačen), sprejemni pult, dostop do brezžičnega interneta (brezplačen), sobe za nekadilce, satelitska/kabelska TV. Če ste navdušeni nad fitnesom ali pa samo iščete nekaj za sprostitev, potem boste uživali v dodatnih ponudbah hotela, kot so fitness center. Zaradi svoje idealne lege je hotel The Burlington Hotel kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje.


text: Splôšna teoríja rêlativnosti in ~ relatívnosti (ali skrajšano STR, angleško GR) je fizikalna teorija gravitacije, ki jo je leta 1915 razvil in leta 1916 objavil Albert Einstein. Splošna teorija relativnosti razlaga gravitacijsko silo kot posledico ukrivljenosti prostora-časa. Gre za posplošitev Einsteinove posebne teorije relativnosti, ki pravi, da je v inercialnih (nepospešenih) opazovalnih sistemih hitrost svetlobe konstantna, torej invariantna količina. Iz tega izhaja spoznanje, da fizikalne zakonitosti ne morejo biti odvisne od lege in gibanja opazovalca, spreminjajo se le enačbe, ki te zakonitosti opisujejo. Prek Lorentzevih transformacij, ki opisujejo navidezno skrčitev dolžin in podaljšanje časa, se tako vidi, da sta merjeni čas in dolžina odvisna od hitrosti gibanja opazovalca, torej sta relativna: Splošna teorija relativnosti je razširitev posebne teorije relativnosti na inercialne sisteme, torej sisteme, v katerih je prisotna gravitacijska sila. Glavni doprinos je v načinu gledanja na prostor in čas. V Newtonovem času so namreč gledali na prostor, kot na posodo v kateri se nahajajo snovna telesa (materialni objekti) in na čas kot na neko gonilo, s pomočjo katerega lahko razločimo dva dogodka. Splošna teorija relativnosti prostor in čas poenoti v prostor-čas, saj prostor brez časa ne more obstajati in obratno. V splošni teoriji relativnosti je lastni čas funkcija Newtonovega absolutnega časa. V tem nekateri vidijo pomanjkljivost teorije. Nekaj od teh pomanjkljivosti naj bi odpravila kronotopologija. V Schwarzschildovi metriki: kjer je: – lastni čas (čas, ki ga meri ura gibajoča se vzdolž enake svetovnice s preskusnim delcem), – hitrost svetlobe v vakuumu, – časovna koordinata (ki jo meri mirujoča ura na neskončni razdalji od masivnega telesa), – radialna koordinata (merjena kot obseg, deljen z 2π, sfere v središču okrog masivnega telesa), – kolatituda (kot od severa v radianih), – longituda (tudi v radianih), – Schwarzschildov polmer masivnega telesa kot skalirni faktor, ima na primer časovna spremenljivka vrednosti kot . Einsteinova splošna teorija relativnosti ima tudi globlji filozofski in življenjski pomen. Iste stvari namreč izgledajo drugače, če se jih gleda z drugačnega gledišča. Vse je relativno. Zunanje povezave Sašo Dolenc, Prostor-čas in gravitacija: uvod v splošno teorijo relativnosti, Kvarkadabra: http://www.kvarkadabra.net/?/vesolje/teksti/relativnost_splosna.htm Splošna področja fizike Osnovni fizikalni koncepti 1915 v znanosti 1916 v znanosti Albert Einstein


text: Walter Sydney Adams, ameriški astronom, * 20. december 1876, Sirija, (Kessab pri Antakiji, Turčija), † 11. maj 1956, Pasadena, Kalifornija, ZDA. Življenje in delo Od leta 1901 je Adams deloval na Observatoriju Yerkes v Williams Bayju v Wisconsinu, leta 1904 pa je prešel na Observatorij Mt. Wilson nedaleč od Pasadene, kjer je bil od leta 1923 do 1946 predstojnik. Ukvarjal se je s Sončevo in zvezdno spektroskopijo. Bil je začetnik postopka določevanja razdalj zvezd s spektroskopsko paralakso. Leta 1914 je skupaj s Kohlschütterjem določil glede na spektralna sodila absolutno svetlobo zvezd. Leta 1916 je prepoznal prvo spremljevalko Sirija kot belo pritlikavko, ki jo je že pol stoletja prej leta 1862 odkril Alvan Graham Clark, vendar so menili, da je hladna rdeča zvezda. Leta 1918 je to potrdil tudi Bernewitz. Adams se je ukvarjal z atmosfero Marsa. Priznanja Nagrade zlata medalja Kraljeve astronomske družbe (RAS) (1917) medalja Henryja Draperja (1918) medalja Bruceove (1928) lektorat Henryja Norrisa Russlla (1947) Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid 3145 Walter Adams, krater Adams na Marsu. Po njem, Charlesu Hitchcocku Adamsu in Johnu Couchu Adamsu pa se imenuje krater Adams na Luni. Sklici Zunanje povezave Walter Sydney Adams , stran medalje Bruceove Ameriški astronomi Tuji člani Kraljeve družbe Prejemniki Medalje Bruceove Prejemniki Medalje Henryja Draperja Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Ameriški akademiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Marsu


Raffaello se je z veseljem pridružil veliki četi Peruginovih učencev. Poglabljal se je v angelsko milo umetnost svojega mojstra. Toda v umbrijskem glavnem mestu je bil tudi priča strahotno divjim pokolom med člani družine Baglioni, ki je tedaj tam s trdo roko vladala. Sredi julija 1500 so po mestnih ulicah in celo v stolnici sv. Lovrenca ležali kupi pobitih trupel. Te grozote so se vtisnile globoko v dušo mladega umetnika in kasneje jih je upodobil na svojih slikah v vatikanskih stancah (predvsem na sliki 'lzgon Heliodorja iz templja'). Atalanta Baglioni, mati enega od umorjenih, ki je pred smrtjo svojim morilcem odpustil, je sklenila, da bo v spomin na sinovo tragično smrt v cerkvi sv. Frančiška, ki je bila družinska cerkev te rodbine, dala zgraditi oltar in nanj postaviti primerno sliko. Po njenem naročilu je Raffaello ustvaril sliko 'Polaganje Kristusa v grob'. V poteze božje Matere, ki je od žalosti nad mrtvim Sinom izgubila zavest, je zajel bolečino matere Atalante. Slika, ki jo je Raffaello dokončal leta 1507, je bila dobro stoletje v tej cerkvi, zdaj pa je v rimski galeriji Borghese.


text: Tit Lukrecij Kar (latinsko Titus Lucretius Carus, rimski filozof in pesnik, * 95 pr. n. št., Rim, † 55 pr. n. št., Rim. Bil je zagovornik mehanicističnega epikurejskega pogleda na stvarnost. V svoji knjigi O naravi sveta (latinsko De Rerum Natura) je v dolgi pesnitvi pojasnil ta pogled na stvarstvo. Pesnitev se je komaj ohranila. Ni je bilo najti skozi ves srednji vek. Edini ohranjeni rokopis je leta 1417 v nekem nemškem samostanu našel italijanski humanist in odkritelj mnogih antičnih besedil Poggio Bracciolini. Kmalu po Gutenbergovem odkritju tiska so jo natisnili. Bil je posrednik Demokritove zamisli o atomizmu. Zelo je vplival na Gassendija, Diderota in materialiste. Življenje O filozofovem zunanjem življenju imamo iz antike nezanesljiva poročila. Živel je kratko življenje. Pravijo, da se je rodil 2-4 leta za Julijem Cezarjem, po pripovedovanjih pa naj bi umrl na dan, ko je Virgil oblekel moško togo (marca ali oktobra 55 p.n.š.). Posreden dokaz, da ga leta 55 ni bilo več med živimi, je pismo Marka Tulija Cicera, ki ga je pisal bratu Kvintu meseca februarja 54, iz katerega je razvidno, da je Mark poslal Kvintu manuskript O naravi sveta, da bi ga kritično ocenil. Do te izmenjave sodb je zagotovo prišlo po filozofovi smrti, ko so njegovi dediči rokopis izročili Ciceronu, da bi ga uredil ter pripravil za objavo. Poreklo Malo je znanega tudi o Lukrecijevem poreklu in socialnem stanju. Po mnenju večine kritikov bil Rimljan, najverjetneje iz gensa Lucretiae (Lukrecijev). Ta stara rodbina se je cepila v patricijsko in plebejsko vejo, in Lukrecij je bil najverjetneje del druge. Tako se vsaj sklepa iz njegove antipatije do privilegiranih stanov. Vprašljivo je tudi, če se je filozof rodil v Rimu ali ne, vendar pa lahko iz njegovega poznavanja mesta in življenja v njem sklepamo, da je tekom svojega življenja živel v njem. Izobrazba Lukrecij je bil izobražen mož ter je poleg natančnega znanja latinščine - tudi njene arhaične faze in jezika komedije – dodobra obladoval grščino, ker drugače se ne bi mogel poglobiti v dela Epikura in predsokratskih filozofov miletske šole. Da se je šolal v Atenah ter se tam seznanil s filozofijo (epikurizmom), je sicer mogoče, nujno pa ni. Ravno v njegovem času je učil znameniti epikurejec Filodem iz Gadare, od katerega bi lahko Lukrecij prevzel epikurejske nauke. Krogu njegovih zaupnikov in prijateljev sta poleg Cicerona pripadala še Katul in Tit Pomponij Atik, Gaj Kasij Longin in stoik Mark Junij Brut. Slednja sta postala znana v zaroti proti Juliju Cezarju. Vpliv Čeprav so ga sodobniki le malo upoštevali, je Lukrecij odločilno vplival na naslednjo generacijo oziroma, ki jo je predstavljal literarni krog, ki se je zbiral okoli cesarja Avgusta in njegovega prijatelja Mecenata. Vpliv zasledimo tudi pri Horaciju, ki sam sebe imenuje "prašič iz Epikurove črede". Kako močno je Lukrecij pozneje vplival na zahodnoevropski miselni svet, kaže pozornost, ki je je bil deležen spet in spet ne le v materializmu (Bacon, Voltaire, Lichtenberg, Goethe...) Hieronimova zgodba O siceršnjem Lukrecijevem življenju imamo iz starega veka en zapis. Cerkveni učitelj Evzebij Sofronij Hieronim piše v dodatkih k Evzebijevi Kroniki, da je filozof zblaznel, ker je užil »kupo spolno dražljive pijače« (amatorio poculo in furorem versus), napisal nekaj knjig pesmi, dokler si ni nazadnje sam pretrgal niti življenja. Če to poročilo ustreza resnici, je moral dogodek v Rimu zbuditi senzacijo. Zato je čudno, da o stvari ne beremo nikjer drugje, ne v sodobni, ne v poznejši literaturi. O zanesljivosti Hieronimove zgodbe je moderna kritika napisala veliko. Med kritiki v celoti sprejemajo antično predlogo, drugi jo v celoti zavračajo, tretji odklanjajo samo ljubezensko pijačo, blaznost in samomor pa priznavajo za zgodovinsko resnico. Iz Hieronimovega poročila in iz kasnejših interpretacij se da objektivno izluščiti to, da Lukrecij ni bil blazen, pač pa nagnjen k pesimizmu in da je verjetno trpel za depresijo: pri tej bolezni je večja nevarnost samomora. Zato je prav verjetno, da je Lukrecij v trenutku skrajne depresije napravil samomor. Manj verjetna pa je zgodba o ljubezenski pijači kot vzroku blaznosti in samomora. Delo in Osebnost Lukrecev stil je nadvse brezoseben: skriva se za svojim delom, mestoma pa se začuti njegova subjektivna refleksija. Tako na primer s ponosom poudarja, da je on prvi Rimljan, ki si je zadal nalogo, da bo po grškem vzoru razložil naravo sveta v domačem jeziku. Poetična popolnost njegovega dela je vzbujala spoštovanje kritikov od antike do danes: njegova filozofija je bolj filozofija pesnika kot misleca, in ravno pri filozofiji mu je pesniški talent pomagal do slave. Lukrecij je še posebno spoštovan zaradi vdanosti in občudovanja, s katerim je gledal na svojega grškega učitelja - Epikurja, in zaradi neomahljivega prepričanja, da je njegov nauk resničen. Imel se je za njegovega glasnika. Lukrecij v svojem pisanju poudarja, kako nesmiselno je teološko gledanje na stvarstvo. Zmeraj znova kritizira religijo in teologe ter z ironijo in s fanatično ihto poudarja resnico Epikurove filozofije. Iz tega je razvidno, koliko je Epikur pomenil Lukreciju. V svojem življenju je preživel številne strahote – politične in socialne – ki so pretresle rimsko republiko. V otroških in mladeniških letih je Lukrecij odraščal v državljanski vojni med optimati in populari, preživel Sulovo diktaturo, maščevanje Marija in Cine z vsemi proskripcijami in političnimi umori; v moški dobi je doživel Katilinovo zaroto in neogibno državljansko vojno. Ker je bil zvest Epikurju in se držal zahtevam epikurejske etike, naj se njeni pristaši ogibljejo delu v javnosti, ker prinaša v življenje nered in nemir, se Lukrecij ni vmešaval v politično dogajanje. Svoje poslanstvo je videl v tem, da je rojakom z verzi posredoval materialistično Epikurovo doktrino, ker je bila fizikalna razlaga vesoljne narave po njegovem mišljenju zmožna odvzeti človeku strah pred religijo ter mu zagotoviti mir. Kakor se je še tako tesno oprijemal svojega učitelja, mu po značaju ni bil niti malo podoben. Pri Epikurju ni najti niti sledu viharne zanosnosti, ki tako pogosto prepeva Lukrecijev poem. Epikur resda želi biti prost mita o bogovih, a njegova želja je krotka in umerjena v primeri z Lukrecijevimi silovitimi izpadi zoper teološko miselnost in gledanje na svet. Lukrecijev temperament je bil z ene strani buren in strasten, na drugi strani pa mu je grenila življenje mračna melanholija. Večkrat naletimo v pesnitvi na verze, ki pričajo o filozofovih notranjih bojih, prevarah in hudi razdvojenosti. Hrepenel je po vrhovnem smotru epikurejske etike, po dušnem miru, ki pa ga ni nikoli dosegel. Zato je postal nauk, ki ga je tako goreče oznanjeval zanj celo tragičen. Izmerna nazornost in drznost njegove metaforike, prispodob in orisov, potrjujejo, da je bil Lukrecij mojster pisanja. Nekateri ga postavljajo celo ob bok Katula. Kakor je Katul pevec subjektivne lirike, ki nam odpira pogled v svoje od ljubezni in sovraštva razbičano srce, tako odseva iz Lukrecovega poema življenje moža, ki je po mnogih viharjih in vročih bojih mislil, da je našel resnico in z njo odrešenje od dveh najhujših sovražnikov človeštva, od religije in od strahu pred smrtjo. Lukrecij je imel zasluge tudi za razvoj in obogatitev domačega jezika. Bil je prvi, ki je skušal Epikura približati rimskemu svetu, zato si je moral primeren jezikovni instrument šele ustvariti, da je bil kos grškim virom, ki jih je pretkal v latinščino. Številni arhaizmi v oblikoslovju, izbiri besed in sintaksi dajejo njegovemu slogu slovesen značaj. Toda navkljub veličini in poetičnim vrlinam Lukrecijeva pesnitev v antiki ni pustila trajnega vpliva. Njegova besedila so bila namreč težko razumljiva, hkrati pa njegova filozofska ideja za časa njegovega življenja ni bila širše sprejeta. Eden redkih, ki ga je za časa njegovega življenja spoštoval je Vergil, ki je v drugi knjigi svojega dela Georgike, navezujoč se na Lukrecija, zapiše: »Vesel je tisti, ki je odkril izvor stvari in vrgel vse svoje strahove, neizbežno usodo ter peklenski hrušč podzemlja pod svoje noge.« O naravi sveta (De rerum natura) Od Lukrecija imamo samo eno znano delo - epsko pesnitev O naravi sveta. Delo O naravi sveta je sicer nedokončano, v heksametrih pisan ep. Obsega 6 knjig in sodi med najvišje dosežke rimske poezije in filozofije. Zanj so značilni opisi življenja narave in ljudi ter živa navdušenja nad sicer suhoparnimi temami. Nasploh pa nasprotno kot v epikurejskih, v Lukrecijevem delu prevladuje vseprisotna resnoba. Lukrecij svoje filozofsko delo primerja z delom zdravnika, ki včasih v sladki med primeša kakšno grenko zdravilo, ki je kljub grenkobnemu okusu zdravilno. Tako tudi Lukrecij svoje težke filozofske resnice oblikuje v melodične verze, da bi se jih ljudje lažje sprejeli. Lukrecij, prvi epikurejski filozof, ki je pisal v latinščini, v epu O naravi sveta namreč dosledno prenaša epikurejsko filozofijo in psihologijo. Njegov heksameter izžareva močno pesniško individualnost in je ponekod nekoliko robat v primerjavi z urbano gladkostjo Vergilovih in Ovidovih verzov. Akcenti, ki padajo na kratke samoglasnike, pogoste asonance in sinkope samoglasnikov, lahko marsikomu zvenijo grobo, čeprav je to v glavnem samo vtis, ki ga dobimo, če primerjamo dela kasnejših pesnikov in pod pogojem, da ne poznamo načina in veščin takratnih bralcev poezije v latinskem jeziku. Lukrecijev jezik je mestoma arhaičen, z rodilnikom na –ai ali na –um, z uporabo oblike -ollus namesto klasične -ille in z uporabo nedoločnika na –ier. Ep je bogat z aliteracijami in onomatopejami. Popolni latinski filozofski slovar naredi kasneje Cicero, tako da se Lukrecij pritožuje na egestas linguae (siromaštvo jezika), s katerim se sooča pri predstavitvi svoje tematike v latinskem jeziku. V teh primerih se poslužuje grškega jezika in uporablja metafore (semina rerum, corpora minima). Ep je bogat z vrhunskimi pesniškimi slikami. Uvod v prvo knjigo, znan kot Invokacija Venere, je neprekosljiv v rimski književnosti, kakor po svojim ekstatičnem slavljenju življenjske moči in regeneracije sveta, kot po vrhunski Epikurovi lucidnosti v kritiki praznoverja (religio). Slednje predstavlja uvod k osnovni temi pesmi. V epu Lukrecij postavlja na nasprotna bregova ratio (razum, ki vodi do resničnega spoznanja) in religio (vera, ki ljudi postavlja v podrejen položaj in jih sili v zločinska dejanja – navaja številne primere, kot je na primer žrtvovanje Ifigenije.) 1. knjiga Religijo Lukrecij označi kot vir praznoverja in prevare. Pravi, da nič ne nastane iz niča, in da nič v resnici nikoli ne premine. Tako se torej snov in moč stalno ohranjata. Zapiše, da se atomi ali začetki stvari gibljejo po neskončni praznini vesoljstva. Smotrna ureditev je samo poseben primer med velikim številom, ki si jih je mogoče misliti. Negira vsako možnost kreacionizma in božje intervencije. Osnovni cilj Lukrecija je osvoboditi ljudi praznoverja. To doseže s predstavitvijo filozofske smeri grškega filozofa Epikurja - epikurizem. Po Lukreciju je praznoverje vsako verovanje v eksistenco bogov ali drugih nadnaravnih sil, ki naj bi ustvarile naš svet in na kakršen koli način uravnavali življenje ljudi. 2. knjiga V tem delu pisatelj obravnava gibanje in lastnosti atomov v Epikurovem, atomističnem smislu; iz združitve določenih atomov nastane občutek; svetov je nešteto, trajajo izredno dolgo in so velikanski, pa vendar minevajo, kot tudi naš planet. Tako strah pred bogovi razbija v epu z dokazi, da se vse dogajanje lahko pojasni z ustreznim gibanjem »atomov« in njihovimi medsebojnimi trki in grupiranjem, do česar pride v primeru njihovega gibanja v praznem prostoru. »Atomi in prazen prostor« - to je Lukrecijeva razlaga sveta, sveta v katerem ni božanstva in drugih nadnaravnih sil. 3. knjiga Glavna tema tretjega dela je izpodbijanje vere v neumrljivosti in iz nje izvirajoči strah pred smrtjo. Strah pred smrtjo zavrača s pojasnilom, da smrt sama predstavlja le materialni razpad bitja, ter da kot konec obstoja bitja sama po sebi ne more biti niti dobra niti slaba stvar. Življenje je za bitje pomembno samo dokler je to bitje živo. Je nekaj nekaj čisto normalnega, ob kateri duša, prav tako kot toplota in življenjska sapa, le zapustita telo. Strah pred smrtjo pa je le reakcija ljudi, ki se tekom življenja soočajo s strahotami in bolečino. Lukrecij pravi, da ljudje občutijo strah tudi zaradi obsojenosti na večen neobstoj po smrti - predlaga logičen razmislek o večnem neobstoju pred smrtjo. 4. knjiga V tem delu prevladuje stroga materialistična razlaga človekovih občutkov, zlasti spolnih ljubezni. 5. knjiga Pisatelj pripoveduje o nastanku sveta in razvoju živih bitij, zlasti ljudi in jezika, umetnosti, države in vere od njihovih začetkov. 6. knjiga Knjiga se ukvarja z izrednimi naravnimi pojavi (magnetizem, nevihte, ognjeniški izbruhi...) in bolezni ljudi. Delo se namreč konča s pretresljivim opisom kuge. Zgradba knjig Uvodni deli različnih knjig poudarjajo dolžnost zahvaljevanja Epikurju zaradi osvoboditve pred neutemeljenim strahom, pred praznim, nesrečnim ter suženjskim življenjem človeštva. Zaključek tretje knjige (o smrti in zakaj se je ni treba bati) in šeste knjige (o bolezni, še posebno o kugi) nam dajejo nekatere od najboljših opisov v književnosti. Prav tako so vrhunski opisi v epu, kot so: nevihta, bitka, požar in poplava. Opis slavne atenske kuge na koncu šeste knjige je mojstrsko izpeljan na podlagi klasičnega Tukididovega opisa. Struktura vsake knjige in epa v celoti ustreza tipični strukturi argumentacije: definiranje problema, postavljanje teze, določanje antiteze, zavračanje antiteze in predstavitev zaključka. Kljub temu, da je ep napisan v šestih knjigah, se ga lahko deli na dva glavna dela. Prve tri knjige predstavljajo osnovno teorijo o bitju in nebitju, o materiji in prostoru, o atomih in njihovem gibanju, o prostorski in časovni neskončnosti vesolja, o pravilih reprodukcije (čudežev in slučajnosti ni, vsa bitja se rojevajo z določenim vzrokom, na določenem mestu, v določenem času), o naravi uma in duha kot materialnih entitet in o naravi njihove moralnosti, da sama bitja s svojimi funkcijami (zavest, bolečina) doživljajo konec istočasno v trenutku, ko doživi konec njihovo telo. Zadnje tri knjige s pomočjo atomov in materije pojasnjujejo pojave, ki okupirajo pozornost človeštva, kot so čutila, reprodukcija, naravne sile, poljedelstvo, nebo in bolezen. Prevod v slovenščino O naravi sveta''' je leta 1959 v slovenščino prevedel starosta prevajalstva antičnih grških del Anton Sovre. Prevod je izšel pri Slovenski matici. Viri Lucretius Carus, Titus, »O naravi sveta«, Slovenska matica, Ljubljana, 1959 Vorländer, Karl, »Zgodovina filozofije 1''«, Slovenska matica, Ljubljana, 1968


text: Tôrek je dan v tednu med ponedeljkom in sredo. Po sodobnem evropskem pojmovanju je torek drugi dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa tretji. Tako je tudi v ZDA, kjer je torek po navadi dan volitev. Zvezne volitve so na torek po prvem ponedeljku v novembru. Slovensko ime torek izhaja iz starocerkvenoslovanske besede vъtorъ 'drugi' ter se nanaša na vrstni red tega dneva v tednu. Sorodna imena najdemo tudi v drugih slovanskih jezikih, npr. poljsko wtorek, rusko vtornik (вторник), slovaško utorok, srbohrvaško utorak, v ruščini pa je še naprej uporabljana tudi beseda vtoroj (второй) v pomenu 'drugi'. V latinščini je bil torek poimenovan dies Martis po rimskem bogu Marsu. Sorodna imena še naprej najdemo v večini sodobnih romanskih jezikov, npr. francosko mardi, italijansko martedì, špansko martes. Glej tudi pustni torek črni torek Sklici Zunanje povezave Dnevi v tednu Stara cerkvena slovanščina


Tutis Archives - Jaguar Car Domov / Otroški vozički / Tutis Z veseljem in ponosom Vam predstavljamo otroški voziček Tutis, za katerega smo glavni in edini distributerji v Sloveniji. Zgodovina blagovne znamke Tutis sega v leto 1994,sprva je podjetje prodajalo dodatke in izdelke za otroka in dojenčke. Poslanstvo družbe je bilo staršem zagotoviti zanesljive, udobne in trajne izdelke. Vendar pa se je hitro razvila v tovarno in začela z lastno proizvodnjo otroških vozičkov. In tako v letu 1998 je šel na ulice prvi otroški voziček Tutis. Tako je proizvodnja postala glavna dejavnost otroških vozičkov v podjetju. Sprva je bilo podjetje zelo uspešno na litvanskem in mednarodnem trgu. Tradicija , visoke kakovosti in dolgotrajne izkušnje v kombinaciji z ustvarjalno uporabo najsodobnejših tehnologiji so mešanica, ki določa izvirnost vozičkov Tutis. Danes podjetje zaposluje več kot 300 zaposlenih, Tutis otroških vozičkov pa lahko vidimo na ulicah celotne Evropske unije. Tutis podjetje skrbi za varnost najmlajših uporabnikov, saj so otroški vozički Tutis izdelani v skladu z najnovejšimi evropskimi varnostnimi standardi (PN-EN 1888: 2012) Aero Limited edition (4) Viva Life (11) Viva Life limited (8)


Naj vam pomagajo prijatelji in nadrejeni


Varstvo osebnih podatkov - Marketing113 Osebni podatki so podatki, ki jih je mogoče dodeliti vam kot osebi. Sem spadajo na primer vaše ime, priimek, naslov, telefonska številka in e-naslov. Kako Revolver oglaševalska agencija d.o.o. varuje vaše osebne podatke? Spletna stran www.marketing113.si zagotavlja vse potrebne tehnološke in organizacijske rešitve za popolno varnost. Prenos občutljivih osebnih podatkov na spletni strani se izvaja v varnem načinu s pomočjo protokola SSL (Secure Sockets Layer). Podatki se kodirajo z do 256 bitnim ključem, še preden zapustijo vaš brskalnik, in se na naš strežnik prenašajo v zaščiteni obliki. Sistem tako preprečuje, da bi kdo prestregel vaše osebne podatke, ki jih pošiljate prek kontaktnega obrazca. Varno povezavo prepoznate po tem, da se naslov, prikazan v brskalniku, začne s https://... in ne s http://..., na zgornjem levem robu okna pa se pojavi znak obešanke. Naša spletna stran in drugi sistemi so z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi zavarovani pred izgubo, uničenjem, dostopom, spreminjanjem in širjenjem vaših podatkov s strani nepooblaščenih oseb. Kdaj marketing113.si uporablja in obdeluje osebne podatke? Vemo, da je skrbno ravnanje z vašimi osebnimi podatki za vas izjemno pomembno. Ker na marketing113.si varstvu podatkov namenjamo posebno pozornost, pri zbiranju, obdelavi in uporabi strogo upoštevamo zakonske določbe. Marketing113.si vaše osebne podatke in informacije, ki nam jih posredujete, uporablja za odgovarjanje na vaša sporočila. Lastnik in upravljalec spletnega mesta spletnomesto.com Uradno ime podjetja: Revolver oglaševalska agencija d.o.o. Sedež: Legen 19, 2380 Slovenj Gradec Revolver oglaševalska agencija d.o.o., spoštuje vašo zasebnost in v skladu z zakonodajo (Zakon o varstvu osebnih podatkov ZVOP-1, Ur. l. RS št. 86/04 in GDPR), zato na spletni strani spletnomesto.com izvajamo vse aktivnosti za zaščito in etično ravnanje z vašimi osebnimi podatki.


Komentiraj * foto: Urška Boljkovac 5.–7. 2. 2020, različne lokacije, Ljubljana V petek smo šli v mesto zvečer, šli smo na Ljubljanski grad. Tam so že ob sedmih svoj koncert začeli poljski Trupa Trupa, varovanci semilokalne založbe Glitterbeat. Glasbeno precej zanimiv bend, dovolj hreščeč, da drži poslušalca na dolgi rok, pa istočasno prijeten za poslušanje. Zanimiv miks nojzerskih pustolovščin, ki so jih znali zarotirati v intenzivno repeticijo, a so hkrati poskrbeli, da so ostali znotraj glasbene podobe, sprejemljive za širšo množico. Edina stvar, ki jim jo lahko očitamo, je grozno nastopaštvo pevca, ki se je na vse kriplje trudil biti zabaven in očarljiv, a je s svojim klovnovstvom med komadi grdo kazil drugače zelo dober glasbeni vtis. Sledil je nastop otoškega glasbenika, ki ustvarja pod imenom Skinny Pelembe. Skinny je igral v skupini z bobnarko in klaviaturistko, pričaral je bendovsko različico všečnega popa, ki je bila še najbolj v skladu s programsko usmeritvijo glasbenega uredništva drugega programa nacionalnega radia. Vzbudil je vtis manj raskave verzije King Krula, več kot očitnega vzornika. Skinny sicer nastopa z zanimivim vokalom, a žal s svojimi precej matričastimi komadi ni uspel pričarati bolj zapomnljive atmosfere. Tudi zato smo se v nadaljevanju odpravili na Metelkovo. V Menzi pri koritu je v svoje tri mikrofone tam že kričal Damir Avdić. Tudi Damir je pred kratkim izdal novo ploščo Radikalno šik. Prisluhnili smo mu za kratek čas, nastop je izpolnil vsa pričakovanja. Če vam je njegova verzija kantavtorskega punka blizu in ste jo že kdaj slišali, potem veste, za kaj gre. V Channel Zeru so kot prvi bend večera takrat ravno pričenjali ruski Wooden Whales. Prijeten kitarski konglomerat trenutnih glasbenih smernic, sicer brez specifičnih poudarkov, a vseeno so delovali zelo prijetno. Visok vokal pevke, ki je pela v ruščini, je prijetno plaval vzporedno z občasnimi shoegazerskimi poudarki kitar, kar je bilo točno to, kar smo v tistem trenutku potrebovali. Veliko agresivneje so se nas v Gromki lotili francoski Decibelles. Najprej so prostor napolnili z motorističnim introm, takoj zatem pa so s svojim svinčenim noise rockom planili v napad direktno na ušesa. Močan šus, veliko dobrih bas linij in izraz, ki je zvenel kot miks Melt-Banane, Fugazija in Repetitorja. Set je bil dobro sestavljen, iz močnega začetnega šusa so lepo prešli v upočasnjene ritme in pokazali, da obvladajo dramaturški lok nastopa. Česar pa ne bi mogli trditi za srbske Šajzerbiterlemon, ki so nastopili pred nabito Menzo pri koritu. Njihovi komadi so prevečkrat delovali nerazvito, bend se je izgubljal v materialu, ki je iz komada v komad zvenel precej enolično. Žal se ne moremo izogniti tudi primerjavam z zvokom, ki smo ga iz Srbije že tradicionalno vajeni, naj gre za Paket aranžman ali Repetitor. Čas je za nova vremena! Tudi letos je Ment svojo podobo dopolnil z novim prizoriščem. Dijaški dom Tabor se je izkazal kot prostor z zelo dobro akustiko. Tam je v četrtek nastopila Alicia Edelweiss, čarovniška folk kantavtorica, ki je izrazito prikupno pričarala svojo glasbeno zgodbo, na prav trubadurski način, kakršnega bi morda pričakovali na čem v stilu festivala Floating Castle. Dijaški dom Tabor je imel s Staro elektrarno veliko prednost pred nekaterimi drugimi mentovskimi prizorišči. Obe prizorišči sta precej veliki in imata na voljo sedišča. Takšna kombinacija je povzročila, da prostora, v primerjavi s številnimi drugimi prizorišči, dihata. Tematsko so se koncerti v Stari elektrarni precej razlikovali. Od plesnih funky soul komadov zasedbe People Club, za katere lahko rečemo, da so ustvarili še večji žur na odru kot pod njim, do psihedeličnih organskih post pop muzičarjev ODD ID ali zvočno prijetnega domačega dvojca All Strings Detached. Najbolj izstopajoč, drugačen nastop nam je sicer v Stari elektrarni pripravil Sturle Dagsland. Z bratom Sjurom sta med koncertom izgradila glasbeno pustolovsko atmosfero in skozi njo s precejšnjo mero ritmov in melodij prožila miselne procese v naših glavah. Svojo glasbo sta razdrla na koščke. Besede so postale zlogi, akordi so jima gradili ambient. Koncert je bil precej performativne narave, Sturle je namreč poleg izkaza izjemnih vokalnih tehnik - od piskanja, sopihanja, tuljenja do grlenega petja, publiko animiral tudi z izraznim plesom, svojega gibanja pa ni omejeval le na oder, vzel si je tudi plesišče neposredno pred odrom. V petek zvečer je v Channel Zeru v elektronsko obarvani noči na vrhuncu mentovske gneče nastopil rusko-ukrajinski izvajalec Stadt. Ta je v ritmu EBM industriala razbijal po svojih bobnih in kljub temu da bi ga eden od naših recenzentov označil kot zelo basic, priznavamo, njegov nastop je bil dovolj sloppy, da je deloval doživeto in pristno, kar je pripomoglo tudi k naši osredotočenosti, ki je zdržala vse do konca nastopa. Za njim je nastopil domači Shekuza, ki je ponovno dokazal, kako čaroben je svet modularnih sintetizatorjev, posebno takrat, ko se ta v koncertnem nastopu skombinira s svetom domačega tolkalca Matica Jugovica. Njun nastop je bil izjemno prijeten, čeprav še zdaleč ne enostaven, ves čas smo bili namreč izpostavljeni igri poliritmov, ki so se v sinhronizaciji z migetajočimi stenskimi 2000 poslikavami iz mašinerije Line Rice neprestano zapletali in razpletali, vse dokler se štirideset minut ni izteklo in se je končni izroček kot darilo zavil v zaključeno celoto. Ne glede na vse zapisano se je Ment tudi letos izkazal s številnimi izjemnimi koncerti, v katerih smo uživali na mnogih prizoriščih. Čestitke organizatorjem za usklajeno in točno časovnico, koncerti so večinoma potekali v napovedanem obsegu. A vprašanje, kako vsaj približno učinkovito doživeti festival v začrtanem obsegu, ostaja ... Zavoljo obsežnega programa smo že iz štarta razumeli, da brez preciznega planiranja ne bo šlo. Nenehno migriranje med dvoranami je bilo neizogibno, bendi pa tako žal niso deležni primerne pozornosti. Da o dolgih vrstah pred prizorišči sploh ne izgubljamo besed ...


Z vseh novih zdravil izguba teže vstopa na trg v Duplek – in porajanja polemike – veliko ljudi v Duplek tudi iščejo za dodatke za pomoč hujšanje. Vendar obisk tiste police na vaš lokalni Cela Foods ali druge zdravstvene trgovina s hrano v Duplek, in vam je zajamčen počutiti preobremenjeni. Ki res dela in katere ne? In varno? In če bi želeli slišati o treh več novih hujšanje dopolnila v Duplek z znanstveno verodostojnim, check out to spremljanje. Zdravje in šport dodatek trgovin v Duplek so touting koristi sirotkinih beljakovin, za let, ampak predvsem za izgradnjo mišic, ki se zdi to. Vendar, sirotkine beljakovine tudi zavira apetit, tako pomagali, boste jedli manj.


Strukturni skladi Zdravje in zaposljivost državljanov EU sta tesno povezana z gospodarsko rastjo in socialno zaščito. Naložbe v zdravje so zato bistvenega pomena za zagotavljanje blaginje in dobrega počutja državljanov EU ter splošne stabilnosti EU. Kohezijska politika EU in zdravje Cilj kohezijske politike EU je zmanjšati gospodarske in socialne neenakosti med evropskimi regijami – v glavnem s pomočjo evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Zdravje je pomemben vidik regionalnega razvoja in konkurenčnosti, zato zdravstveni sektor prejema finančno podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov v okviru: - Evropskega sklada za regionalni razvoj – financiranje zdravstvene infrastrukture in opreme, e-zdravja, raziskav in podpore MSP - Evropskega socialnega sklada – financiranje dejavnosti, povezanih z aktivnim in zdravim staranjem, spodbujanjem zdravja in odpravljanjem neenakosti v zdravju, podpore zdravstvenim delavcem in krepitve zmogljivosti javne uprave Kdo upravlja evropske strukturne in investicijske sklade Države članice same odločajo o naložbah v zdravstvu ter skrbijo za njihovo opredelitev in izvajanje. Evropska komisija sodeluje z državami članicami pri krepitvi njihovih zmogljivosti upravljanja sredstev iz strukturnih skladov v zdravstvu ter spodbuja izmenjavo najboljših praks. Načini financiranja in tematska prednostna področja se usklajujejo s posameznimi državami EU, ki so nato odgovorne za izvedbo naložb na nacionalni ravni. Za strukturna sredstva lahko zaprosijo javni organi, organizacije zasebnega sektorja (zlasti mala podjetja), univerze, nevladne organizacije in združenja. Kako pridobiti sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov - Morebitni upravičenci se prijavijo neposredno na razpise za zbiranje predlogov, ki jih objavijo nacionalni organi upravljanja. - Informacije o ustreznih merilih in navodila so na voljo v vodniku Evropske komisije. - Preverite, ali vaš projekt ustreza prednostnim področjem programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v vaši državi/regiji. Sredstva evropskih strukturnih in investicijskih skladov za naložbe v zdravstvo v obdobju 2014–2020 Komisija je v okviru razmisleka o zdravstvenih sistemih leta 2013 opredelila skupne dejavnike uspešnosti za učinkovito uporabo strukturnih skladov v zdravstvu. V pregledu uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov v zdravstvu je pripravila analizo načrtovanega financiranja v obdobju 2014–2020 in operativnih programov držav članic EU. Sklop tehničnih in upravljalnih orodij zajema instrumente in mehanizme financiranja, oceno naložb, javne razpise, kazalnike ter nove koncepte in modele zdravstvenega varstva. Projekti evropskih strukturnih in investicijskih skladov prispevajo k uresničevanju različnih ciljev zdravstvene politike EU: - boljši dostop do zdravstvenega varstva - podpora reformi za učinkovite in vzdržne zdravstvene sisteme - spodbujanje eZdravja in digitalnih rešitev, zlasti v zvezi z enotnim digitalnim trgom, in interoperabilnost rešitev v državah članicah EU in med njimi - raziskave in inovacije na področju zdravstva in ved o življenju - aktivno in zdravo staranje, spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni - zdravstveni delavci (usposabljanje, vseživljenjsko učenje, načrtovanje in zadržanje delovne sile) Primeri projektov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v zdravstvu po tematskih sklopih. Sorodne informacije - Informativni pregled: Naložbe v zdravstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 - Podatki o finančni podpori in rezultatih projektov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 so na voljo na portalu odprtih podatkov o evropskih strukturnih in investicijskih skladih. - Seznam projektov po državah in regijah (izberite temo Zdravje).


008000 Naložbe v raziskave in inovacije so naložbe v prihodnost Evrope. Z njimi lažje konkuriramo na svetovnem trgu in ohranimo svoj edinstveni socialni model. Izboljšujejo vsakdanje življenje milijonov ljudi v Evropi in po svetu ter prispevajo k reševanju nekaterih največjih družbenih izzivov. EU podpira raziskave in inovacije, tako da spodbuja sodelovanje med raziskovalnimi skupinami po državah in disciplinah, kar dodaja vrednost in bistveno vpliva na pomembna odkritja. EU z večletnimi okvirnimi programi za raziskave in inovacije zagotavlja sredstva za: Dejavnosti na področju raziskav in inovacij v EU se izvajajo prek številnih služb, agencij in organov. Za izmenjavo rezultatov, znanja in podatkov pa skrbijo:


Redna cena: 5,586,00 € Opal - smreka masiva, art.št.: 391045 • masivni elementi iz nordijske smreke • 44 mm brune za stene in strop • vrste lesa za znotraj in zunaj: nordijska smreka Navedena cena velja za velikost savne 200 x 160 cm brez peči, kontrolne enote in montaže.


text: Minotaver Izvor[uredi | uredi kodo] Kralj Minos je nekoč pripravljal žrtvovanje bika bogu Pozejdonu. Pred tem je molil, da bi mu Pozejdon poslal bika, ki bi mu ga žrtvoval. Iz morja je res prišel čudovit bel bik, ki je bil Minosu tako všeč, da se je odločil, da ga obdrži in žrtvuje drugega bika iz svoje črede. To je razjezilo Pozejdona, ki se je Minosu maščeval tako, da je povzročil, da se je njegova žena zaljubila v bika in z njim spočela otroka, ki je bil pol človek in pol bik. Izgradnja Labirinta[uredi | uredi kodo] Minos se je na pomoč, kako prikriti sramoto, obrnil na preročišče v Delfih, ki mu je svetovalo, naj zgradi velik blodnjak, v katerega naj zapre pošast. Ogromen blodnjak, ki ga je poimenoval Labirint, mu je zgradil Dedal, vanj pa so zaprli mesojedega Minotavra. V Labirint so nato pošiljali mladeniče in mladenke, s katerimi se je prehranjeval Minotaver. Minotavrova smrt[uredi | uredi kodo] Ubil ga je Tezej s pomočjo Ariadne, Minosove hčerke, ki se je vanj zaljubila. Na začetek blodnjaka je navezal vrvico, ki mu je kazala pot iz središča, kjer je ubil spečega Minotavra z mečem, ki mu ga je priskrbela Ariadna. Tezej se je dal privesti pred kralja in ga zaprosil, naj ga kot enega izmed žrtvovanih pošlje na Kreto, češ da bo ubil Minotavra. Kralj je, ne vedoč, kdo je postavni tujec, izpolnil njegovo željo. Ko pa mu je Tezej pokazal čevlje in meč, je solzen spoznal, da pošilja v smrt lastnega sina. Toda besede ni mogel prelomiti. Kralj je skupaj z ljudstvom odpravo pospremil v pristanišče. Medtem ko je ljudstvo slavilo Tezeja, je Egej naročal sinu: »Odpluli boste kot vedno s črnim jadrom. Če pa boš v boju z Minotavrom uspel, razvijte, ko se boste vračali, belo jadro. Tako bom vedel, ali se smem veseliti zmage.« Na Kreti je atensko ladjo že pričakoval kralj Minos. Takoj je opazil Tezeja, ki se je že navzeven razlikoval od ostalih. Tezej je Minosa nagovoril in mu rekel, da ni prišel na Kreto Minotavru za kosilo, ampak da se namerava za vse večne čase znebiti nevarne pošasti. Minos se mu je posmehnil, vendar je vseeno obljubil, da bo v tem primeru osvobodil Atence in jih oprostil davka. V kraljevem spremstvu pa je bila tudi Minosova hči Ariadna. Všeč ji je bil postavni junak, a vedela je, da mu mora pomagati. Ponoči se je splazila v ječo, kjer so bili zaprti Atenci. Tezeju je prinesla čarobni meč za boj z Minotavrom ter klobčič niti, s pomočjo katerega se mu bo uspelo rešiti iz labirinta. Naročila mu je, naj priveže konec niti pri vhodu v blodnjak, nato pa med hojo odvija klobčič. Tako se bo lahko ob niti tudi vrnil. Naslednji dan so Atenci vstopili v blodnjak. Tezej se je odpravil iskat pošast, ostali pa so ostali pri vhodu. Tezej je vestno izpolnjeval Ariadnina navodila ter se prebijal med netopirji in pajki, plesnivimi in zaudarjajočimi zidovi, krvavimi sledovi in kupi človeških kosti. Zaslišal je rjovenje in nato zagledal Minotavra. Bikovska glava je sedela na orjaškem človeškem telesu, iz nozdrvi so švigali plameni in strupena sapa je prihajala iz gobca. Tezej se je spopadel s pošastjo. Urno se je izmikal ogromnim tacam, ki so segale po njem in uspelo mu je zadeti Minotavra v srce. Ariadnina nit je Tezeja varno vodila proti izhodu.Preden je odšel je moral Ariadni obljubiti da se bo poročil z njo, a ker se ni maral poročiti s hčerjo svojega sovražnika ji je na samotnem otoku v vino pomešal uspavalo in jo pustil tam zaradi vznemirjenosti pa je pozabil črno jadro zamenjati z belim in kralj je že od daleč opazil črno jadro, misleč da je njegov sin mrtev se je pognal v globine morja in tam končal svoje življenje, ko pa je zato izvedel Tezej je žaloval svojo površnost. Očetu je obljubil da bo modro vladal Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Minotaver|


text: Pred gostujočim obračunom z NK Olimpijo je spregovoril Ivan Firer. Tekmo bo zaradi rdečega kartona proti Domžalam moral izpustiti Denis Klinar. Prenos tekme na RTV SLO 2, ob 20.05 uri. Ivan Firer: "Vedno je lepo igrati v Ljubljani, v glavnem mestu, lep stadion. Olimpija ima v primerjavi z lansko sezono tudi dobro ekipo in čaka nas zanimiva tekma." Jernej Javornik (trener NK Rudar Velenje): "Igra v drugem polčasu proti Domžalam je bila dober obet za naprej, nenazadnje mi gremo v Ljubljano iskati te izgubljene točke." Darko Karapetrović (trener NK Olimpija Ljubljana): "Opozarjam, da nas v soboto čaka izjemno zahteven nasprotnik, ki je v lanski sezoni navduševal s svojimi igrami in posledično rezultati."


source: CulturaX

text: Neverjetna zgodba domačega junaka, ki je bolj Španec kot Rus - siol.net sreda, 20. 6. 2018; 13.00 Osveženo: 1 leto, 11 mesecev ZGODBE, KI JIH PIŠE SP (5): Denis Čerišev Neverjetna zgodba domačega junaka, ki je bolj Španec kot Rus Rusom so pred začetkom letošnjega svetovnega prvenstva vsi napovedovali katastrofo. Po dveh tekmah je zgodba povsem drugačna. Imajo šest točk, zabili so osem golov, prejeli pa le enega in so praktično že napredovali. Tudi in predvsem po zaslugi krilnega napadalca Denisa Čeriševa, ki je v zadnjih dveh sezonah zabil le štiri gole v dresu Villarreala. Po dveh tekmah na svetovnem prvenstvu je že pri treh. Spoznajte njegovo zanimivo zgodbo. Kako hitro se lahko v življenju in nogometu vse obrne na glavo, potrjuje zgodba ruskih nogometašev na letošnjem svetovnem prvenstvu in še bolj zgodba, pod katero se je podpisal trenutno drugi najboljši strelec tekmovanja v Rusiji. Domačini so bili pred prvenstvom na 70. mestu lestvice Fifa in uradno najslabša reprezentanca od vseh 32, ki nastopajo v Rusiji. Nazadnje so zmagali oktobra lani. Od takrat na sedmih prijateljskih tekmah, ki so jih odigrali, niso zmagali niti enkrat. Od najslabše reprezentance v zgodovini do rekorda "Zanje ni upanje, ni jim pomoči," se je glasil naslov, s katerim so na svetovno prvenstvo nogometaše pospremili pri enem izmed osrednjih časnikov v Rusiji. "Reši jih lahko samo čudež," so zapisali pri drugem. "To je najslabša reprezentanca v zgodovini Rusije!" pa je bil kritičen nekdanji dolgoletni ruski reprezentant Andrej Kančelskis. Rusi so povsem nepričakovano postali hit letošnjega svetovnega prvenstva. Foto: Reuters Danes se je zgodba zasukala v povsem drugačno smer. V Rusiji vlada pravcata nogometna evforija. Rusi so na dveh tekmah dvakrat zmagali in si praktično že zagotovili nastop v osmini finala. Ob tem so z osmimi goli v mreži nasprotnikov in le enim v svoji mreži poskrbeli tudi za najboljši štart domačink v zgodovini svetovnih prvenstvih. Osem golov je sicer daljnega leta 1934 zabila tudi Italija, a je prejela dva. Še tale zanimiv podatek: Rusi so v 180 minutah dosegli toliko golov, kot jih je skupaj ob svojem pohodu na svetovni naslov leta 2010 dosegla Španija. Rusi se še nikoli niso uvrstili v izločilne dele Rusi so leta 2014 razočarali. Foto: Reuters Rusija je, odkar je razpadla Sovjetska zveza, do letos nastopila na treh svetovnih prvenstvih, a vselej obstala v skupinskem delu. Leta 1994 je izgubila proti Švedski in Braziliji, premagala pa Kamerun. Leta 2002 je na uvodni tekmi odpravila Tunizijo, potem pa klonila pred Japonsko in Belgijo ter se spet predčasno poslovila od turnirja. Ob svojem zadnjem nastopu na svetovnih prvenstvih, pred štirimi leti v Braziliji, je remizirala z Južno Korejo in Alžirijo, izgubila proti Belgiji in prav tako razočarana zapustila tekmovanje. Junak ruske pravljice je povsem nepričakovan Glavni junak nepričakovane ruske nogometne pravljice je nogometaš, čigar zgodba, ki jo preživlja v zadnjih tednih, je skorajda neverjetna. Denis Čerišev, ki je s tremi goli na dveh tekmah celo oddal kandidaturo za najboljšega strelca prvenstva, je bil veliko presenečenje že takrat, ko se je sploh znašel na seznamu 23 nogometašev, ki jih je selektor Stanislav Čerčešov vpoklical za svetovno prvenstvo. Marsikdo je pričakoval, da bo prednost dobil kdo drug. V prvi vrsti mladi up moskovskega Dinama Aleksandr Tašajev. Po poškodbi Alana Dzagojeva je dobil priložnost na uvodni tekmi in takoj zablestel. Foto: Reuters Čerišev je bil prijetno presenečen, ko ga je doletela novica, da bo član ruske reprezentance, na svetovno prvenstvo pa se je podal z upanjem, da bo na njem kakšno minuto tudi zaigral. Poškodba zvezdnika je vse obrnila na glavo Pričakovano se je na prvi tekmi proti Savdski Arabiji znašel na klopi, povsem nepričakovano pa je bil že po 24 minutah na igrišču. Po poškodbi Alana Dzagojeva je dobil priložnost in jo zgrabil z obema rokama. V 43. minuti je po mojstrskem preigravanju zadel za 2:0, v 91. minuti pa zadel še drugič na tekmi, ko je mrežo Arabcev razparal po izjemnem voleju. Uspešen je bil tudi na torkovi tekmi proti Egiptu, ki jo je seveda začel v prvi postavi. V 59. minuti je prelomil tekmo z golom za vodstvo z 2:0, Rusi pa so na koncu zmagali s 3:1. Marca se je v reprezentanco vrnil po več kot dveh letih Danes je 27-letni krilni napadalec glavna zgodba ruskega nogometa, še pred nekaj meseci pa ga ni bilo nikjer. V reprezentanci je do tega svetovnega prvenstva namreč odigral le 11 tekem, prvi gol proti Savdski Arabiji pa je bil njegov prvenec v izbrani vrsti. Največja država na svetu danes časti nogometaša, ki zase pravi, da je bolj Španec kot Rus. Foto: Reuters V njo se je marca letos pri porazu z 1:3 na prijateljski tekmi proti Franciji, ko je odigral sedem minut, vrnil po več kot dveh letih. Odigral je še 26 minut pri porazu na prijateljski tekmi proti Avstriji z 0:1, to pa je bilo do začetka SP tudi vse. Zgodba Čeriševa, ob rezervnem vratarju Vladimirju Gabulovu edinega ruskega reprezentanta, ki igra v tujini, je netipična. Je sicer Rus, rojen v Nižnem Novgorodu, a ni otrok ruskega nogometa. Že praktično vse življenje namreč živi in igra v Španiji. Tudi njegovo znanje ruskega jezika ni najboljše. Legendarni Salenko, ki je poskrbel za rekord Oleg Salenko leta 1994 Foto: Getty Images Čeprav so Rusi leta 1994 na svetovnem prvenstvu razočarali, je njihov napadalec Oleg Salenko poskrbel za podvig, ki se ga marsikdo spomni še danes. Na zadnji tekmi skupinskega dela, ko Rusi niso imel več nobenih možnosti za napredovanje, je takratni ruski napadalec pri zmagi nad Kamerunom s 6:1 zabil neverjetnih pet golov, kar je rekord. Nikoli prej in pozneje na svetovnem prvenstvu nihče na eni tekmi ni dosegel toliko golov. Salenko, ki je na tistem prvenstvu zabil še gol pri porazu proti Švedski, je bil skupaj z Bolgarom Hristom Stoičkovim tudi najboljši strelec prvenstva v ZDA. Zanimivo, za Rusijo je zabil le šest golov. Vse na svetovnem prvenstvu. V Španiji je že več kot dve desetletji S petimi leti se je z očetom preselil na Pirenejski polotok, kjer je Dmitrij Čerišev pet let igral nogomet za Sporting iz Gijona, pri katerem je mladi Denis tudi naredil prve nogometne korake. Potem se je med letoma 2000 in 2002 za kratek čas preselil v Burgos, se nato z 12 leti vrnil iz Bolgarije in vstopil v nogometno šolo Real Madrida, njegov član pa, z vmesnimi postanki drugje, ostal kar 14 let. Decembra 2015 je na tekmi španskega pokala proti Cadizu zabil svoj prvi in edini gol za Real. Foto: Getty Images Hitro se je prebil do rezervne ekipe madridskega nogometnega velikana in za njo v 109 nastopih med letoma 2009 in 2013 zabil 22 golov. V B-ekipi je igral tudi pod vodstvom Zinedina Zidana in si avgusta 2012 prislužil debi v prvi ekipi Reala. Postal je prvi Rus, ki je zaigral za najbolj trofejen evropski nogometni klub. Zanj je takrat odigral le eno tekmo, potem pa so ga Madridčani posodili Sevilli. V eni sezoni je za njo zbral le štiri nastope, saj je imel veliko težav s poškodbami. V dveh letih je zabil štiri gole, na svetovnem prvenstvu je že pri treh V sezoni 2014/15 je bil posojen v Villarreal in odigral najboljšo sezono v karieri. Odigral je 40 tekem, zabil sedem golov in prispeval še kar nekaj asistenc. Zaradi tega si je pri Realu prislužil še eno priložnost. V prvi polovici sezone 2015/16 je za Real odigral šest tekem v vseh tekmovanjih in zabil tudi en gol, januarja 2016 pa so ga posodili k Valencii. Tam je imel spet težave z zdravjem in odigral le osem tekem, dosegel pa tri gole. Kje se bodo ustavili Rusi na čelu s svojim nepričakovanim zvezdnikom prvenstva? Foto: Reuters Leta 2016 ga je Villarreal odkupil od Reala za sedem milijonov evrov in zdaj že dve sezoni redno nastopa za rumeno podmornico, a ravno najbolj učinkovit ta ruski reprezentant, ki zase pravi, da se bolj kot Rus počuti kot Španec, ni. V prvi sezoni pri Villarrealu ni zmogel niti enega gola. V tej sezoni je dosegel štiri, a le dva v španskem prvenstvu.


text: Facebook napovedal novo dobo: prihajajo boti | Dnevnik Facebook napovedal novo dobo: prihajajo boti Facebook uporablja že poldruga milijarda ljudi na planetu. Največje družbeno omrežje pa vseeno čisto nič ne brzda svojih apetitov po nadaljnji rasti in napredku. Zdaj napovedujejo še digitalne pomočnike oziroma platformo za razvoj botov v aplikaciji za pogovore messenger. Mark Zuckerberg na konferenci Facebook F8 (Foto: REUTERS) 13. april 2016 13. april 2016 17:24 Bot ali spletni robot je program, ki opravlja določene avtomatizirane naloge. Navadno so njihove naloge zelo enostavne in ponavljajoče se, boti v messengerju, ki jih je Facebook med številnimi novostmi predstavil na konferenci F8, pa bodo spominjali na že znano govorno pomočnico Siri, ki jo najdemo na Applovih mobilnih telefonih, oziroma še bolj na pomočnico Cortano pri Microsoftovem operacijskem sistemu. Razlika je ta, da bodo bote lahko razvijala podjetja, ki želijo uporabnikom omogočiti tovrstno komunikacijo. Glavni cilj Facebooka je v komunikacijski kanal, ki ga po nekaterih podatkih uporablja že skoraj milijarda ljudi, pripeljati podjetja, ki bodo tam lahko učinkovito in pesronalizirano dosegala uporabnika. Pogovor med uporabnikom in botom bo najverjetneje potekal nekako takole: »Kje lahko najdem modro majico s kratkimi rokavi moje velikosti?« Bot bo seveda ponudil ustrezne odgovore. Bote bodo lahko razvijale tudi medijske hiše. »Bi si rad ogledal današnje najbolj brane novice?« bi se lahko začel eden od takšnih pogovorov, ki bi ga začel bot. Pri Facebooku verjamejo, da bo tak način interakcije korenito spremenil način vsakdanjega komuniciranja. David Marcus, vodja Facebookovega oddelka za sporočila, je za BBC pojasnil: »Za to novo vrsto komunikacije bo v 99 odstotkih skrbel bot, v primeru nejasnosti ali težave pa bo v pogovor vskočil še zaposleni iz podjetja. Na tak način bomo združili oba svetova.« Glede na več kot milijardo uporabnikov facebooka pričakujejo, da bodo boti na podlagi učenja iz interakcij postali vse pametnejši, kar bo posledično izboljšalo komunikacijo in uporabniško izkušnjo. Mnogi vidijo v Facebookovi nadgradnji novo »zlato mrzlico«, podobno, kot so jo pred leti ustvarile aplikacije, kot je farmville, ki je matično podjetja Zynga praktično čez noč spremenil v multinacionalko. Optimisti pravijo, da je messenger že zdaj ena najpogosteje uporabljenih aplikacij za komunikacijo in da bodo boti to izkušnjo le še obogatili, saj bodo vedeli, kaj je nekomu všeč in kaj si želi, ter mu na tak način ustrezno ponudil možnosti, ki bi jih sicer moral sam iskati. Na drugi strani obstajajo tudi številni pomisleki. Mogoče se uporabnikom pogovor s spletnim robotom ne bo zdel najbolj naraven, še posebno ne na kanalu, ki je običajno rezerviran za neformalne pogovore s prijatelji. Pogovore bodo najbrž kmalu začela motiti »oglasna sporočila« – stopnjo intenzivnosti tega vmešavanja bo verjetno določal oglaševalski denar, ki ga bodo podjetja namenjala za promocijo svojih storitev in produktov. Poznavalci pravijo, da je dobe aplikacij konec, in napovedujejo vzpon botov, kar je nedavno poudaril tudi direktor Microsofta Satya Nadella. Po eni od študij Forrester Research 80 odstotkov uporabnikov pametnih naprav uporablja zgolj pet nameščenih aplikacij. Kako bo z boti, bomo videli prav kmalu.


Raffaellova bolezen je bila kratkotrajna, toda smrtna. Še vedno ni jasno, kako je zdravi umetnik v polni moški dobi, sredi svoje največje ustvarjalnosti, tako hitro omahnil. Kot vzrok njegovega naglega konca navajajo pljučnico, ki jo je staknil, ko je na poziv Leona X. prihitel v Vatikan. Ves pregret se je s papežem sprehajal po prostorih, ki so bili mrzli in izpostavljeni prepihu, da se je 'znoj ohladil na njegovi koži'. Ko je legel, so zdravniki ugotovili vnetje pljuč in po tedanji navadi so ga zdravili tako, da so mu puščali kri, kar pa je oslabljenemu organizmu samo škodilo.


Maja Križnar: Izgubila sem tebe, a našla sem sebe – Carica si! Domov / Trgovina / Knjige / Maja Križnar: Izgubila sem tebe, a našla sem sebe Maja Križnar: Izgubila sem tebe, a našla sem sebe količina 3 mnenja za Maja Križnar: Izgubila sem tebe, a našla sem sebe Skrbnik – 31. maja 2018 Vstopnica + predstavitvena miza za carski klepet ob kavi Petra Knez Bahor: Katerih 7 točk prodajnega pogovora postavi vaš brand v srce vaših strank?


text: Igraj poker na poti, in to z istimi vrhunskimi funkcijami in podporo, zaradi katerih je PokerStars izbralo že več milijonov igralcev po celem svetu. Uporabi spletno Blagajno za upravljanje tvojih razpoložljivih sredstev na poti, neposredno na tvoji mobilni napravi! Uporabiš jo lahko tudi za opravljanje denarnih nakazil v aplikaciji Mobile Poker. Zdaj lahko igraš poker na poti s PokerStars aplikacijo Mobile Poker - neposredno na tvoji iPhone®, iPad® ali AndroidTM napravi! Igraj z milijoni uporabnikov na tvoji dlani in uživaj v neverjetnih funkcijah, kot je Hitro prisedi z gumbom 'Igraj zdaj', ki ti omogoča, da se v trenutku pridružiš tvojim priljubljenim igram in turnirjem že z enim klikom. Igraj na tvoji iPhone napravi za doživetje najboljše mobilne izkušnje ali na tvoji iPad napravi, kjer boš lahko doživel prednosti večjega ekrana in daljšega trajanja baterije - še posebej primerno za turnirje in dolge seje ring iger. Na voljo ti bodo iste vodilne poker funkcije, ki jih lahko pričakuješ od največje spletne poker strani na svetu, vse optimizirane za tvojo AndroidTM napravo. Uporabi tvojo AndroidTM napravo za igranje ring iger , Sit & Go in večmiznih turnirjev, primernih za igralce vseh stopenj in z funkcijami, kot so klepet, hiter način pridružitve k mizi, igranje pri več mizah hkrati in učne videe, prilagojene za mobilnike in tabličnike. Si pripravljen za igranje pokra na poti? Potem začni igrati PokerStars Mobile Poker in se pridruži igri kjerkoli in kadarkoli. Vse, kar moraš vedeti o turneji European Poker Tour (EPT), je zdaj na voljo kot aplikacija. Preveriš lahko podrobnosti o turneji, sporede, pravila in strukturo festivalov, ter izveš, kako so se odrezali tvoji prijatelji na posameznem turnirju. Poleg ponujanja informacij v realnem času ti vodič po EPT turneji omogoča tudi pregled statusa denarnih iger in satelitov, ki potekajo na dogodkih, zadnjih novic in tvitov ter uradnih fotografij dogodka. Bodi na tekočem z najbogatejšo poker turnejo na poti. Preprosto sezi v svoj žep in odpri aplikacijo EPT Guide! Oglej si vse najnovejše videe iz sveta pokra, vključno s celotnimi TV oddajami, klasičnimi posnetki iz največjih spletnih turnirjev in turnirjev v živo ter intervjuji z igralci. Glej PokerStars Big Game, European Poker Tour (EPT), PokerStars Caribbean Adventure (PCA), Online Poker Show in številne druge oddaje brezplačno in to neposredno na tvojem telefonu. Z aplikacijo PokerStars TV boš na tekočem z vsemi poker dogodki, ne glede na to, kje se nahajaš. Ustvariš lahko svoj kanal in celo deliš tvoje priljubljene videe s prijatelji prek Facebooka. PokerStars Clock je aplikacija, zaradi katere je igranje poker turnirjev doma zabavno in enostavno, in ki ti nudi vse, kar potrebuješ, da ustvariš odlično igro med tabo in tvojimi prijatelji. Določi natančno, kako naj potekajo tvoji domači turnirji, saj imaš na voljo možnosti za nastavitev višine in dolžine trajanja stopnje blindov, vstopnin, rebuyjev in add-onov, premorov, števila igralcev in številne druge. Uporabi aplikacijo PokerStars Clock za različna orodja, ki ti bodo pomagala pri organiziranju popolne domače poker igre, vključno s turnirsko uro in popolnoma nastavljivimi možnostmi za vstopnine.


text: Ostalo – Page 2 – Kazalo.net Nagrobni spomeniki so namenjeni, da z oblikovanjem izrazimo svoja čustva in spomin na naše najdražje, ki so že žal preminuli. Omogočimo jim miren počitek v lepem urejenem okolju, ki ga redno vzdržujemo in se nanj spomnimo ob vsaki priložnosti. Na Read more Predstavila vam bom prijatelja Žiga Kranjca, ki se profesionalno ukvarja z optimizacijo spletnih strani. Je odlična in zelo sposobna oseba, ki mi je pomagala pri ustvarjanju moje spletne strani. Spletna stran je bila narejena v sredini julija 2015 z namenom, Read more Ostaložiga kranjec Letni nakup peletov pogosto predstavlja relativno visok izdatek za družinski proračun. Vseeno imam občutek, da veliko ljudi vloži premalo energije v raziskavo ponudbe ter ostalih elementov, ki imajo lahko velik vpliv na končno ceno ter kvaliteto kupljenega produkta. V tem Read more Valentinovo, praznik zaljubljencev Valentinovo, praznik ljubezni, zaljubljencev in dobrih prijateljev, je tudi letos minil v znamenju cvetja, vošcilnic, drobnih daril in drugih pozornosti. Praznik je poganskega izvora, njegove arhaicne komponente je pozneje prikrilo kršcanstvo s svetnikom Valentina. Angleži so legendo o sv. Valentinu Read more