Kje boš pa ti? Metelkova mesto: A-Infoshop ob 19:00: veganski kuharski večeri Klub Gromka ob 17:00: piknik PANK PONG >> Dirty old punx playing ping pong :) Rekreativno športanje za nešportnike. Izven: Steklenik, galerija za zvok bioakustiko in umetnost, Rastlinjak Tivoli od 19:00 do 20:30: Boštjan Perovšek: Stenice, mrož in vrata (v živo) Bioakustični zvočni performativni dogodek V uvodu nas bo nagovoril dr. Matija Gogala, slovenski biolog in entomolog. Delo Stenice, mrož, in vrata – Steklenik 2018 je v najnovejši različici izvirne skladbe iz leta 1986 nadgrajeno z novimi zvoki stenice Legnotus limbosus in se vrača k svoji osnovni zvočni realizaciji za 8‐kanalni zvočni sistem. Tako kot leta 2016, je v osnovnem zvočnem materialu uporabljena tudi tudi elektroakustična obdelava zvočnih vzorcev in modulov živalskega sveta v kombinaciji s sintetičnimi elektronskimi viri, ki po svoji strukturi in zvočnosti spominjajo na osnovni akustični (živalski) zvočni material. Pričujoče delo, kot tudi Bugs, a walrus and a door – Trento 16, omogoča živo izvedbo s kombiniranjem različnih vnaprej posnetih zvočnih modulov, ki tvorijo osnovo kompozicije. Postopku kombiniranja v realnem času se pridružuje tudi simultano elektroakustično delo (live electronics). Zaradi različnih kombinacij, ki so možne pri izvedbi v živo, se lahko realizacije med seboj precej razlikujejo. Zato je to nekakšen živ organizem, ki se tudi z dolžino izvedbe prilagaja izvajalcu, njegovemu razpoloženju in prizorišču. Steklenik, galerija za zvok bioakustiko in umetnost, je umetniški program v prostoru Rastlinjaka Tivoli. Naslavlja dela, ki preko zvočne raziskave narave in okolja povezujejo umetniške in znanstvene prakse. Dela umetniških zvrsti zaobjemajo bioakustiko, zvočno ekologijo, zvočno krajino, zvočno umetnost idr. Namenjena so radovedni publiki, ki jo zanima združiti opazovanje botanike v rastlinjaku s poslušanjem aktualnega umetniškega dela iz programa Steklenik. Brez vstopnine Kino Šiška, dvorana Komuna ob 20:00: Laurel + Zala Kralj & Gašper Šantl Ko je leta 2013 britanska mladenka Laurel iz svojega spalničnega studia pokukala s prvo verzijo skaldbe "Blue Blood", je nemudoma razvnela glasbeno blogosfero. Od takrat jo pot vodi samo še strmo navzgor, prek treh vrhunskih EP-jev, pogodbe s podzaložbo priznane založbe Ninja Tune, razprodanih turnej po domovini, pohval s strani Annie Mac, Zanea Lowea, Spotifyja in The Guardiana ter partnerstva z modnimi znamkami. Vstopnina: Predprodaja 10 EUR na dan 12 EUR s popustom 8 EUR Klub CD ob 20:00: Cankarjevi torki – Nana Milčinski: Nanine pesmi Vstopnina: 18, 14* EUR Hostel Celica ob 21:00: Sozvočja sveta – Duo Ponte Alja Petric, glas Damjan Stanišić, kitara Duo Ponte sestavljata pevka Alja Petric in kitarist Damjan Stanišić. V duet ju je povezalo raziskovanje zvočnih pokrajin ljudstev z daljnih ruskih step, panonske kotline, Balkana, južne Evrope in Novega sveta. Gradniki mostu, ki ga vzpostavljata s poslušalstvom, so čustva, ta na videz tako krhka, v resnici pa najtrdnejša snov vseh medčloveških odnosov in razmerij. Virtuozno kitaristovo obvladovanje instrumenta in prefinjen, žametni pevkin vokal sta le osnovi za subtilno povezovanje emocij, ki so se v glasbe sveta nalagale skozi stoletja, in ljubezni do glasbe, ki sta se ji glasbenika zavezala. Korenine zasedbe segajo v leto 2014, ko sta glasbenika združila ideje in svoje sodelovanje predstavila na prvih koncertih v Murski Soboti. Od tedaj aktivno nastopata na številnih slovenskih in tujih odrih. Glasbenika sta se v prvih dveh letih delovanja osredotočila predvsem na raziskovanje glasbenega izročila raznolikih kultur po svetu. Preko lastnih prefinjenih aranžmajev sta ustvarila edinstven umetniški izraz pri interpretiranju glasbenih del, ki izvirajo iz Balkanskega in Iberskega polotoka, strastne Južne Amerike, vse do ruskih nomadskih ciganov in še dlje. Brez vstopnine teater, razstave, predavanja...: MKL Knjižnica Bežigrad ob 18:00: Umetnost, to je pač življenja boj Ivan Cankar v kritičnih spisih, ki jih je naslovil Bela krizantema, problematizira odnos med umetnikom in družbo. Kamišibajkarica Tatjana Hladnik bo v japonski tehniki pripovedovanja "kamišibaj" ob lesenem odru predstavila odlomke iz knjige. Člani gledališke skupine Pionirskega doma bodo pripravili improviziran nastop na temo Cankarjevih Tujcev - ti bodo predstavljali iztočnice in navdih za raznolike improvizacije, nekaj svojih predlogov za izhodišča prizorov pa bo dodala tudi publika. Brez vstopnine PTL ob 19:00 in 20:30: Jan Rozman: Predmetenje Performans V svojem novem performansu se koreograf, performer in improvizator Jan Rozman sooči s stvarmi – s predmeti, ki ga obkrožajo, pa tudi z občutki in idejami, ki jih ti predmeti sprožajo. Predmetenje je visceralni odziv na svet stvari v katerem živimo. Je premeten in ljubi reči. Gledališki oder postane prostor stika med živo in neživo materijo; okolje, v katerem stvari lahko vzpostavljajo odnose, komunicirajo in soobstajajo – ter ob tem morda razkrijejo tudi svojo drugo plat. Več: emanat.si/si/produkcija/jan-rozman predmetenje/ Cena: 8/6€ (dijaki, študenti, upokojenci) SNG Drama: Veliki oder ob 19:30: Ta veseli dan ali Matiček se ženi Tobačna, 10ka ob 21:00: Stand up show ''Love Is In the Air'' Prostovoljni prispevki - - - Avditorij Moderne galerije od 14h-19h: Simpozij o fenomenu krožišč Krožišča so v zadnjih letih postala zelo opazen del javnega prostora. Z objekti in skulpturami v svojih središčih so začela pomembno vplivati na podobo krajev v Sloveniji pa tudi drugod po Evropi. Na simpoziju bo o fenomenu krožišč v desetminutnih predavanjih spregovorilo 14 domačih strokovnjakov s področij urejanja prostora, družboslovja ter umetnosti. Sledila bo razprava ter zaključno predavanje tujega strokovnjaka Miguela Álvareza Martíneza. Obravnavali bodo fenomen kot tak, njegov pomen in družbene okoliščine, ki nanj vplivajo. Razmišljali bodo o javni plastiki, prostorih pešcev in prostorih avtomobilov ter o ustreznosti krožišč za umestitev javne plastike. Simpozij je namenjen strokovni in zainteresirani javnosti. Z organizacijo dogodka želimo prispevati k javni raz 1000 pravi o krožiščih. Za uvod v simpozij bo nastopil Olfamož, celoten program je dostopen tule: MGLC ob 18:00: Sledi na papirju, platnu, steni kot intuitivno razumljen svet svojega časa Vodstvo po razstavi Rika Debenjaka vodi Tatjana Pregl Kobe, umetnostna zgodovinarka, likovna kritičarka, pesnica, esejistka in pisateljica Vstopnina: 5 EUR, 2.5 EUR Projektni prostor DUM ob 20:00: Mladen Stropnik, fade in to the night razstava "fade in to the night" Razstava fade into the night oziroma "Sonic Youth" je tudi nekakšna parafraza razmišljanja Igorja Zabela o razstavnih strategijah. V svojem tekstu Razstavne strategije v devetdestih – nekaj zgledov iz slovenskega prostora, piše o tem, da avtor, delo, prostor, občinstvo in institucije niso abstraktne entitete, ampak so določene z ideološkimi, političnimi, razrednimi, spolnimi in jezikovnimi dejavniki. Tako je mogoče razumeti tudi pričujočo razstavo, ki poskuša pokazati, da je Stropnikovo delo, ne glede na njegovo kompleksnosti in raznovrstnost filozofskih, konceptualnih in formalnih idej, nemogoče razumeti, če hkrati ne razmišljamo tudi o družini, počitnikovanju, seksu, službi, železniški postaji, sprehodu, pršutu in marmeladi. Brez vstopnine Galerija Fotografija ob 20:00: Igor Andjelić - Cinecitta Fotografska razstava IGOR ANDJELIĆ – CINECITTÀ Igor Andjelić je vizualni umetnik, grafični oblikovalec in fotograf, ki je nepogrešljiv del ljubljanskega kulturnega dogajanja. Je integralen del mesta, v katerem živi, ter ključni so-oblikovalec nekaterih prostorov ljubljanske kulturne scene, med njimi Galerije ŠKUC, Kluba K4 in Salona Minimal. Svojo predanost domu je med drugim dokazal z nedavno umetniško razstavo Ljubljɐna, s svojimi fotografskimi pripovedmi pa tke živahno tapiserijo domačega mesta, ki zaživi šele skozi svoje prebivalce. Ta tematika prikaza realnih ljudi, njihovega vsakdanjika in pristnih interakcij med njimi, pa je morda bolj kot za katerokoli evropsko umetniško obdobje značilna za italijanski neorealizem. Brez vstopnine - - - Knjigarna FF, Filozofska fakulteta ob 17:00: Besedna postaja: Molekularno rdeče (p)ostane hipokritična, predlaga sedem obratov: od buržoaznega k proletarskemu, od visoke teorije k nizki, od shizme k sistemu, od molarnega k molekularnemu, od človeškega k nehumanemu, od nadzidave k bazi, od uglajenega k vulgarnemu. Wark v ta namen kombinira sovjetske in kalifornijske teoretike-praktike zornega kota dela: Leninovega tekmeca Aleksandra Bogdanova, inženirja-pisatelja Andreja Platonova, kiborginjo Donno Haraway in avtorja znanstvenofantastične Trilogije Mars Kima Stanleyja Robinsona. O knjigi se bosta pogovarjala njen prevajalec Marko Bauer in pisec spremne besede Primož Krašovec. Knjiga bo v kratkem izšla pri založbi Sophia. Dogodek je del kulturnega programa knjigarne, ki ga sofinancira Javna agencija za knjigo Republike Slovenije. Brez vstopnine Mestna galerija Ljubljana ob 17:00: Vodstvo po razstavi CODE:RED Razstava "CODE:RED" v Mestni galeriji Ljubljana prinaša strnjen pregled in zapis vseh realiziranih "postaj" projekta in nekatere ključne informacije, relevantne za razumevanje stanja na področju konsolidacije pravic seksualnih delavcev. Po razstavi bo popeljala kustosinja Alenka Gregorič. S podrobnim vpogledom v obstoječe dokumentarno gradivo, z besedili, intervjuji, videi, fotografijami in časopisi je tokrat "CODE:RED" prvikrat prikazan v celoti, mnoge stopnje in aktivnosti projekta pa so prav za ljubljansko razstavo dobile format umetniškega dela. B 2000 rez vstopnine KOŽ ob 18:00: Ddr. Igor Grdina : Vse je zapisano v Cankarju, predavanje Predavanje bo tematiziralo avtobiografske izjave v posameznih Cankarjevih delih, ki se kažejo kot ključ za razumevanje njegove umetnosti. Posebna pozornost bo posvečena odnosom med posameznimi pripadniki Cankarjeve družine. Ob Cankarjevih tekstih bodo v pretres vzeta tudi pričevanja njegovih sorodnikov. Tak pristop je produktiven zato, ker je Cankar avtor, čigar umetnostnooblikovalska vodila so dajala posebno težo avtobiografskosti in izhajanju iz ustvarjalčeve življenjske izkušnje. Brez vstopnine Pritličje ob 18:00: Od Hajfe do Ramale Od Hajfe do Ramale: Od pregnane družine do apartheida Urša Regvar in Andraž Rožman vam bosta predstavila svoja doživetja na obeh straneh zidu. V Hajfi sta iskala hišo družine Abdul Al Munem, ki jo je leta 1948 enako kot 750.000 drugih Palestincev Izrael pregnal od doma. Prišla sta do zanimivih informacij in fotografij, ki nam jih bosta predstavila. Potem sta se odpravila na Zahodni breg, kjer sta videla, kako izraelska oblast zatira Palestince. Obiskala sta več mest in begunskih taborišč. Skozi zgodbe ljudi nam bosta skušala prikazati življenje pod izraelsko okupacijo in apartheidom. Brezplačno Center za poezijo Tomaža Šalamuna ob 19:00: Literarni večer: Katarina Gomboc Vabljeni na literarni večer s Katarino Gomboc, ki bo predstavila pesniški prvenec "Negotovosti navkljub" (JSKD, 2018). S pesnico se bo pogovarjala avtorica spremne besede in mentorica Ana Porenta. Katarina Gomboc (1993, Šempeter pri Gorici) je slavistka, pesnica in pisateljica, ki živi in ustvarja v Ljubljani. Leta 2017 je zmagala na festivalu mlade literature Urška. Brez vstopnine Knjižnica Šiška ob 19:30: Ugrizi - Andej Blatnik Kratke kratke zgodbe v zbirki Ugrizi Andreja Blatnika (LUD Literatura, 2018) pod drobnogled postavljajo usodne trenutke, ki držijo v precepu raznolike protagoniste, kot so žene generalov, pogajalce, varovalce zajcev, bojevnike tretje armade. Bosta kirurga rešila morebitnega morilca svojega kolega? Kateri ostrostrelec bo zadel prvi? Do kod bo segel dotik pod mizo? Pogovor bo moderirala Maja Šučur. Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature ob 19:30: Družina pod feminističnim drobnogledom Sociologi ji pravijo osnovna celica družbe in dejansko si družbo brez utemeljenosti na familializmu težko zamislimo, saj nas je večina odrasla v družinah in normativna predstava sreče in samoizpolnitve je pogosto povezana z lastnim družinskim življenjem. Ne le konservativni krogi, tudi neoliberalne opcije promovirajo družino, saj je nujna alternativa socialni državi in pomeni prihranek pri skrbstvenem delu in ekonomski varnosti. Družina pa je, paradoksalno, kljub pozivu k odpravi družine v Komunističnem manifestu, sveta celo za socialiste, saj si ne upajo drezati v temeljno vrednoto delavskega razreda. Ni pa družina najbolj pogosta oblika organizacije življenja - kakor pravita Barrett in McIntosh, kljub takemu vtisu in medijski promociji te oblike skupnostnega življenja, je bilo gospodinjstev tipa mama-oče-otrok/ci že leta 1982 v Veliki Britaniji zgolj tretjina. Najbolj natančna in glasna kritika samoumevnosti družine je morala priti s strani tistih teoretičark, ki so preučevale tlačeno pozicijo žensk v tem odnosu – s strani feminizma torej. Kritika družine je za feminizem nujna posledica njegovega detektiranja opresije "razreda žensk" (Delphy), saj se ravno v družinskem odnosu ženska podrejenost zelo natančno manifestira. Kritika družine pa je zaradi velikega odpora in sentimenta, povezanega z realnimi potrebami, ki jih izpolnjujemo v družinskih odnosih, po drugi strani ena izmed glavnih krivk za nepriljubljenost feminizma. Si zmoremo, ali vsaj želimo, po zgledu radikalnih feministk, ki so si to drznile že pred polovico stoletja, danes zamisliti, če že ne živeti nekaj, kar sta Deleuze in Guattari poimenovala anti-ojdipski odnosi? Brez vstopnine Bežeče prireditve: Kinoteka: Jesenska filmska šola 2018: Podoba-upor – militantni dokumentarec na bojiščih maja ’68 16:00 Otvoritev simpozija + predavanje: Mark Betz: Aktivni gledalci, politični akterji: izpad v filmski teoriji po maju ’68 Pojem aktivnega gledalca se je kot posledica politizacije filmske teorije in kritike pojavil v formativnem obdobju akademskih filmskih študij, ko so številni francoski in britanski časopisi pričeli vključevati marksistične in psihoanalitske teorije v svoje razmisleke. Uveljavljena revija Cahiers du cinéma in novonastali Cinéthique sta se leta 1969 spopadla v vojni za lastništvo in avtoriteto nad novo obliko ideološke kritike, ki je v zameno za pasivnega gledalca predlagala politično progresivni popravek. Določene pripovedne in formalne strategije (kontrakinematografija) so bile postavljene v ospredje, saj so omogočale kritičen odnos ne le do filmskega teksta, pač pa tudi do ideologije vladajočega razreda: položaj aktivnega gledalca je bil razumljen kot nujna komponenta (ponekod pa tudi kot ekvivalent) političnega aktivizma. Toda do danes je ideja dejavnega gledanja prestala občutne prelome, popravke in ponovne premisleke. V delih Jacquesa Rancièra in Laure Mulvey, pa tudi med zagovorniki počasnega filma, so se nedavno pojavile teze, da je določena vrsta miselne ostrine zadovoljiva že sama po sebi. Toda v kolikšni meri so ti argumenti privedli do privilegiranja kinematografij nedejavnosti in do celularizacije gledalskega izkustva? Ali lahko priklic aktivnega subjekta iz preteklosti vodi do vpeljave drugačnega gledalca v sedanjosti; gledalca, ki bi lahko v svetu zunaj filma deloval kot akter? Mark Betz je redni profesor na Oddelku za filmske študije King's College London, kjer je deloval že kot ustanovni član. Predavanje bo v angleškem jeziku. Brezplačen vstop 17:30 Predavanje: Daniel Fairfax: Skupina Dziga Vertov v Palestini: montaža v praksi in teoriji Skupina Dziga Vertov (sodelovanje med Jeanom-Lucom Godardem, Jeanom-Pierrom Gorinom in filmskimi tehniki) se je leta 1970 po naročilu organizacije PLO lotila projekta Do zmage (Jusqu'a la victoire), filma o palestinskem revolucionarnem gibanju. Če bi bil film končan, bi morda predstavljal vrhunec eksperimentalne montaže, ki sta jo Godard in Gorin razvila v svojih predhodnih delih. Toda sporni projekt je bil po masakru Črnega septembra zaustavljen, gradivo pa po dolgotrajnem montažnem postopku predelano v Godardev refleksivni filmski esej Tukaj in drugje (Ici et ailleurs, 1974). V prispevku bomo Godardeve montažne prijeme obravnavali v luči nekaterih teoretskih besedil, ki jih je Skupina sestavila v šestdesetih in sedemdesetih letih, vključno s tekstoma »Kaj storiti?« (»Que faire?«) in »Manifest za Fataha« (»Manifeste pour Fatah«) ter neobjavljeno fotomontažo »Dol s filmom! Naj živi film« (»À bas le cinéma! Vivre le cinéma«). Daniel Fairfax je docent filmskih študij na Goethejevi univerzi v Frankfurtu in urednik spletnega časopisa Senses of Cinema. Predavanje bo v angleškem jeziku. Brezplačen vstop 18:45 Predavanje: Olivier Hadouchi: »Tukaj in drugje« v kinematografijah leta ’68 Filmi in filmski ustvarjalci so leta 1968 s pridom dokumentirali francoske upore in generalne stavke, ponekod pa izumljali tudi nove načine filmske proizvodnje in prikazovanja. Toda tu bomo govorili o globalnem maju ’68, mešanici več filmov in mednarodnih političnih dinamik, obenem pa ostali pozorni na posebnosti lokalnih okolij, na pomen transnacionalnih iz 2000 menjav in skupnih aktivističnih virov (na primer gibanj solidarnosti s tretjim svetom). Ali so filmi leta ’68 res ustvarjali nove načine percepcije, predrugačili tradicionalne oblike upora in tvorili nove načine političnosti? Predlagali bomo primerjalni teoretski okvir, ki bo francosko izkušnjo tega leta odkrival sočasno s praksami in ugotovitvami drugih držav. Olivier Hadouchi je neodvisni kurator, raziskovalec in filmski zgodovinar z doktoratom Univerze v Parizu III, Sorbonne Nouvelle. Predavanje bo v angleškem jeziku. Brezplačen vstop Retrospektiva: 1968 – Leto, ki je zaznamovalo film in pretreslo svet 20:00 Junijska gibanja (Lipanjska gibanja), Želimir Žilnik, Jugoslavija, 1969, digitalni format (posneto na 35mm), čb, 10', bp Film govori o študentskih demonstracijah v Beogradu leta 1968 – največ pozornosti posveča kritični kvaliteti, zanosu in disciplini tega protesta. Šlo je za najmočnejšo javno kritiko »rdeče buržoazije« – članov komunističnega aparata, ki so dušili ustvarjalnost in uveljavljanje nove generacije povsod po vzhodnem bloku. Sledi srednjemetražni film presenečenja po izboru kolektiva Jesenske filmske šole. 21:30 Program filmskih obzornikov Poletje ’68 (Obzornik št. 505) (Summer ’68 /Newsreel #505/) Norman Fruchter, John Douglas, ZDA, 1969, digitalni format (posneto na 16mm), čb, 60', bp Dokumentarec nudi poglobljeno obravnavo protestnih dejavnosti med nacionalno konvencijo ameriške demokratske stranke v Chicagu. Med drugim prikazuje upore proti vpoklicu, razmah aktivističnih kavarn, razvoj alternativnih medijev in začetke samega gibanja Newsreel. Še posebej nazoren je v svojem proučevanju problemov, ki so jih obzorniškemu gibanju nakopali mainstream mediji. Obenem pa je tudi dokument filozofij, strategij in problematik študentskega gibanja v ključnem letu 1968. Črni panter (Obzornik št. 19) (Black Panther aka Off the Pig /Newsreel #19/) San Francisco Newsreel, ZDA, 1968, digitalni format (posneto na 16mm), čb, 15', bp Atraktiven prikaz vodstva organizacije Črni panterji leta 1967. Film vsebuje zaporniški intervju z obrambnim ministrom Hueyem P. Newtonom, pogovor z informacijskim ministrom Eldridgom Cleaverjem, prizore posledic policijskega napada na losangeleški štab, posnetke zborov za Hueyevo osvoboditev, ki so potekali v spominskem parku Hutton in pred okrajnim sodiščem Alameda, ter recitacijo desetih strankarskih zahtev, za katero je poskrbel soustanovitelj Bobby Seal. Gre za enega najpogosteje distribuiranih filmov Newsreel, znan pa je tudi pod prvotnim naslovom »Off the Pig«. Kratki film med drugim vključuje risbe aktivista in umetnika Emoryja Douglasa. Sodni primer Lincoln Center (Obzornik št. 17) (The Case Against Lincoln Center /Newsreel #17/) Newsreel, ZDA, 1968, digitalni format (posneto na 16mm), čb, 12', ap Za gradnjo Lincoln centra, v katerem se nahajata newyorška mestna opera in filharmonija, so izrinili več kot 20.000 latinskoameriških družin. Film razkriva pokrovitelje tega umetniškega središča (korporacije in premožne družine), pa tudi kulturo, ki tam domuje. S primerjavo vzdušja v Lincoln centru in živahne soseške kulture pravilno napove proces, ki bo zahodno stran New Yorka kmalu preobrazil v območje z visokimi najemninami, namenjeno izključno višjemu srednjemu razredu. Upor – Z Noamom Chomskim (Obzornik št. 1) (Resist – With Noam Chomsky aka Chomsky-Resist /Newsreel #1/) Newsreel, ZDA, 1968, digitalni format (posneto na 16mm), čb, 12', bp Film nudi redek prikaz Noama Chomskega v poznih šestdesetih letih. Chomsky odkrito komentira vietnamsko vojno in razvija kritične misli, ki so danes ponovno srhljivo aktualne. Obzornik vsebuje še posnetke demonstracij proti vpoklicu in podrobnosti o obtožbah proti Benjaminu Spocku, Williamu S. Coffinu, jr., in drugim. Kinodvor: 17:00 Barbara, Mathieu Amalric / Francija / 2017 / 98' Dvajset let po smrti ikone francoskega šansona jo igralec in režiser Mathieu Amalric obudi z večplastnim, sanjskim poklonom njenemu življenju in delu; s filmom, v katerem je, kot pravi avtor, »vse izmišljeno in vse resnično«. 19:00 Žaba, Elmir Jukić / Bosna in Hercegovina, Srbija, Hrvaška, Makedonija, Slovenija / 2017 / 78' Žaba, posneta po veliki gledališki uspešnici in z odlično zasedbo bosanskih igralcev na čelu z Emirjem Hadžihafizbegovićem, govori o dolgotrajnih posledicah vojne travme za intimna življenja ljudi, toda namesto zgodbe o obupu prinaša presunljivo in osvežujoče sporočilo optimizma. 21:00 Sodnica (The Children Act), Richard Eyre / Velika Britanija / 2017 / 105' Drama o trku prava in verskih prepričanj, pa tudi o napetem razmerju med čustvi in razumom, zgrajena okrog fascinantnega lika ostroumne vrhovne sodnice (Emma Thompson). Britanski pisatelj Ian McEwan je scenarij priredil po lastnem romanu V imenu otroka. Mala dvorana: 18:00 Codelli, Miha Čelar / Slovenija / 2017 / 85' Codelli je igrano-dokumentarni film o malo znani afriški avanturi znamenitega slovenskega izumitelja, barona Antona Codellija, znanega tudi po tem, da je leta 1898 v Ljubljano pripeljal prvi avtomobil. 20:00 Bergman: eno leto, eno življenje (Bergman - ett år, ett liv), Jane Magnusson / Švedska / 2018 / 117' Režiserka Jane Magnusson (Trespassing Bergman) vzame pod drobnogled leto 1957, eno najbolj plodnih v življenju in ustvarjanju Ingmarja Bergmana, ter skozi arhivske posnetke in številne intervjuje z režiserjevimi sodelavci in sopotniki razgali resničnega moža za mitsko podobo filmskega velikana.


Rebeka Dremelj Vrag naj vzame eurovision mix Lyrics Sama na tleh, zadnja solza zate v očeh, brišem sledi ki jih pustil je poraz, ti brez besed, v trenutku si zrušil moj svet, zdaj zbiram vse sence ljubezni da vržem ti jih v obraz. Vrag naj vzame vse kar je med nama tvoje slike mečem zdaj na tla vrag naj vzame zdaj naprej grem sama trgam vse spomine da se čimprej konča. Ne dovolim da še kdaj me pogledaš v oči zdaj več v meni ničesar zate ni tujec si mi, ki na ulici ga ne spoznam ko vidim te grem mimo tebe, glavo obrnem v drugo stran. Vrag naj vzame vse kar je med nama tvoje slike mečem zdaj na tla, vrag naj vzame zdaj naprej grem sama, trgam vse spomine da se čimprej konča. Vrag naj vzame vse kar je med nama, zate solze vem da so zaman, zdaj med nama je samo še drama, ki ne bo vrnila ukradenih mi sanj. Zlomil si me priznam, a grem naprej, sama v vsak nov dan, močnejša sem kot prej ! See also: JustSomeLyrics 119 119.21 Giorgio Gaber GiorgioGaber_Io Se Fossi Dio Lyrics Zara Gel he bele Lyrics


source: wikipedia

text: Matematična konstanta je količina v matematiki, ki ne spreminja svoje vrednosti. Tako je konstanta nasprotje spremenljivki. Matematične konstante so z razliko od fizikalnih določene neodvisno od katerekoli fizikalne meritve. Razpredelnica nekaterih izbranih matematičnih konstant Uporabljene kratice: I - iracionalno število, A - algebrsko število, T - transcendentno število, ? - še neznano Spl - splošno, TeŠ - teorija števil, TeK - teorija kaosa, Kom - kombinatorika, Inf - teorija informacij, Ana - matematična analiza Opomba: 0 Razpredelnica je zložena precej 'naključno'. Glej tudi drugačno razvrstitev matematičnih konstant na podlagi predstavitve z verižnimi ulomki. Zunanje povezave Stran Stevena Fincha o matematičnih konstantah (v angleščini): http://pauillac.inria.fr/algo/bsolve/constant/constant.html Steven Fincheva drugačna razvrstitev (v angleščini): http://pauillac.inria.fr/algo/bsolve/constant/table.html Stran Xavierja Gourdona in Pascala Sebaha o številih, matematičnih konstantah in algoritmih (v angleščini): http://numbers.computation.free.fr/Constants/constants.html Simon Plouffejev pretvornik (v angleščini): http://pi.lacim.uqam.ca/eng/ CECMov računalnik z obratno simboliko (ISC) (po nam kako lahko dano število skonstruiramo iz matematičnih konstant) (v angleščini): http://www.cecm.sfu.ca/projects/ISC/


source: fineweb

text: Konfederacija strelskih zvez za praktično streljanje Pri tem športu, katerega geslo je DVC (Diligentia, Vis, Celeritas), torej natančnost, moč, hitrost), gre za dinamičen prikaz veščine uporabe orožja večjih kalibrov na zahtevno postavljenih strelskih progah. Zgodovina[uredi | uredi kodo] Namen[uredi | uredi kodo] Praktično streljanje se je pojavilo kot odgovor na nerealno statične strelske discipline. Osnovna ideja ustanoviteljev IPSC je bila, da se strelci, ki se srečujejo z orožjem ljubiteljsko ali iz potrebe, naučijo to orožje uporabljati na tekmovanjih, ki bi simulirala dejanske konfliktne situacije z upravičeno samoobrambno rabo orožja. Danes je IPSC ena najhitreje rastočih športnih zvrsti streljanja v svetu, je pa izgubila začetno predvsem samoobrambno noto in se usmerila bolj v športno smer streljanja.


Na sestanku smo dosegli popravek odloka, in sicer, da se iz prepovedi hranjenja na javnih površinah izvzame prosto živeče mačke, ki sodijo v projekt Prosto živeče mačke v Mestni občini Ljubljana. Gre torej za mačke, ki so odlovljene, sterilizirane oz. kastrirane in ustrezno veterinarsko oskrbljene v Zavetišču za zapuščene živali Ljubljana, ter vrnjene v njim znano okolje. Projekt obstaja od oktobra 2007 in menimo, da je zaradi njega Ljubljana primer dobre prakse na področju prosto živečih mačk. Občina financira kastracije in sterilizacije, zato je število mačk v mestu obvladljivo in je zanje možno skrbeti tudi na druge načine, kamor štejemo redno hranjenje. Za hranjenje kolonij mačk skrbijo hranitelji, pri čemer je pomembno, da ravnajo v skladu z navodili zavetišča in hranijo diskretno: pospravijo prazne posodice, ne puščajo hrane na zalogo, hranijo zjutraj ali zvečer in na odmaknjenem mestu. V Ljubljani živi veliko ljubiteljev živali, žal pa tudi veliko prebivalcev, ki mačkam niso naklonjeni. Takšna diskretnost zagotavlja večjo varnost prosto živečih mačk. Najpomembnejše pa je, da so mačke sterilizirane, kastrirane in veterinarsko pregledane, kar izvaja Zavetišče Ljubljana. Na ta način preprečimo širjenje nevarnih bolezni in omejimo rast populacije. Kmalu po sprejetju odloka, med čakanjem na zaželeno spremembo, smo objavili tudi pojasnilo in navodila za hranitelje. Odlok je namreč prepovedal hranjenje zgolj na javnih površinah, ne pa tudi na zasebnih, kot so zasebni vrtovi, zelenice, zasebne površine okrog blokov in podobno. Društvo za zaščito živali Ljubljana trenutno dela na tem, da bi v protokol projekta Prosto živeče mačke v Mestni občini Ljubljana zapisali tudi, naj se prosto živeče mačke hrani kontinuirano skozi vse leto, ne samo za namene odlova. Hranitelji, ki dolgoročno hranijo skupino mačk, pridobijo njihovo zaupanje, kar je ključno za odlove, hkrati pa lahko opazijo morebitne bolezni in nove mačje prišleke, ki jih je treba odloviti in ustrezno oskrbeti. Poleg tega se mačke hitro navadijo na nov vir hrane, zato so prekinitve hranjenja zanje rizične. Že samo to, da hranitelj odide na dopust, za mačke predstavlja težavo, zato hraniteljem svetujemo, da si v tem primeru poiščejo začasno zamenjavo. Zapisano ne pomeni, da bi moralo Zavetišče Ljubljana zagotoviti hrano ali samo izvajati kontinuirano hranjenje ljubljanskih prosto živečih mačk. Hrano za prosto živeče mačke včasih donirajo hranitelji sami, zbirajo pa jo tudi številna društva na akcijah zbiranja donacij, v trgovskih centrih ipd. Tudi Društvo za zaščito živali Ljubljana bo imelo kmalu spet na voljo nekaj hrane za prosto živeče mačke. Z veseljem jo bomo razdelili hraniteljem, ki hranijo v skladu z navodili, kar seveda vključuje obvezno sterilizacijo in kastracijo. Vloga hraniteljev je absolutno ključna za dobrobit ljubljanskih prosto živečih mačk. Svoj čas in energijo zato usmerjamo v to, da bi bil doseženi dogovor glede kontinuiranega hranjenja čim prej tudi uradno zapisan, da hraniteljev ne bi več skrbele kazni. Dokazali smo, da lahko s pomočjo konstruktivnega, vljudnega in argumentiranega pogovora dosežemo spremembe na bolje in smo zavezani k temu, da končamo začeto delo. Rezultati bodo boljši in hitrejši, če bomo delovali skladno s hranitelji in drugimi društvi, ki delujejo na področju zaščite živali. Navsezadnje se vsi trudimo za dobrobit ljubljanskih prosto živečih mačk.


REBEKA DREMELJ POJDI Z MENOJ Lyrics Za oblaki čaka modro nebo, po nevihti spet zjasnilo se bo, ti pa skrit si v temi, ker preveč te skrbi, da življenje iz rok ti beži. Konec zime bo prinesel pomlad in nekdo bo spet nekoga imel rad, lahek tvoj bo korak, ko ne bo te več strah, da se sanje spreminjajo v prah. Dobro veš, da lahko več dobiš kot izgubiš, stavi name vse, še vedno čakam te. Pojdi z menoj, da ti zasije sreča v očeh, če pozabiš na vse, se ti nov svet odpre in življenje lepše je. Pojdi z menoj, srce pokaže ti pravo pot vse do zvezd in še dlje, ta noč najina je vzemi le nasmeh s seboj in pojdi z menoj. Za oblaki čaka modro nebo, po nevihti spet zjasnilo se bo, ti pa skrit si v temi, ker preveč te skrbi, da življenje iz rok ti beži. Dobro veš, da lahko več dobiš kot izgubiš, stavi name vse, še vedno čakam te. Pojdi z menoj ... See also: JustSomeLyrics 2 2.100 Marc Anthony I've Got You Lyrics Andres Calamaro Quiero Lyrics


text: 220. je tretje desetletje v 3. stoletju med letoma 220 in 229. D-0220.


text: Otok je nastal v šestdesetih letihpreteklega stoletja z bonifikacijo večje barene in je torej sacca. To je ime za predele Beneške lagune, kamor se odlaga odpadni gradbeni material in blato, ki se odstranjuje pri čiščenju kanalov. Navadno ta material ustvari podlago za gradnjo novega otoka. Upoštevanja vredno je, da je saccaekološka rešitev določenih problemov, saj se uporabljeni material samo prenese iz enega kraja lagune na drugega, kar ne vpliva na globalno prostorninsko razmerje. Nasprotno je za laguno uničujoče, ko se gradijo otoki z doprinosom materiala iz drugih krajev, torej ne izkopanega iz lagune same, kot so recimo kamenje in opeka, ki prihaja iz kopnega. Tak način gradnje, ki je bil uveden na primer pri realizaciji Porto Marghera, ruši ravnotežje naravnih sil v laguni in je glavni vzrok visoke vode. Na otoku je v zadnjih desetletjih zraslo moderno bivalno središče s cerkvijo in večjim športnim centrom. Južni deli otoka so rezervirani za skladišča in odlagališče odpadkov. Proti zahodu se nahaja druga manjša sacca, imenovana Sacca San Biagio, na kateri so se do nedavnega sežigali odpadki.


K'Pow Prvič nam je dal lekcijo v hip hopu, v drugo se je lotil soula in funka. Le kaj nas čaka v sklepnem delu trilogije? K'Powova DJ kariera se prične pred skoraj četrt stoletja, daljnega leta 1997 z rezidenco petkovih hip hop večerov v Tru-e-baru. Po prelomu tisočletja se pridruži kultnemu kolektivu Radyoyo in naslednji dve leti preživi za krmilom njihove radijske oddaje na postaji Gamma MM. Njegova selekcija hip hopa, funka, diska, soula, rnbja, broken beata, nu-jazza in brejkov ne odmeva le iz ljubljanskih klubov, temveč po vsej Evropi. Leta 2013 z ekipo domačih hip hop entuziastov ustanovi društvo GOR, namenjeno širjenju hip hop kulture. Leto kasneje s kolegoma SunnySunom in Woo-D-jem zažene serijo DJ delavnic po imenu DJ Telovadnica. Predlani se jim pridruži še Dulash der DJ in skupaj odprejo ploščarno Big Nose, ki nemudoma postane zbirališče lokalnih didžejev, selektorjev in zbiralcev. Marca 2020 se poslušalcem Radia Študent predstavi v jutranjem DJ afterpartyju. Soundcloud // Mixcloud // Instagram DJ Seansa - Radio Študent FM 89.3 · [20210226] K'POW DJ Seansa - Radio Študent FM 89.3 · [20210122] K'POW


Nove tehnologije, nove neenakosti? Teoretsko in empirično preučevanje vloge dostopa do mobilnega interneta pri raznovrstni uporabi spletnih storitev


Predsednik Grant, Sestra Grant, Sestra Melonakos, Predsednik Melonakos Predsednik David J. Grant je velik človek v telesu, mislih, duhu in glasu. Kot predsednik Severno Jadranskega misijona je služil zvesto, predano in vztrajno. Sebi in drugim je postavil velike zahteve, ki so bile pomembne ampak je vedno premislil tudi zaključek, to je razvoj, napredek in uspeh misijonarjev in članov znotraj meja misijona. Nihče ni dvomil v ljubezen, ki jo je izkazoval čisto vsakemu. V tem smisli je zelo poosebljal besede starešine Todd D. Christoffersona v aprilski generalni konferenci 2017: Predsednik in Sestra Grant »Dolžnost, da opozorijo ni samo na prerokih, vendar tudi na drugih. V bistvu je dolžnost vsakega, ki je bil posvarjen, da posvari svojega bližnjega. Tisti, ki smo prejeli znanje o velikem načrtu srele-in njegovih zapovedih-bi morali čutiti željo, da to znanje delimo, saj spremeni veliko tukaj in v večnosti. Motivacija za opozorilo je ljubezen-ljubezen do Boga in do bljižnjega. Z opozorilom pokažemo, da nam je mar. Sestra Grant mirno in voljno podpirala svojega moža, v njegovi naporni vlogi. Čeprav ni enostavno, je možno najti besede za delo predsednika Granta, vendar skorajda ni mogoče najti besede delu te čudovite ženske. Ne samo, da je nahranila telesa misijonarjev in obiskovalcev z neskončnimi zalogami hrane, temveč tudi njihove misli in srca z resnicami evangelija. Zagotovo se bomo tega večno spominjali. S hvaležnostjo za moč in vizijo njegovega in njenega vodenja, jima želimo tako neprekinjeno srečo in uspeh, ko se bosta skupaj podala v nove razburljive dogodivščine odgovornosti v njunem življenju. S hvaležnostjo za služenje predsednika in sestre Grant, pozdravljamo kontinuiteto vodstva preko predsednika in sestre Melonakos. V času služenja bosta zapustila svojo zapuščino in svoj čas posvetila vdanemu služenju, viziji in vplivu v Severno Jadranskem misijonu. V zameno bosta blagoslovila posameznike in družine, s tem, kar sta postala doslej, in s tem kar bosta postala zaradi svojega misijona.. Sestra in Predsednik Melonakos


Komentiraj S komadoma od Judas Priest in Iron Maiden napovedujemo prihod obeh metal legend - Judasi se bodo konec julija ustavili na festivalu Metaldays, Maidni pa v Trstu in Zagrebu - prav tako v drugi polovici julija. Žal sta nas zapustila kitarist Ralph Santolla, katerega se spominjamo skozi Iced Earth (ki pridejo k nam 11. julija) in Deicide (ki napovedujejo nov album) ter kultni bobnar, Vinnie Paul, katerega se bomo spominjali prek ene in edine Pantere. Nov single imata Powerwolf in Doro, v power metalski maniri pa napovedujemo re-izdaje prvih albumov Blind Guardian, oktobrski prihod v Ljubljano švedskih Hammerfall in 30. obletnico kultne plošče Digital Dictator legendarnih Vicious Rumors. Za katere tudi upamo, da pridejo k nam. V Pulo bodo prišli newyorški Madball, nov komad ponujajo vse bolj popularni nažigači Code Orange (v dotičnem singlu gostuje tudi Corey Taylor iz Slipknot), black metalske barve branijo Švedi Craft in Madžari Sear Bliss. Deathcorovsko bodo brutalizirali Impending Doom. 6. julija pa se bo v Laškem odvil festival Metaljot Raspaljot - headlinerji bodo Decapitated! Zato imamo danes tudi NAGRADNO IGRO, v kateri talamo 1 vstopnico za fest!


text: Kupujete računalniško opremo, kot so prenosniki, tiskalniki, mrežna oprema, ekrani, itd.? Pomagamo vam poiskati pravo podjetje, ki ponuja iskani izdelek. Storitve Potrebujete zunanjega izvajalca IT storitev? Potrebujete strokovno svetovanje glede informacijskih storitev? Izvajalci IT storitev vas čakajo tukaj. Servis/pomoč Potrebujete strokovnjaka, ki vam bo pomagal odpraviti nastalo težavo? Se vam je pokvaril računalnik? Potrebujete računalniško pomoč? Partnerji: Naši partnerji so ključni za vsebinsko pestrost in strokovnost spletnega mesta Računalniških novic. So najboljša podjetja na svojem področju. Želite biti v družbi najboljših podjetij, ki skupaj aktivno soustvarjajo spletno skupnost Računalniških novic? Smo distributer za IBM programsko opremo. Naše delo je 100% usmerjeno v podporo poslovnim partnerjem v Sloveniji in Adriatik regiji. Veliko investiramo v znanje. Dolgoletne izkušnje so nam v pomoč ...več


Vabilo na izlet MO: Križna gora in Lubnik, 23.11.2013 | Planinsko društvo Domžale Dleskovška planota Gore – nova številka! Vabilo na izlet MO: Križna gora in Lubnik, 23.11.2013 objavljeno Miha Vidali ob 11. Nov 2013 v Izleti MO KRIŽNA GORA IN LUBNIK (potepanje po Škofjeloški okolici) Škofja Loka je mesto, ki leži na sotočju dveh rek z istim imenom. Ime »Loka« pomeni mokroten, travnat svet ob vodi. Pridevnik »Škofja« pa je mesto dobilo potem, ko so njegove posesti prešle v last škofov iz bavarskega mesta Freising. Zakaj pa ima to več kot 1000 let staro mesto v grbu zamorca? Če želiš izvedeti odgovor, se nam pridruži na potepu po škofjeloških gričih z zaključnim sprehodom po starem mestnem jedru. POT ZA MLAJŠO SKUPINO: Vešter(367m) – Križna gora (680m) – Podlubnik – Škofja Loka (355m), cca 1h30 min vzpona, in 1h30min spusta POT ZA SREDNJO SKUPINO: Crngrob (420m) – Planica (824 m)– Križna gora (680m) – Podlubnik – Škofja Loka (355m), cca 1h45min vzpona in 2h spusta POT ZA STAREJŠO SKUPINO: Vešter (367m) – po grebenski poti – Lubnik(1025m) – Škofja Loka (355m) , cca 2h30min vzpona, 1h45 min spusta – vse poti so lahke, zahtevnost je prilagojena posamezni starostni skupini – na Križni gori in na Lubniku je odprta planinska postojanka, kjer bo mogoče popiti topel čaj V Lukovici pred pošto ob 7.00h v Domžalah na makadamskem parkirišču za Vele ob 7.15h, v Radomljah pred šolo ob 7.25h. Izlet bo tudi v primeru slabega vremena, v tem primeru vzemi s seboj tudi dežnik in vrečko z rezervnimi oblačili. Na zborno mesto v Radomljah ob 15:30 – 16:00, v Domžale in v Lukovico pa 10 oziroma 15 min kasneje. V primeru slabega vremena bomo čas prihoda sporočili pred samim odhodom. Visoki pohodni čevlji (gojzarji), nahrbtnik v velikosti otrokovega hrbta, vetrovka, udobne dolge hlače, pulover, kapa, rokavice, rezervno perilo, malica in pijača (najbolje čaj), kos izolacijske podloge za sedenje na tleh (armafleks), vrečka za smeti in dnevnik Mladega planinca. Cena izleta je 13€ (V ceni je vključeno tudi vodenje po Škofji Loki z animacijo, v primeru slabega vremena. Če pa bo izlet izpeljan v suhem in lepem vremenu pa ti bomo 3€ vrnili na avtobusu na samem izletu). Po roku prijav denarja ne vračamo. Prijave skupaj z denarjem oddajte mentoricam in mentorjem najkasneje do torka, 19. novembra. Blaž Češka (040 350 769) in Tin Pelc, vodnika Planinske zveze Slovenije (Vir slike: http://www.slovenian-alps.com/) Slovestnost 70 let PDD v 23. Nov 2018 18:00 Arhiv Izberite mesec oktober 2018 september 2018 avgust 2018 julij 2018 junij 2018 maj 2018 april 2018 marec 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 avgust 2017 julij 2017 junij 2017 maj 2017 april 2017 marec 2017 februar 2017 januar 2017 december 2016 november 2016 oktober 2016 september 2016 avgust 2016 julij 2016 junij 2016 maj 2016 april 2016 marec 2016 februar 2016 januar 2016 december 2015 november 2015 oktober 2015 september 2015 avgust 2015 julij 2015 junij 2015 maj 2015 april 2015 marec 2015 februar 2015 januar 2015 december 2014 november 2014 oktober 2014 september 2014 avgust 2014 julij 2014 junij 2014 maj 2014 april 2014 marec 2014 februar 2014 januar 2014 december 2013 november 2013 oktober 2013 september 2013 avgust 2013 julij 2013 junij 2013 maj 2013 april 2013 junij 2012 september 2011 junij 2011 september 2010 julij 2009


Nagrade RegioStars 2017: žirija bo med najbolj izjemnimi regionalnimi projekti izbrala 24 finalistov Danes bomo objavili finaliste vsakoletnega natečaja za nagrade RegioStars 2017, namenjene najbolj navdihujočim in inovativnim regionalnim projektom, ki se izvajajo ob podpori sredstev kohezijske politike EU.5CB Neodvisna žirija, ki ji predseduje poslanec Evropskega parlamenta Lambert Van Nistelrook, je izmed 103 projektov izbrala 24 finalistov na podlagi štirih ključnih meril: inovativnost, učinek, trajnost in partnerstvo. 24 izbranih finalistov prihaja iz regij in mest 20 držav članic in ene sosedske države: Avstrije, Belgije, Bolgarije, Hrvaške, Danske, Estonije, Finske, Francije, Nemčije, Irske, Italije, Latvije, Litve, Nizozemske, Poljske, Portugalske, Slovenije, Španije, Švedske, Turčije in Združenega kraljestva. Številni finalisti obravnavajo skupne izzive v okviru čezmejnega sodelovanja. Pet kategorij je: - 1 Pametna specializacija za inovacije MSP - 2 Energetska unija: podnebne spremembe - 3 Krepitev vloge in aktivna udeležba žensk - 4 Izobraževanje in usposabljanje - 5 CityStar: mesta v digitalnem prehodu Zmagovalci bodo razglašeni v torek, 10. oktobra, na slovesni podelitvi nagrad RegioStars v Bruslju. Več informacij


Podelili občinska priznanja in obeležili 50 let Term Olimia Dodano 13. 9. 2016 Na prireditvi, ki je potekala v Wellness centru Orhidelia, je uspešno turistično zgodbo predstavil direktor Term Olimia Florijan Vasle. Zanjo so po njegovih besedah zaslužni bivši direktorji, ki so se slovesnosti tudi udeležili, prav tako pa tudi delavci in krajani. Seveda pa gredo zasluge odličnemu sodelovanju z lokalnim okoljem. Peter Misja, župan občine Podčetrtek in predsednik Turistične zveze Slovenije, je v nagovoru izpostavil odlično sodelovanje med Občino in Termami ter seveda lokalnim okoljem. Po njegovih besedah je ključ do uspeha “brcanje na isti gol”. Počivalšek je v nagovoru izpostavil, da je tako za turizem kot za ostale panoge na nacionalni ravni še kako pomembno, da znajo ključni akterji stopiti skupaj, za Terme Olimia pa je pomembna tudi zgodba, ki je nekoliko drugačna in je po njegovem ena ključnih vodil za uspešen preboj turizma. Uspeh in vizijo Term Olimia pa je pohvalil tudi predsednik vlade Miro Cerar, ki je večkrat koristil njihovo ponudbo. V govoru je izpostavil, da za uspešno zgodbo stojijo tako Terme Olimia kot celotna turistična destinacija. Zahvalil se je ključnim akterjem, saj po njegovem ravno ti Slovencem omogočajo zdravje, ob tem pa še dodatno aktivno življenje, katerega skupni imenovalec je kakovost.


Pozdrav iz podaljšanega bivanja - domžalec.si Pozdrav iz podaljšanega bivanja 306 Manj, kot minuto za branje Zadnje dneve pouka tega šolskega leta smo učencem v podaljšanem bivanju OŠ Dragomelj pripravili različne dejavnosti. Na sadnem pikniku so si učenci sami pripravili nabodalo iz različnih vrst sadja. Na lesene paličice so natikali koščke marelic in banan ter jagode. Učenci so bili kreativni in sestavljali različna zaporedja barv in okusov, ki so jih seveda tudi pojedli. Z različnimi barvami bonbonov so učenci ustvarjali mavrice, ki so nastale na krožnikih potem, ko smo nanj nalili nekaj vode. Zagotovo bodo tudi med počitnicami staršem pokazali, kako nastane mavrica iz bonbonov. S pomočjo gasilcev PGD Pšata Dragomelj smo pripravili učencem podaljšanega bivanja še pozdrav počitnicam. V petek, 21.6.2019, so na asfaltnem igrišču učenci uživali v vodni zabavi. Sprva so učenci pred vodnim curkom mrzle vode bežali. Kasneje so se prepustili užitkom hladne kopeli ter si pripravili tudi blatno kopel. Nekateri so našli svojo zabavo v bazenčku, ki so ga z vodo prav tako napolnili gasilci. Zdaj pa hitro na počitnice. domžalske novice OŠ Dragomelj počitnice podaljšano bivanje


source: CulturaX

text: AO Železničar - Rezultati anket Začetek Novice Rezultati anket Ponedeljek, 09 November 2009 10:57 Takole, znani so rezultati obeh anket, ki sta se navezovali na obratovanje in obiskovanje male umetne plezalne stene. Odziv je bil kar velik, čeprav se število sodelujočih v posamezni anketi razlikuje, kar je malce čudno...ali ipak. Če te zanima... Na vprašanje "Kateri termin obratovanja stence ti najbolj ustreza?" je odgovorilo 71 anketirancev, ki so lahko izbirali med tremi možnostmi: - zvečer; - dopoldan; - popoldan. Največ se jih je odločilo za večerni termin in sicer kar 45 oziroma 63,4%. Ti si verjetno želijo zbežati od tečne žene in si po napornih službenih obveznostih želijo sprostitve v družbi enako mislečih raziskovalcev nekoristnega sveta. 14 siromakov ali 19,7% se je odločilo za dopoldanski termin. To so ti brezdelni študenti, ki na plečih delovnega ljudstva izkoriščajo sistem in "študirajo" saj želijo boljši jutri za vse nas in lačne v Afriki. Seveda ne smemo pozabiti na njihov ultimativni cilj - rešiti svet. In vse to pod okriljem gesla "Yes we can!" Za popoldansko plezanje pa se je opredelilo 12 anketirancev ali 16,9%. Kaj je lepšega, kot po šihtu od sedmih do treh se malo pretegnit na stenci, nato domov na kosilo, kjer te že čaka rahlo razjarjena žena, ki ti bo pila živce vse do poznega večera, ko bo preutrujena za...hmmm...you know what... Ja život je čupav i dlakav. Drugo vprašanje je zabeležilo malo manjši obisk in sicer le 62 anketirancev je oddalo svoj glas. Glasilo se je "Kolikokrat tedensko bi obiskoval(a) stenco?" Možni odgovori so bili sledeči: - 2 do 3 krat tedensko; - 4 do 5 krat tedensko; - 1 krat tedensko; - vsak dan. Največ anketirancev se je odločilo za prvo možnost (2 do 3 krat tedensko) in sicer kar 45 ali 72,6%. Ti so si res dobro splanirali cel teden. Dva do trikrat bodo viseli na stenci (tako jim žena ne bo mogla težit, da nostop visijo na grifih), ostale dni pa bodo ali s klapo gledali Ligo prvakov ali pa nažigali X-box, takisto s klapo. Za vikend pa malo spanja, glancanja in šraufanja avta in to je to. Sijajno. 4 do 5 krat na teden bi plezalo 9 junakov ali 14,5%. Ti so v svojih načrtih že malo drznejši in se smejijo nevarnosti v brk, ko jih doma čaka žena z valjarjem in očitajočim pogledom - "Prasec, tisti grifi ti več pomenijo kot jaz in moje potrebe!" Bravo dečki. Pokažite jim, kdo je gospodar. 8 junakov ali 12,9% bi plezalo 1 krat tedensko. Kaj reči ob tem rezultatu? Brez muje se še čevelj ne obuje oziroma brez stiskanja grifov se ne pride na vrh smeri. Vsi ti morajo pokazati malo več ambicij in želje, če želijo ohraniti sprejem v lepem spominu. Zapomniti si namreč morate, da imamo vaše IP naslove.


text: Preslikáva množice A v množico B je v matematiki predpis, ki vsakemu elementu množice A priredi ustrezni element množice B. Elemente, ki jih želimo preslikati, imenujemo podatki, praslike ali originali. Iz njih sestavljeno množico imenujemo originalna množica, definicijsko območje preslikave ali domena. Elemente, ki so praslikam prirejeni, imenujemo rezultati ali slike. Iz njih sestavljeno množico imenujemo zaloga vrednosti, zaklad vrednosti ali kodomena. Izraz preslikava se po navadi uporablja kot nadpomenka. Podoben pomen kot preslikava imajo tudi izrazi funkcija, operacija in operator, le da se te besede po navadi uporablja v ožjem smislu: Funkcija v ožjem smislu običajno pomeni preslikavo, ki realnemu številu priredi realno število. Besedo funkcija se včasih uporablja tudi za preslikavo, ki kompleksnemu številu priredi kompleksno število. Funkcija dveh spremenljivk je preslikava, ki paru realnih števil priredi realno število. Podobno je funkcija n spremenljivk preslikava, ki n-terici realnih števil priredi realno število. (Namesto realnih včasih vzamemo tudi kompleksna števila). Izraz operacija uporabljamo za nekatere posebej izbrane osnovne preslikave. Najbolj znane so enočlene in dvočlene operacije, npr.: seštevanje, odštevanje, množenje, deljenje. Izraz operator uporabljamo zlasti za preslikave matematičnih objektov, ki niso števila (vektorjev, funkcij, ipd.). Značilnosti preslikave Preslikava f: A → B je: surjektivna, če ustreza vsakemu elementu iz B vsaj en element iz A, injektivna, če ustreza vsakemu elementu iz B največ en element iz A in bijektivna, če ustreza vsakemu elementu iz B natančno en element iz A. Vsaka preslikava je enolična - poljubnemu elementu x pripada točno samo ena slika. Preslikavam so podobne relacije. Pri relaciji lahko (za razliko od preslikave) elementu x pripada več različnih drugih elementov. Matematika


Uredba o spremembah in dopolnitvah Uredbe o metodologiji za ocenjevanje škode (Uradni list RS, št. 79/04) Uredba o spremembah in dopolnitvah Uredbe o metodologiji za ocenjevanje škode (Uradni list RS, št. 79/04) Uredba o spremembah in dopolnitvah Uredbe o metodologiji za ocenjevanje škode (Uradni list RS, št. 79/04) Naslov ang. Decree amending the Decree on the damage evaluation methodology SOP 2004-01-3479 - Uredbo o spremembah in dopolnitvah Uredbe o metodologiji za ocenjevanje škode (Uradni list RS, št. 79/04 z dne 19. 7. 2004). 2. Škoda je posledica nesreče, ki nastane zaradi zmanjšanja količine, kakovosti, tržne in uporabne vrednosti na nepremičninah in premičninah (v nadaljnjem besedilu: poškodovane stvari) glede na čas, vrsto, obliko, obseg in intenzivnost nesreče. Škoda, ocenjena po tej metodologiji, je izenačena z neposredno škodo, ki jo določajo predpisi o odpravi posledic naravnih nesreč. 4. Škodna skupina je več škodnih primerov, ki nastanejo iz istega vzroka v omejenem časovnem obdobju 72 ur, ki imajo iste ali podobne značilnosti. Škoda zaradi suše ali pozebe nastane, ko so izpolnjeni pogoji določeni s to uredbo. Škoda zaradi visokega snega in žleda ter zemeljskega plazu lahko nastane tudi v daljšem časovnem obdobju kot je 72 ur. Škodna skupina je tudi več škodnih primerov, ki nastanejo iz istega ali enakega razloga v daljšem časovnem obdobju, če je z zakonom določena vrsta škodnih primerov, in obdobje, ki se šteje kot škodna skupina. 7. Za zemeljski plaz po tej uredbi se šteje zemeljski plaz in udor, ki ogrozi naselje ali več naselij, gradbene inženirske objekte zlasti objekte transportne infrastrukture oziroma drugo premoženje v velikem obsegu in ne vključuje usadov, podorov in drugih podobnih naravnih pojavov, ki jih povzročajo zlasti intenzivne padavine, neurja in podobno. 5 Drugo. - poškodovane ali uničene pridelke; - stroške za ponovno setev; - izgubo kakovosti. (2) Škoda na kmetijskih pridelkih se ocenjuje v vrednosti izgubljenega hektarskega donosa. Za oceno višine pričakovanega hektarskega donosa se upošteva pričakovane, to je povprečne triletne hektarske donose, ko pridelava ni bila bistveno zmanjšana zaradi neugodnih vremenskih razmer, po zadnjih uradnih podatkih Statističnega urada Republike Slovenije oziroma podatkih pristojne kmetijske službe, če podatkov ne spremlja Statistični urad Republike Slovenije. Cena poškodovanega pridelka se ovrednoti po povprečnih grosističnih odkupnih cenah v preteklem letu. 4. povprečne grosistične odkupne cene pridelkov v preteklem letu, zmanjšane pri suši za stroške neizvedenih agrotehničnih ukrepov. - podatki zemljiškega katastra; - podatki registra prostorskih enot; - podatki registra kmetijskih gospodarstev; - podatki registra pridelovalcev kmetijskih pridelkov; - evidence o kmetijskih subvencijah; - podatki centralnega registra govedi; (2) Sestavni del te uredbe je priloga 8 s seznamom kultur, pričakovanim pridelkom in povprečnimi grosističnimi odkupnimi cenami. Priloga obsega tudi seznam živine, rib in školjk ter divjadi in povprečne grosistične odkupne cene. (3) Sestavni del te uredbe je priloga 8.a, v kateri je določen delež neizvedenih agrotehničnih ukrepov na pridelkih zaradi suše. Pri drugih vrstah naravnih nesreč in neugodnih vremenskih razmer v skladu s to uredbo se stroškov neizvedenih agrotehničnih ukrepov ne ugotavlja, ker so praviloma enaki večjim stroškom pridelave. (4) Uprava v sodelovanju s pristojno kmetijsko službo ali drugo strokovno organizacijo na področju kmetijstva izda priročnik z napotili in kriterij za razvrščanje kultur iz priloge 8. v razrede donosa. - poljščine; - semena in sadike; - trajni nasadi; - vrtnine; - zdravilne rastline; Priloga 8: Seznam kultur; Tabela 8.a - Delež neizvedenih agrotehničnih ukrepov Priloga 9: Obrazec 1 - Zapisnik o ogledu in oceni škode na kmetijskih zemljiščih in gozdovih, povzročeni po naravni nesreči; Obrazec 2 – Ocena škode v tekoči kmetijski proizvodnji na pridelkih, povzročena po naravni nesreči; Obrazec 3 – Ocena škode na stavbah, povzročena po naravni nesreči; Obrazec 4 - Zapisnik o ogledu in oceni delne škode na stavbah povzročeni po naravni nesreči; Obrazec 5 - Zapisnik o ogledu in oceni škode na gradbenih inženirskih objektih (transportna infrastruktura, distribucijski cevovodi, vodni objekti in drugo), povzročeni po naravni nesreči; Obrazec 6 – Ocena škode na živalih, perutnini in ribah, povzročena po naravni nesreči; Obrazec 7 - Zapisnik o ogledu in oceni škode na zemljiščih za gradnjo, povzročeni po naravni nesreči; Obrazec 8 - Zapisnik o ogledu in oceni škode na osnovnih in obratnih sredstvih - premičninah, povzročeni po naravni nesreči


Ljubljana − Somalijski deklici bo vlada morala dovoliti vstop v Slovenijo, da bi živela s svojo družino, je soglasno odločilo ustavno sodišče, ki je ugotovilo neskladje zakona o mednarodni zaščiti z ustavo in naložilo državnim organom, da morajo ravnati v prid deklici. Ustavni sodniki so razveljavili sodbe vrhovnega in upravnega sodišča in odločbo ministrstva za notranje zadeve ter primer notranjemu ministrstvu vrnili v ponovno odločanje z navodilom, da mora deklici iz Etiopije omogočiti, da bo lahko prišla v Maribor živet k sestri. Vlada prehitevala sodnike Podobno kot je odločilo ustavno sodišče v danes objavljeni sodbi, je že prejšnji teden sklenila tudi vlada sama s stališčem, da obstaja interes države za izdajo dovoljenja za začasno prebivanje iz humanitarnih razlogov in da mora notranje ministrstvo začeti postopek za izdajo dovoljenja, ko bo zunanje ministrstvo priskrbelo ustrezna dokazila: dekličino izjavo, da želi prebivati v Sloveniji, in potrdilo, da je zagotovljen denar za preživljanje Fayse, ki v Etiopiji kot begunka živi brez sorodnikov in ji zaradi razmer v državi in njenega negotovega položaja grozi nasilje. Njena sestra z družino živi v Mariboru in si že dve leti prizadeva za njuno združitev. Zakon ne zagotavlja sorazmerja ciljev Ustavno sodišče je v sodbi, ko ugotavlja kršitev ustave, med drugim povzelo, da je zakonodajalec v zakonu naštel družinske člane, za katere lahko begunec uveljavlja združitev družine, in izključil vsako drugo obliko življenjske skupnosti, ki bi jo bilo glede na specifične dejanske okoliščine konkretnega primera treba šteti za življenjsko skupnost, v bistvenem podobno primarni družini, in s tem za življenjsko skupnost, varovano v okviru pravice do spoštovanja družinskega življenja. V obravnavanem primeru pobudnice organi odločanja niso niti ugotavljali, ali med pobudnico in njeno sestro obstaja družinsko življenje, temveč so zahtevo zavrnili že v izhodišču, zgolj na podlagi dejstva, da v ZMZ med naštetimi družinskimi člani ni sester. Taka ureditev v določenih primerih torej pomeni, da begunec kljub specifičnim okoliščinam svojega primera nikakor ne bo mogel uveljaviti svoje pravice do združitve družine, zato je že na prvi pogled očitno, da teža posledic posega v pravico do spoštovanja družinskega življenja ni proporcionalna vrednosti zasledovanega cilja (zmanjšanju tveganj pri zagotavljanju javne in državne varnosti ter manjšim ekonomskim obveznostim države). Način izvršitve po ugotovitvi neustavnosti Ker samo ugotovitev neustavnosti ne bi odpravila težav, je ustavno sodišče določilo tudi način izvršitve odločitve: da je treba v še nepravnomočno končanih postopkih odločanja o združitvi družine dopustiti možnost, da lahko pristojni organ izjemoma šteje za družinskega člana tudi drugega sorodnika osebe s priznanim statusom begunca, ki ni bil določen v 16.b členu ZMZ, če posebne okoliščine govorijo v prid združitvi družine. Navedeni način izvršitve pristojnim organom prepušča konkretizacijo ustavnega načela sorazmernosti v ožjem smislu v vsakem konkretnem primeru, glede na specifične okoliščine tega primera, je zapisalo ustavno sodišče.


text: E60 M5 ali CLS 55 AMG ali še kaj drugačnega in zanimivega? - Stran 1243 - BMW M in BMW Alpina - BMWslo.com forum Stran 1243 od 1573 31444 odgovorov v temi Objavil 12.12.2019, 09:19 Zakaj že? Imam mogoče kakšne komunistične izpade? Hec Jerry Objavil 12.12.2019, 09:36 Ni nek napredek glede na hladilnik to je dejstvo. Vsaj meni ne bi odtehtal. Objavil 12.12.2019, 09:38 Si se kaj slisal z Daliborjem za 7ko? Objavil 12.12.2019, 10:29 Ma kaki. Ima njegov kontakt na forumu, na FB, dal sem mu telefonsko, še naslov kjer živi sem mu napisal in dal link od bajte na internetu, samo še za rokico ga nismo peljali do njega, pa ga verjetno ni uspel kontaktirat, kljub temu da za praktično vsakega ki ga od daleč slikaš v avtu ve kdo je, pa če je avto s slovenskimi, nemškimi, bolgarskimi ali pa južnoafriškimi tablicami. Ve vse o njem, kako mu je ime, kje živi, s čim se ukvarja, kako dobro mu gre/ne gre, koliko milijonov je skril pod blazino, koliko upnikov ga preganja, če ga je pes zjutraj ugriznil, skratka vse. Dalibor je izgleda edini človek na svetu ki ga ne uspe kontaktirat, kdo bi si mislil da se zna tako dobro skrit. veloce in BMW Deutschland uporabnikom je všeč to sporočilo Objavil 12.12.2019, 10:49 Ga bom ze ujel, ce bo zainteresiran ne se bat. Jest avto kupim v 5 minutah ne da bi ga videl. Sam mora bit prodajalc dost gajsten. Prosil nisem pa se nobenega da mi staro kanto proda :-) soulfly in dylan_dog uporabnikom je všeč to sporočilo Objavil 12.12.2019, 17:54 Evo to je wintereagen. Hecno da je na slovaskem pol ceneje kot pri nas. Nasi so verjetno boljsi... Objavil 12.12.2019, 19:09 3E2D5EAF-D6F3-4447-B4D0-A344B8AF3A93.jpeg Slovaki vedo da je BMW krš...vse kar je po e39 Urejal RRoman, 12.12.2019, 19:10. Objavil 17.12.2019, 18:52 Malo v branje: Nadzor Fursa: za dva avtomobila, registrirana v tujini, je slovenski uporabnik plačal 219 tisoč evrov davka Jadek in Pensa dodaj davčitve luksuznih avtomobilov so na Fursu končali tik pred novim letom. In prva ugotovitev je: zavezanec, rezident Slovenije, je za dva luksuzna avtomobila, registrirana v Nemčiji, moral plačati 219 tisoč evrov davka. Akcije še niso končali, torej tudi drugih postopkov nadzora še ne. Preverjajo pa kar precej primerov. Na finančni upravi (Fursu) so in še bodo izvajali poostrene nadzore pri nekaterih zavezancih, ki so svoje luksuzne avtomobile registrirali v tujini, dejansko pa jih uporabljajo v Sloveniji. »Do zdaj smo končali en postopek inšpekcijskega nadzora, v katerem smo zavezancu, ki je dve svoji vozili registriral v tujini, naložili za 219 tisoč evrov dodatnega davka, ki ga je zavezanec tudi že plačal. Pri odprtih zadevah se postopki nadaljujejo, številne primere pa bomo še uvedli. Statistične podatke in druge podrobnosti bomo sporočili po koncu akcije,« pravijo na Fursu. Kaj preverjajo na Fursu? Furs nad avtomobile in njihove lastnike, registrirane na Slovaškem ali v Nemčiji Inšpektorji in nadzorniki preverjajo predvsem, ali so avtomobili, registrirani na Slovaškem in v Nemčiji (običajno), ki jih vozijo slovenski rezidenti, v resnici v tujini registrirani le zaradi izogibanja davkom. Analizirali so uporabo vozil s tujimi registracijami, ki se uporabljajo v Sloveniji, uporabniki vozil pa so slovenski rezidenti. Pri tem uporabniki vozil, ki so dejansko posredni lastniki, plačajo manj davka na dodano vrednost (DDV) in pozneje, ob morebitnem nakupu tega vozila, davka na motorna vozila (DMV). Ob tem opozarjamo: ni vsaka uporaba avtomobila, registriranega v tujini, davčna utaja. Tudi davčna optimizacija je dovoljena. Več v nadaljevanju, kjer pojasnjujemo še, kaj se pri registracijah pogosto dogaja, kaj Furs preverja, in ne sodimo, ali je to prav ali narobe (oziroma v katerih primerih je za to kriva morda prestroga davčna zakonodaja ali tolmačenje in v katerih primerih posamezniki, vozniki avtomobilov ali posredniki pri prodaji, najemu avtov). Kakšen je postopek registracije in domnevne utaje davkov? Po Fursovo je ena izmed oblik zlorab ta, da slovenski rezidenti (fizične osebe) ustanovijo družbo v drugi državi članici EU zgolj z namenom, da prek družbe izvedejo nakup in registracijo luksuznih vozil ter se po tej poti izognejo plačilu dajatev v Sloveniji. Tako denimo posameznik odpre družbo na Slovaškem, tam kot družba kupi avto, ga registrira in se s tem izogne (večini) davka. Ali pa najame avto prek slovenskega posrednika tujega podjetja (slednje je najbrž tudi povezano s slovenskimi državljani ali v lasti slovenskih oseb). Kako natančneje, pišemo v nadaljevanju članka. Kaj konkretno se je zgodilo v preiskovanem primeru? Na Fursu so ugotovili, da je zavezanec za davek (slovenska pravna oseba) pri dobavitelju oziroma prodajalcu v Sloveniji kupil dve osebni vozili visokega cenovnega razreda in pri tem navedel naziv in naslov svoje poslovne enote v EU ter tujo identifikacijsko številko za DDV. S tem je dobavitelj vozila uveljavil oprostitev plačila DDV in tudi oprostitev plačila DMV v Sloveniji. Ugotovili so, da sta obe vozili sicer registrirani v drugi državi članici, konkretno v Nemčiji, vendar se dejansko nahajata in uporabljata v Sloveniji. V postopku nadzora je bil dodatno obračunan DDV v znesku 94 tisoč evrov in DMV v znesku 125 tisoč evrov. Skupaj torej 219 tisoč evrov davka. Zakaj Slovenci vozijo avte, registrirane v tujini? Slovenija je med prvaki po obdavčitvi predvsem dražjih, močnejših vozil. DDV je 22-odstoten, k temu je treba prišteti še davek na motorna vozila (DMV), ki znaša tja do 31 odstotkov za najbolj potratna dizelska oziroma 28 odstotkov za najbolj potratna bencinska vozila. Davek sicer obračuna in plača uvoznik, a to pomeni, da je ta vedno vračunan v končni ceni. Ob tem smo za vozila z največjo prostornino (nad 2.500 kubičnih centimetrov) med krizo dobili še dodaten davek, ki znaša najmanj osem in največ 16 odstotkov (ta zadnja dodatna stopnja davka velja za vozila s prostornino motorja nad štiri tisoč kubičnih centimetrov). Posameznik bo pri nas – tudi, če vozilo kupi prek podjetja, ki je zavezanec za DDV – plačal celotna DDV in DMV (uradno davka sicer plača prodajalec oziroma najemodajalec, a je ta vsota vračunana v končno ceno). Namreč v Sloveniji si podjetje za nakup osebnega avtomobila ne more odbijati vstopnega DDV. Odbitek je možen le, če se podjetje ukvarja s prevozniško dejavnostjo – ima denimo dejavnost izposoje avtomobilov ali taksi službo. Če torej podjetje kupi avto za direktorja, plača DDV, vstopnega DDV pa si ne more odbijati. Izogibanje davkom se večinoma dogaja pri najemu ali nakupu dobrih, močnih avtomobilov. Ker je pač razlika v ceni toliko večja. Pri poceni avtih je preveč zapletov za morda le nekaj sto evrov razlike. Kako poteka posel? Enega smo že opisali zgoraj. Načeloma pa lahko ti posli, kot nam je razložil Domen Romih iz odvetniške pisarne Jadek in Pensa, potekajo tudi tako: Korak 1: ustanovitev podjetja na Slovaškem ali v Nemčiji, nakup vozila tam oziroma prek tega podjetja, prav tako registracija. Pravna oseba plača vstopni DDV. V Nemčiji se lahko uveljavi pravica do odbitka, ker se vozilo oddaja v najem, obdavčen z DDV, na Slovaškem pa zakon ne določa posebnih omejitev za pravico do odbitka od nabave osebnih vozil, kar pomeni, da podjetje tudi tam dobi povrnjen vstopni DDV. 1. možnost: oddaja avtomobila lastniku podjetja ali drugi slovenski fizični osebi. Pri tem naj opozorimo: če slovenski državljan najame avtomobil v lasti tujega podjetja, to podjetje plača DDV (in zahteva odbitek) v tujini samo, če ga slovenski državljan najame za največ 30 dni. Če ga najame za dlje časa, mora pravna oseba plačati DDV pri nas in se pri nas za ta namen tudi identificirati. Temu se izognejo tako, da sklenejo pogodbo za 30 dni s samodejnim podaljševanjem po 30 dni. Ob pregledu poslov je Furs na to najprej pozoren. Pojavljajo se tudi primeri, ko je uporabnik vozila tudi družbenik te tuje družbe in vozilo uporablja neodplačno, kar lahko pomeni boniteto, od katere bi moral uporabnik, ki je slovenski davčni rezident, plačevati dohodnino v Sloveniji, a tega ne dela. 2. možnost: oddaja avtomobila slovenski pravni osebi, ki je zavezanec za DDV. Za vsako najemnino (v resnici gre za obrok, ki ga potem podjetje plača prvotnemu prodajalcu avtomobila), na katero se obračuna DDV, se potem zahteva odbitek vstopnega DDV. Nekateri naj bi sicer izkoriščali tudi bolj sive cone – odbitek vstopnega DDV, ki so ga v resnici plačali za avto, so zahtevali iz drugih morebitnih prilivov (morda so del posla iz Slovenije preusmerili denimo na račune podjetja na Slovaškem). Korak 3: prodaja avtomobila. Po nekaj letih, ko vrednost avtomobila že krepko upade, najemnik avtomobila od (svojega) tujega podjetja ta avto tudi odkupi. Torej plača DDV na, denimo, četrtino prvotne vrednosti avtomobila, ki ga je vozil že kot novega, pri čemer se takšen DDV plača v tujini, in ne v Sloveniji, ker gre za staro vozilo. Prav tako plača DMV na četrtinsko vrednost avtomobila. Sklep: oseba se povsem izogne plačilu DDV v Sloveniji (za praktično celotno vrednost ga namreč prek tujega podjetja lahko v tujini tudi zahteva in dobi nazaj), pa tudi večini DMV, saj prijavi nakup in opravi registracijo v Sloveniji šele po nekaj letih, ko je avto vreden precej manj. Kako ukrepa Furs? Če Furs ugotovi zlorabo, bo v nadzoru izdal odločbo o plačilu DMV in DDV na novo vrednost. Vsaka tovrstna transakcija ne pomeni davčne zlorabe, obstaja pa, če imate vozilo s tujimi registrskimi tablicami, tveganje za podrobnejši davčni nadzor. »Pripravljeni so bili izbori, nadzori so v teku. V postopkih nadzora ugotavljamo, da se dejansko vozila uporabljajo v Sloveniji s strani slovenskih rezidentov, kar pomeni, da bi morala vozila biti registrirana v Sloveniji in da bi morale biti tudi vse dajatve plačane v Sloveniji. Glavni namen navedenih transakcij je, da se doseže manjša obremenitev z dajatvami, ki so povezane z nakupom in registracijo vozil, kot bi bila obremenitev takšnih vozil v Sloveniji,« razlagajo na Fursu svoje odločitve. Kdaj pa slovenski rezident lahko vozi avto, registriran v tujini? Kot opisano zgoraj: če slovenski državljan najame avtomobil v lasti tujega podjetja, to podjetje plača DDV (in zahteva odbitek) v tujini samo, če ga slovenski državljan najame za največ 30 dni. Če ga najame za dlje časa, mora pravna oseba plačati DDV pri nas in se pri nas za ta namen tudi identificirati. Sicer pa obveznost registracije vozil v Sloveniji določa zakon o motornih vozilih, ki med drugim določa, da se pri nas registrirajo vozila, katerih lastniki imajo v njej prebivališče ali sedež. Zakaj postopki nadzora trajajo toliko časa? Ker je dokazovanje v teh primerih praviloma povezano z mednarodno izmenjavo informacij, kar podaljša čas nadzora, je bil doslej dokončan en postopek nadzora, pravijo na Fursu. Nadzori še potekajo in bodo tudi v prihodnje. powerslide in bmw_nokia uporabnikom je všeč to sporočilo Objavil 17.12.2019, 20:23 Lahko si vse skupaj nekam vtaknejo v primeru da uporabnik vozila ni lastnik podjetja .... detajlov se mi pa ne da razlagat... Bomo pa uvažali 400Km hibride ce bo komu lažje , dejansko pa./... cmon Objavil 17.12.2019, 20:41 Veliko je takih ki majo firmo samo zaradi nakupa avta. Ali pa so lastnik podjetja in imajo sluzbeno vozilo pa ne placajo bonitet. Te majo lahko probleme. Sporočil: 1 286 Objavil 18.12.2019, 06:14 https://www.avto.net...T AMG Avt.OD... Objavil 18.12.2019, 06:23 Tole pa je družinski karavan, fotr vesel k rožica, žena ma pa tud plac da shoping vrečke kam odloži pa mulce v šolo pelje. Hehe. Sporočil: 2 344 Objavil 18.12.2019, 06:30 že bila tema o tem AMG... mislim da se je lani prodal za nekje 27.000€ (ali manj). Sporočil: 7 121 Objavil 18.12.2019, 06:48 Pa se dejansko ve kaj o tem avtu? Sicer je iz Mb, pa nimam pojma kdo ga vozi... Objavil 18.12.2019, 06:52 Hm... 1:01 https://www.youtube....h?v=PDw1JRcRfeY Objavil 18.12.2019, 06:53 vem kdo si ga je prej lastil, kdo ga ima zdaj pa nimam pojma... pri prejšnjem lastniku vem, da je bil zelo dobro vzdrževan. https://www.bmwslo.c...g/#entry2822490 https://www.bmwslo.c...-3#entry2822846 Urejal DJ Falco, 18.12.2019, 07:02. Objavil 18.12.2019, 07:01 Tip si trebi nohte za volanom...omg Urejal RRoman, 18.12.2019, 07:04. Objavil 18.12.2019, 07:23 https://www.avto.net...asp?id=14878925 Objavil 18.12.2019, 08:26 Tudi podaljševanje najemov za 30 dni, je lahko močno vprašljivo, tako kot veriženje pogodb o zaposlitvi za določen čas...


Kdaj in kje pa ste še videli, da je komunajzer odstopil zaradi morale, etike ali nesposobnosti? Pri komunjarih ne pomaga niti buldožer. Njih odstrani edino ”Matilda”!


dane štukl Archives | Muzikobala Iskanje v "dane štukl" Tagi december 29th, 2014 | Matjaž Derin (Metal) [sc:FacebookLink facebook=”https://www.facebook.com/projectfisted” ][sc:ZakljuciLinke ] Kraj: Lucija Leta delovanja: 2013 – danes Metal projekt Fisted je nastal na podlagi vizije, ki sta


text: Kinemátika je v fiziki veja mehanike, ki opisuje gibanje telesa, ne da bi se spraševala po njegovih vzrokih in bi pri tem upoštevala na primer delovanje zunanjih sil. Pri gibanju se s časom spreminja lega opazovanega telesa glede na okolico. Običajno se omejimo na približek točkastih teles, ki je uporaben, kadar je telo dosti manjše od premikov pri gibanju. Koordinatni sistem Pri opisu gibanja telesa glede na okolico potrebujemo koordinatni sistem, v katerem merimo razdaljo telesa od izbranega izhodišča in uro, s katero merimo čas. Navadno izberemo pravokotni ali kartezični koordinatni sistem, v katerem lego telesa opišemo s koordinatami x, y in z. Včasih narava problema ponuja kot primernejšega kak drug koordinatni sistem, npr polarni. Izhodišče in začetek merjenja časa navadno izberemo tako, da je za opazovani sistem čim bolj pripravno. Sestavu koordinatnega sistema in ure pravimo tudi opazovalni sistem. Najpogosteje opisujemo gibanje v nepospešenem ali inercialnem opazovalnem sistemu. Pretvorbo iz enega inercialnega opazovalnega sistema v drugega v klasični mehaniki opisuje Galilejeva transformacija. Lega in njeni odvodi Naj vektor r določa lego telesa glede na izbrano nepremično točko v prostoru. Lega r je funkcija časa, pretečenega od izbranega začetnega časa. Hitrost telesa je tedaj določena s prvim odvodom lege po času: Pospešek je določen s prvim odvodom hitrosti po času, oziroma drugem odvodu lege po času: Vektor pospeška lahko spreminja svojo velikost, svojo smer ali oboje hkrati. Če je velikost vektorja pospeška različna od nič, pravimo, da je gibanje pospešeno. Če se velikost vektorja pospeška s časom ne spreminja, pravimo, da je gibanje enakomerno pospešeno. Če je velikost vektorja pospeška negativna, pravimo, da je gibanje pojemajoče. Zgled za sistem, pri katerem se spreminja smer vektorja pospeška, velikost pa ne, je enakomerno kroženje. Premo gibanje Premo gibanje je gibanje, pri katerem se telo giblje po premici in je poseben primer translacije. Premica je tir telesa. Opazujemo razdaljo telesa x od izbranega izhodišča kot funkcijo časa t. Razdaljo od izhodišča imenujemo pot. Premo enakomerno gibanje Pri najpreprostejšem zgledu premega gibanje opravi telo v enakih časovnih razmikih vedno enako pot. Pot x je linearna funkcija časa: Koeficient v je hitrost. Premo enakomerno pospešeno gibanje Pri tem gibanju hitrost ni konstantna, ampak je linearna funkcija časa: Pri tem je začetna hitrost v času , a pa pospešek. Pri enakomerno pospešenem gibanju je pospešek konstanten. Pot lahko izračunamo z integriranjem hitrosti po času: Pot pri premem enakomernerno pospešenem gibanju je kvadratna funkcija časa, krivulja na grafu poti kot funkcije časa pa parabola. Zgled za premo enakomerno pospešeno gibanje je prosti pad. Pospešeno premo gibanje To je najsplošnejši primer premega gibanja. Pri njem pospešek ni konstanten, ampak je neka funkcija časa: Zgled za neenakomerno pospešeno premo gibanje je padanje v viskozni tekočini. Kroženje Kroženje je poseben primer krivega gibanja. Krivo gibanje je vsako gibanje, pri katerem tir točkastega telesa ni premica, ampak neka krivulja v prostoru. Pri kroženju je tir krožnica. Drugi zgled krivega gibanja je npr. poševni met. Pri opisu kroženja je primerna uporaba polarnega koordinatnega sistema. Lega telesa na krožnici s polmerom r je povsem določena s krožnim lokom s, merjenim od izbranega izhodišča. Razmerje med krožnim lokom in polmerom krožnice je kot zasuka φ: Enota za kot je 1, če pa se posebej želimo izogniti dvoumnosti, lahko poudarimo, da je tako izražen kot v radianih. Enakomerno kroženje Pri enakomernem kroženju je zasuk linearna funkcija časa. Kvocient imenujemo kotno hitrost. Če jo pomnožimo s polmerom r, dobimo krožilno hitrost: Obhodni čas je čas, potreben, da telo s krožilno hitrostjo v opiše cel krožni lok, 2πr: Njegova obratna vrednost je frekvenca ν: Enakomerno kroženje je pospešeno gibanje, saj se pri njem spreminja smer obodne hitrosti. Pospešku, ki kaže v smeri osi kroženja, pravimo radialni ali centripetalni pospešek ar: Enakomerno pospešeno kroženje Pri enakomerno pospešenem kroženju je kotna hitrost linearna funkcija časa: Koeficient imenujemo kotni pospešek. Pri enakomerno pospešenem kroženju je kotni pospešek konstanten. Če ga pomnožimo s polmerom r, dobimo tangentni pospešek at: . Pri enakomerno pospešenem kroženju je zasuk kvadratna funkcija časa: Pospešeno kroženje V najsplošnejšem primeru kroženja kotni pospešek ni konstanten, ampak je odvisen od časa: Nihanje Nihanje je v splošnem vsako periodično gibanje. Navadno pa se omejimo na obravnavo sinusnega oziroma harmoničnega nihanja, pri katerem se lega spreminja kot sinusna funkcija časa. Premo sinusno nihanje Premo sinusno nihanje dobimo, če projeciramo enakomerno kroženje v ravnini xy na os x ali y. Če je r polmer kroga, φ zasuk točkastega telesa in ω kotna hitrost, lahko za projekcijo na os x zapišemo: Običajno premo sinusno nihanje opišemo z enačbo: Pri tem je x(t) odmik od ravnovesne lege. Največjemu odmiku x0 pravimo amplituda, ω je krožna frekvenca, δ pa fazni zamik. Skladno s prej povedanim lahko izračunamo hitrost in pospešek pri premem sinusnem nihanju: Slednjega lahko prepišemo v obliko a = -ω2x. Ker vemo, da je pospešek drugi odvod lege, lahko še nadalje zapišemo: To je diferencialna enačba, ki opisuje premo sinusno nihanje. Zgled takega nihanja je nihalo na vijačno vzmet. Kot premo sinusno nihanje lahko obravnavamo tudi matematično nihalo, če so odkloni od ravnovesne lege tako majhni, da lahko vzamemo del loka približno za ravnega. Sučno sinusno nihanje Enačbe za kroženje so podobne enačbam za premo gibanje, če razdaljo x nadomestimo z zasukom φ, hitrost v s krožno hitrostjo ω in pospešek a s kotnim pospeškom α. Nekaj mogoče zmešnjave ustvarja dejstvo, da tako kotno hitrost kot krožno frekvenco označujemo z znakom ω. V izogib zmedi zato tu pišimo krožno frekvenco kot 2πν. Za zasuk pri sučnem sinusnem nihanju zato velja: Podobno kot pri premem sinusnem nihanju izračunamo kotno hitrost in kotni pospešek: Zgled takega nihanja je denimo nemirka v zapestni uri. Klasična mehanika Strojništvo Mehanizmi


Lansko jesen je tudi Slovenijo dosegel odmev zdaj že skoraj pet let trajajoče krvave vojne v Siriji, med katero je moralo svoje domove zapustiti več milijonov ljudi, več sto tisoč se jih je podalo na tvegano pot proti severnim evropskim državam. Njihove zgodbe je v Italiji, Grčiji, Makedoniji, Srbiji, na Madžarskem in v Turčiji beležil Delov novinar Boštjan Videmšek . Reportaža Sirska oda radosti , nominirana za novinarsko nagrado odličnosti European Press Prize , je nastala na makedonsko-grški meji, kjer je med čakanjem prebežnikov na vlak proti srbski meji zapela violina 24-letnega Ramija Basisaha iz sirskega Homsa. »Po zbirnem centru je odmevala Beethovnova Oda radosti. Evropska himna. Ironija? Dobra šala? Genialna politična analiza? Spontana psihoterapija?« Neprekinjena kolona človeške tragedije, ki jo Evropa poskuša nasilno ustaviti, je po mnenju Boštjana Videmška, tudi avtorja knjige o beguncih Na begu, ki bo izšla to pomlad, popolno ogledalo človeštva. Kako pomembna je zgodba o begunski krizi za Evropo? V Evropi begunske krize ni. V EU je toliko sirskih beguncev kot v Istanbulu ter manj, kot jih je v Libanonu, ki ima brez beguncev dobrih štiri milijone prebivalcev, zdaj pa jih ima veliko več kot pet. Vsakokrat, ko dobim priložnost, poskušam to poudariti, saj je Evropa iz sebe naredila žrtev ob tragediji drugih. Tukaj prednjači Slovenija, skozi katero begunci le potujejo, se v njej ne ustavijo ... Slovenija kriči zaradi bolečine drugega. Kakšno vlogo imajo v begunski zgodbi mediji? Številni novinarji so svoje delo opravili fantastično, številni mediji pa katastrofalno. Na terenu me je najbolj zmotilo to, da so mediji na teren pošiljali novinarje, ki nimajo znanja o krajih, državah, konfliktih, iz katerih prihajajo ti ljudje. Postavljali so jim pokroviteljska, večkrat celo žaljiva vprašanja. Namenili so jim 30, 50, 70 sekund, niso iskali poglobljenih stikov. Najhuje je, da so novinarji sami spraševali begunce, zakaj bežijo, zakaj se ne borijo. Ta odgovor morajo najti sami – pojdite v Sirijo, prepričajte se o tem, pojdite v Irak, v Helmand, Kandahar, potem neumnosti ne boste spraševali, potem teh ljudi ne boste dodatno žalili. Katere zgodbe si najbolj pogrešal? Manjkalo je močnih osebnih zgodb – ne nujno tragičnih, govorim o intimnih močnih zgodbah, ko bi si novinar vzel čas in preživel teden ali več z enim samim človekom, ga pospremil del poti, si ustvaril celostno sliko ... Nikoli prej ni bilo logistično lažje, in če smo tudi okoljsko in časovno oportunistični, tudi ceneje, delati takih zgodb. To sem v slovenskih medijih pa tudi drugod močno pogrešal. Kakšno vlogo imajo mediji pri oblikovanju javnega mnenja? Tako mediji kot politiki so sledili odzivu ulice, namesto da bi ustvarjali refleksijo, ki bi nato morda lahko pripomogla k razsvetljevanju ulice. Proces je potekal od spodaj navzgor, in to je zelo slabo. Izkazalo se je, da v resnici ni treba veliko, da sovražni govor in gostilniški diskurz postaneta uradna politika. In uradni novinarski jezik. V trenutku, ko je bilo treba brezkompromisno nastopiti, se je večina medijev odločila slediti javnemu mnenju in so z dopuščanjem in spodbujanjem začeli ustvarjati ozračje sovražnega govora, ki smo mu priča zdaj.


text: DOMAČI KINO V CANNESU - KINO Film »Žerjavi letijo« ostaja edini sovjetski celovečerni film, ki je prejel glavno nagrado filmskega festivala v Cannesu. 1946 Velika nagrada filmskega festivala iz ZSSR je prejela film »Veliko obračanje« Friedricha Ermlerja; Nagrado Združenje filmskih avtorjev za režijo - Mikhail Romm za film »Človek N 217«, ki jo je podelil Aleksander Ptuško, je prejel nagrado za barvno odločitev. 1951 Umetnik Abram Wexler je bil nagrajen za dekoracijo filma "Mussorgsky"; Trakovi "Sovjetski Azerbajdžan" in "Sovjetska Estonija" Dadačova in Guidina so bili priznani kot zmagovalci na tekmovanju kratkih filmov. 1954 Režiser Sergej Yutkevich je prejel mednarodno festivalsko nagrado za film "Veliki bojevnik Albanije Scanderberg". 1955 Nagrado za najboljši lirski film »Za kinematografsko interpretacijo baleta in izjemno mojstrstvo Galine Ulanove« je prejel filmski balet Leo Arnshtam in Leonid Lavrovsky »Romeo in Julija«. Nagrado "Najboljši igralski ansambel" je prejel film "Velika družina" Josepha Heifitsa. "Velika družina" - najbolj "naslovljena" v celotni zgodovini Mednarodnega filmskega festivala v Cannesu - je osvojila 16 nagrad (v nominaciji "Najboljši ansambel za igro" - 16 ljudi). 1956 Direktor Sergej Yutkevich je prejel nagrado za najboljšega režiserja za film "Othello". Tengiz Abuladze in Rezo Chkheidze sta postala zmagovalca v tekmovanju kratkih filmov. 1957 Posebno nagrado (»Za originalni scenarij, humanizem in romanca«) je prejel film »Štirideset prvi« Gregoryja Chukhraija, slika Sergeja Kogana »Lovci južnih morij« - častna diploma natečaja za kratke filme. 1958 Glavna nagrada festivala "Zlata palma" je bila na sliki "Žerjavi letijo" Mihaila Kalatozova. To je edini doslej domači film, ki je prejel "Zlato palmo" Cannesovega mednarodnega finančnega sveta. Film je prejel tudi nagrado »Posebno priznanje« na filmskem festivalu v Cannesu. 1960 Nagrado za najboljši nacionalni program »Za humanizem in izjemne umetniške lastnosti« je prejel film »Dama s psom« Josepha Kheifitsa, vodilna igralka, igralka Iya Savvina pa je prejela posebno nagrado. Tudi film "Balada vojaka" Gregoryja Chukhraija je prejel nagrado za najboljši film za mlade na filmskem festivalu v Cannesu. 1961 Nagrado za najboljšo režijo in posebno nagrado Višje tehnične komisije je prejela Julia Solntseva za film »Zgodba o ognjenih letih«. 1963 Posebna nagrada žirije "Za najboljšo inkarnacijo revolucionarnega epa" je prejela režiser Samson Samsonov za film "Optimistična tragedija". 1966 Nagrado za najboljšega režiserja je zaznamovalo delo Sergeja Jutkeviča na filmu "Lenin na Poljskem". 1969 Nagrado Mednarodnega združenja filmskih kritikov (FIPRESCI) je prejel film Andrej Rublev Andreja Tarkovskega. 1972 "Grand Prix" je prejel film "Solaris" Andreja Tarkovskega. 1974 Zlato palčasto podružnico za najboljši kratki film je prejel animirani film »Otok« režiserja in scenarista Fyodorja Khitruka in umetnika Eduarda Nazarova in Vladimirja Zubkova. 1975 Nagrado žirije za kratki film je ponovno prevzel Fjodor Khitruk in njegov animirani film »Dal ti bom zvezdo«. 1979 "Grand Prix" je prejel film Andrei Konchalovsky "Siberiada". 1981 Lastnik nagrade za vlogo drugega načrta je bila Elena Nightingale. V filmu "Act" iz leta 1981 (scenarist Vytautas Zhalakevichus, režiser Almantas Grikevicius). Elena Solovey je edina sovjetska in ruska igralka s podeljeno palmovo vejo. 1983 Nagrado mednarodnega združenja filmskih kritikov (FIPRESCI), nagrado za najboljšo režijo in nagrado ekumenske (krščanske) žirije je prejel trak »Nostalgija« Andreja Tarkovskega. 1984 Med kratkimi filmi je zmagal film "Kuga" Dmitry Takaishvili. 1986 Grand Prix in nagrada FIPRESCI sta bila podeljena Andreju Tarkovskemu za film Sacrifice, med kratkimi filmi pa filmom Haiduk Leonida Gorokhova in Yurija Kotsapa. 1987 "Grand Prix" in nagrada FIPRESCI je prejela nagrado Tengiz Abuladze za film "Kesanje". 1990 Nagrado za najboljšega režiserja je dobil Pavel Lungin za film Taxi Blues; nagrado za izjemne umetniške dosežke je podelila slika "Mati" Gleba Panfilova; »Zlata kamera« je prejel Vitaly Kanevsky za prvenec filma »Stop, Die, Resurrect«. 1992 Nagrado žirije je prejel film "Neodvisno življenje" Vitalija Kanevskega. 1994 Glavno nagrado žirije in nagrado ekumenske (krščanske) žirije je Nikita Mikhalkov prejel za film "Zažgano sonce". 1999 Nagrado za najboljši scenarij je prejel Yuri Arabov in Marina Koreneva za njegovo delo v filmu Molok, režiserja Aleksandra Sokurova. 2000 Nagrado za najboljši igralski ansambel je prejel film "Poroka" režiserja Pavla Lungina. 2001 V mladinskem programu »Filmski sklad« je zmagal film »Portret« Sergeja Luchishina. 2003 Nagrada Mednarodne zveze filmskih kritikov (FIPRESCI) je prejela režijsko delo Aleksandra Sokurova za film "Oče in sin". 2007 Nagrado za najboljšo moško vlogo je prejel ruski igralec Konstantin Lavronenko, ki je igral v filmu »izgnanstvo« v režiji Andreja Zvjagincev. Edini ruski igralec, ki je prejel nagrado filmskega festivala v Cannesu za najboljšega igralca. 2008 Nagrado »Zlata kamera« je prejel film »Vsak bo umrl, jaz pa bom ostal« v režiji Valeria Gai Germanika. 2011 Posebno nagrado žirije na natečaju »Poseben pogled« je podelila slika »Elena« Andreja Zvjagincev. 2012 Nagrado Mednarodne zveze filmskih kritikov FIPRESCI je prejel film Sergeja Loznitsa "V megli", ki je sodeloval na glavnem tekmovanju filmskega festivala v Cannesu. 2012 Prvo nagrado natečaja Cinefondation je bil nagrajen s kratkim filmom moskovske Taisiya Igumentseve "Cesta proti". 2014 Film »Levijatan« ruskega režiserja Andreja Zvyagintseva je prejel nagrado za najboljši scenarij. 2017 Nagrada žirije prejela film "Dislike" Andreja Zvyagintsev. Nagrado Mednarodne federacije filmskih kritikov FIPRESCI je prejel Kesarja Kantemirja Balashova "Tesna".


Prenovljeni portal Slovenskega ogrodja kvalifikacij – europass.si Nacionalna koordinacijska točka SOK-EOK je nedavno objavila prenovljeni portal Slovenskega ogrodja kvalifikacij, ki uporabnikom nudi pregledne in celovite informacije o vseh kvalifikacijah, ki jih je mogoče pridobiti v Sloveniji. Prenovljeni portal, do katerega je mogoče dostopati na spletnem naslovu www.nok.si, obiskovalcu po novem že na prvi strani nudi različne možnosti iskanja informacij o kvalifikacijah in omogoča tudi podrobnejše iskanje po različnih parametrih kvalifikacij, kot so: vrsta in tip kvalifikacije, strokovno področje, raven SOK in EOK, ter po izvajalcih. Interaktivne video vsebine na portalu, ki so namenjene različnim ciljnim skupinam (posameznikom, delodajalcem, izobraževalnim organizacijam), ob naprednem iskalniku omogočajo lažje razumevanje celotnega sistema Slovenskega ogrodja kvalifikacij in dodatno nudijo celo vrsto koristnih informacij za uporabnike. Celoten portal je prilagojen tudi mobilnim napravam, kar omogoča prijazno uporabniško izkušnjo kadarkoli in kjerkoli. V kratkem bo na portalu www.nok.si objavljen tudi interaktivni uporabniški vodič za iskanje po kvalifikacijah, ki bo podrobneje prikazoval vse funkcije naprednega iskalnika, vključno s funkcijo iskanja po arhiviranih kvalifikacijah in pregledovanja kvalifikacijskih struktur po izbranih področjih. Na ta način bodo uporabniki bolje opremljeni za iskanje želenih informacij o kvalifikacijah ter Slovenskem ogrodju kvalifikacij na splošno. V primeru dodatnih vprašanj, vezanih na Slovensko ogrodje kvalifikacij in register kvalifikacij SOK, se lahko uporabniki kadarkoli obrnejo na Nacionalno koordinacijsko točko SOK-EOK preko elektronske pošte: info@nok.si.


- omrežje za vzdrževanje javnih površin;


GANZOFF Množični protesti ne bodo prinesli niti odstopa tajskega premierja Prajuta Čan Oče. Tajsko ustavno sodišče je danes namreč zavrnilo pritožbo opozicjske stranke Pheu Thai nekdanjega premierja Taksina Šinavatre. Ta je premierju očitala, da nezakonito živi v rezidenci poveljnika tajske kraljeve straže. Čan Oča je – sicer takrat še v generalski uniformi – spomladi 2014 izvedel državni udar, nato pa zasedel še premiersko mesto. Po spornih parlamentarnih volitvah marca lani ga je parlament ponovno imenoval za premierja. Opozicijska stranka, ki je vložila ustavno obtožbo premierja, naj bi želela s potezo na svojo stran pridobiti mlade protestnike, ki protestirajo že od sredine julija. Ti zahtevajo premierjev odstop, novo ustavo namesto sedanje, ki jo je leta 2017 spisala vojska, reformo monarhije in izpustitev zaprtih aktivistov. Izraelski vzporedni premier Benny Gantz je včeraj naznanil, da bo njegova Modro-bela stranka podprla opozicijski poskus razpustitve izraelskega parlamenta. Če bi bila ta izglasovana, bi Izrael čakale že četrte predčasne parlamentarne volitve v manj kot dveh letih. Do odločitve je prišlo po tem, ko je Netanjahujeva stranka Likud odrekla svojo pripravljenost potrditi predlog proračuna za prihodnji dve leti. Kritiki trenutnemu premierju očitajo, da želi s to taktiko preprečiti predajo oblasti Gantzu. Gantz in Netanjahu sta se namreč po dolgotrajnih pogajanjih aprila letos dogovorila za oblikovanje vlade narodne enotnosti. Po dogovoru naj bi se na mestu premierja zamenjala na polovici triletnega mandata. Koalicijska pogodba vključuje nekaj varovalk, ki zagotavljajo prenos oblasti in bi v primeru njihovega nespoštovanja pripeljale do avtomatskega razpusta koalicije. Med njimi je bilo tudi glasovanje o proračunu.Azerbajdžanske sile so zavzele območje Lachina v Gorskem Karabahu. Lachin je do zdaj spadal pod jurisdikcijo samooklicane republike Artsakh, ki jo priznava Armenija. Azerbajdžanska vojska je tako skladno z mirovno pogodbo, ki je končala spopade v Gornjem Karabahu med Azerbajdžanom in Armenijo, zavzela še zadnje predvideno območje. Pred tem so Azerbajdžanci zavzeli še območji Aghdama in Kalbajara. Dodajmo še, da so predstavniki ruske in turške vojske podpisali dokumente o ustanovitvi skupnega nadzornega centra, ki bi zagotavljal izpolnitev zavez iz mirovne pogodbe. Etiopija in Združeni narodi so dosegli dogovor o zagotovitvi humanitarne pomoči za severno regijo Tigraj. Humanitarni delavci bodo lahko tako dostopali do območij, ki jih v regiji obvladujejo federalne sile. Poleg hrane primanjkuje tudi zdravil – v regijski prestolnici Mekele, ki so jo federalne sile zavzele pretekli konec tedna, primanjkuje protibolečinskih tablet, rokavic in vreč za prenos trupel. Državljanska vojna med federalno oblastjo ministrskega predsednika Abija Ahmeda in tigrajsko pokrajino, kjer je najmočnejša Tigrajska ljudska stranka, traja že slab mesec, spopadi pa se nadaljujejo, čeprav je Ahmed že razglasil zmago. Novozelandska premierka Jacinda Ardern je pred poslanci razglasila izredne podnebne razmere, poslanci pa so simbolično potezo potrdili s 76 glasovi za in 43 glasovi proti. Nova Zelandija se s tem pridružuje 32 državam, ki so tudi formalno priznale globalno podnebno krizo. In ukrepi? Vlada želi, da bi javni državni sektor do leta 2025 postal ogljično nevtralen. Premierka je napovedala, da bo ta sektor nakupoval zgolj še električne ali hibridne avtomobile, hkrati pa bodo za dvajset odstotkov znižali število vladnih jeklenih konjičkov. Napovedala je še, da bodo odstranili vseh 200 peči na premog v javnih zgradbah. Vladno razogljičenje gre razumeti kot dokaz, da je to možno tudi v drugih sektorjih. Nova Zelandija glede na svojo velikost v zrak izpusti razmeroma veliko emisij, njihov izpust pa se je v državi v zadnjih dvajsetih letih povečal za kar 60 odstotkov. Znanstvena novica Raziskovalna skupina iz ZDA je v nedavno objavljenem članku v reviji Science predstavila matematične modele uporabe hitrih testov pri širjenju virusa v populaciji. Z modeli je predvidela, da lahko reprodukcijsko število R pade pod 1 tudi z uporabo hitrih testov, ki pokažejo rezultat v kratkem času, večkrat tedensko, in to ne glede na občutljivost testa. Testi bi omogočili pravočasno izolacijo dovolj velikega števila kužnih oseb, da bi zajezili širjenje virusa v populaciji. Za to sta potrebna večkratno testiranje populacije in zagotitev ustreznih pogojev za izolacijo oseb, ki dobijo pozitiven izvid. Možna pomanjkljivost teh testov je njihova sorazmerno nizka občutljivost, kar pomeni več lažno negativnih rezultatov pri testiranju. A občutljivost testa se spreminja glede na to, kako in kdaj v razvoju okužbe in obolelosti je vzorec odvzet. Hitri antigenski testi uspešno zaznajo osebe, ki imajo povišano virusno breme v vzorcih, kar naj bi bilo povezano s kužnostjo. Novici iz SlovenijeEvropsko združenje tiskovnih agencij, krajše EANA, je v pismu slovenski vladi izrazilo podporo nadaljevanju financiranja STA in jo pozvalo, naj prekine s pritiski na njeno delo, ugled in poslovanje. Predsednik združenja in direktor nemške tiskovne agencije, krajše DPA, Peter Kropsch je v pismu zapisal, citiramo: “Nacionalne tiskovne agencije predstavavljajo enega najpomembnejših glasov svojih držav v svetu. Zato je ohranjanje svobode teh glasov, zlasti v kriznih časih, v kakršnih smo zdaj, najpomembnejše tako za medijsko krajino kot za ohranjanje demokratičnih družb.” Pričakovano so se oglasili tudi v opoziciji. Poslanci LMŠ, SD, SAB in Levice so zahtevali sklic seje odbora za kulturo, na kateri bi debatirali o financiranju Slovenske tiskovne agencije. Vlado so še pozvali k umiritvi strasti, saj vladni predstavniki po njihovem agencijo blatijo za trenutne politične potrebe. Seja odbora bo v petek.


text: ŠPORTNIK KRASA IN BRKINOV ZA LETO 2014 »Ja kje drugje, kot na prireditvi Športnik Krasa in Brkinov,« je bilo najpogosteje slišati v športni sferi občin Sežana, Hrpelje-Kozina, Komen in Divača odgovor na vprašanje, kje je potrebno biti v sredo zvečer. Tretje leto zapored so se priznanja za naj športnika tega okolja podeljevala na področju štirih sosednjih občin. Prekrasena senožeška večnamenska dvorana je bila kot nalašč za sprejem najboljših športnikov, trenerjev in športnih funkcionarjev. Gostila pa je tudi veliko ime našega športa, delno kar domačina, sicer pa olimpijskega zmagovalca Rajmonda Debevca. »Moj oče prihaja iz Razdrtega, zato rad obiščem ta del Slovenije. Prireditev je bila ena izmed najprijetnejših. Vesel sem, da je med dobitniki priznanj tudi športni strelec,« je kasneje dodal prekaljeni strelski maček in se spomnil priznanja, ki ga je prejel Jože Čeper. Priljubljenost prireditve nakazuje izjemen obisk, saj je bila nova večnamenska dvorana nabito polna. Celo tako, da vsi obiskovalci niso imeli svojega sedeža bodisi na parterju bodisi na tribuni. »V prvi vrsto to kaže na razvoj naše prireditve v pravo smer. Nobenega dvoma ni, da je bila odločitev, da športnike nagradimo v družbi sosednjih občin, povsem pravilna. Tudi priznanja tako pridobivajo na veljavi,« je bil odkrit predsednik komisije za nagrajevanje Marjan Suša, ki je s kolegi preučil preko 80 predlogov. Skozi zabavni program, ki ga je v sodelovanju z Miho Penkom pripravila Športna zveza Sežana, so se zvrstili številni zabavni vložki. Najprej je publiko ogrela skupinica učencev podružnične osnovne šole Senožeče, nato glasbeni nastop Sama, Barbare in Nastje, kasneje tudi plesni nastop društva Srebrna. vrhunec dogajanja pa je bila razglasitev najboljših. V kategoriji klubov je to priznanje drugič zapored prejel balinarski klub Hrast, med športniki pa je bil za najboljšega izbran državni dvoranski prvak med starejšimi mladinci Jan Luxa. Izkazala se je tudi mladinska državna prvakinja in naj športnica Nika Frank, ki je kot trenerka karateja osnove prikazala v družbi mladih karateistov in celo gostiteljice, županje občine Divača, Alenke Štrucl Dovgan. Pregled dobitnikov po kategorijah: PRIZNANJE ZA ŠPORTNE DOSEŽKE MLADIH NA PODROČJU KRASA IN BRKINOV Eriku Čehu za osvojeno bronasto kolajno na mladinskem svetovnem prvenstvu v balinanju v disciplini bližanje in zbijanje v krog. Ekipi mlajših dečkov Rokometnega društva 2009 Hrpelje – Kozina za osvojeni naslov klubskih državnih prvakov v rokometu v letu 2014 Axlu Luxi za osvojen trikratni naslov državnega prvaka pri mlajših in starejših mladincih te osvojeno 3. mesto na članskem dvoranskem prvenstvu v skoku v višino v letu 2014 Niki Tominc za osvojeno 1. mesto za pokal Slovenije v triatlonu za leto 2014 v kategoriji starejših deklic. Simonu Požarju za osvojeno bronasto kolajno na mladinskem svetovnem prvenstvu v balinanju v igri dvojic ter za osvojen naslov štirikratnega mladinskega državnega prvaka Ekipi Športnega društva HOPLA Sežana v postavi Žan Skok, Aljoša Skok , Tilen Grmek in Luka Dezors za osvojen naslov državnih pionirskih prvakov v štafetnem teku 4x100 metrov v letu 2014 NAJ PERSPEKTIVNEJŠI MLADI ŠPORTNIK KRASA IN BRKINOV – 2014 Jože Čeper za dosežen izjemen uspeh na Olimpijskih igrah mladih v streljanju z zračno pištolo PRIZNANJE ŠPORTNIK KRASA IN BRKINOV ZA LETO 2014 Simonu Gombaču za uspešne nastope v državni reprezentanci ragbija Gregi Krečiču za uspešne klubske nastope v državnem prvenstvu in sodelovanje v državni kadetski rokometni reprezentanci Karate klubu Bushi Divača za osvojeno 1. mesto v skupnem pokalnem seštevku klubov JKA karate zveze Slovenije Anji Ferfila za uspešno delo z mlajšimi in k razvoju temeljne športne vzgoje na Krasu in Brkinih. JUBILEJNA BRONASTA PLAKETA Klemnu Karižu za več kot 10 let uspešnega igranja in aktivnega dela v nogometu Damirju Metljaku za dolgoletno aktivno delovanje v NK Tabor Sežana Območni balinarski zvezi Sežana za 40 let aktivnega delovanja Karlu Kastelicu za več kot 30-letno zavzeto in uspešno delo na področju športa, zlasti rokometa Slavku Mihaliču za več kot 30-letno aktivno delovanje in razvoj športa zlasti nogometa, na področju Brkinov PLAKETA ZA NAJBOLJŠE ŠPORTNE DOSEŽKE KRASA IN BRKINOV ZA LETO 2014 Mihi Tavčarju za osvojeni dve 1. mesti na mednarodnih tekmah v maratonu ter imenovanje za najboljšega voznika leta na nacionalni ravni Teji Gulič za osvojeni naslov državne prvakinje v cestnem kolesarstvu Andreju Prelcu za dosežen naslov državnega prvaka divizije 1 v gorsko hitrostnem avtomobilizmu. Glasbeni nastop Samo in Barbara NAJ ŠPORTNI KLUB KRASA IN BRKINOV - 2014 Članska ekipa balinarskega kluba Hrast Kobjeglava za osvojeni klubski naslov državnih podprvakov in uvrstitev med osem najboljših ekip v evropskem pokalnem tekmovanju NAJ ŠPORTNICA KRASA IN BRKINOV – 2014 Nika Frank za dosežene izjemne športne rezultate v karateju NAJ ŠPORTNIK KRASA IN BRKINOV - 2014 Jan Luxa za dosežene izjemne športne rezultate v atletiki v disciplini troskok ČASTNA LISTINA ZA ŽIVLJENSKO DELO Janez Kompare za življenjsko delo širjenje športa na Krasu in Brkinih, aktivno delo z mladimi ter vzgojo mladih trenerjev, aktiv športnikov in funkcionarje


text: Naslov: Kokarje, 3331 Nazarje Kraj Kokarje in cerkev se prvič omenjata leta 1340. Cerkev je od vsega začetka romarska. Prvi veliki shod je omenjen leta 1460, ko je opat Kašpar sredi zime pripeljal procesijo iz Gornjega Grada. Tisto zimo je namreč zaradi hudega mraza poginjala živina in umirali so ljudje, kmalu po shodu pa se je otoplilo. V spomin na to je še danes shod vsake postne kvatre v Kokarjah. Današnjo podobo je cerkev dobila v 19. stoletju. Na oltarju sv. Jožefa sta tudi kipa bratov sv. Cirila in Metoda, kar kaže na takratno narodno zavest vernikov tega okoliša. V cerkvi so freske Jakoba Brolla iz leta 1887. Župnijski urad Rečica ob Savinji Rečica ob Savinji 74 3332 Rečica ob Savinji Telefon : 03 839 03 70 individualni Brezplačno GPS Northing (N) : 46,3003 GPS Easting (E) : 14,9409