V programskem, organizacijskem, institucionalnem in kulturnem smislu je ogrožena kontinuiteta Radia Študent - V procesu celostne sanacije RŠ morajo vpletene strani zagotoviti to kontinuiteto Radio Študent (v nadaljevanju RŠ), svojevrstna radijska posebnost v slovenskem medijskem prostoru, je z oddajanjem radijskega programa na frekvenci 89,3 Mhz začel 9. maja 1969 in je tako letos zaznamoval 34-letnico neprekinjenega delovanja. Namen tega pisanja pa je na kratko predstaviti in osvetliti pravno-statusne dileme, nedelovanje poklicanih inštitucij in nadzornih mehanizmov, ki so pripeljale do današnjega stanja, v katerem je v programskem, organizacijskem, institucionalnem in kulturnem smislu ogrožena kontinuiteta medijske ustanove RŠ. S tem pa se postavljajo tudi številna vprašanja, na katera si sodelavke in sodelavci RŠ, ki se prizadevajo za celostno sanacijo medija, sami ne morejo in ne znajo odgovoriti. Razmere še nekako najbolje ponazarja trditev, da je RŠ preživel lastninjenje - neolastninjen. Dejstva RŠ pravno formalni status pridobi leta 1974, ko je v sodni register vpisan 31. 1. 1974 sprejet Sklep o ureditvi ustanoviteljskih odnosov med »Radiom Študent« in Skupnostjo študentov LVZ. »Radio Študent je izredno pomembno komunikacijsko sredstvo v atomizirani univerzitetni sredini, ki je razbita na stotine strok, oddelkov, organizacij, šol in fakultet. Univerza je univerza samo pod pogojem, da je integrirana in da resnično zajema celoto človekovega življenja. Radio Študent pomeni pomemben integrativen faktor ljubljanske univerze. /.../ Radio Študent je tudi pomembna vez med študenti in ostalimi deli mlade generacije, ki jih seznanja in povezuje z univerzitetno sredino.« (iz 1. člena Sklepa o ureditvi ustanoviteljskih odnosov med »Radiom Študent« in Skupnostjo študentov LVZ) Sklep o ureditvi ustanoviteljskih odnosov določa temeljno vsebinsko zasnovo RŠ, razmerji med Univerzo in RŠ ter RTV Ljubljana in RŠ, dejavnost RŠ, kadrovsko politiko, stalne sodelavce, glavnega in odgovornega urednika, družbene organe upravljanja in financiranje. Program RŠ je politično-informativnega, kulturno-izobraževalnega in zabavnega značaja. Ukvarja pa se z ustvarjanjem in oddajanjem radijskega programa za študente ljubljanskih visokošolskih zavodov in za druge poslušalce na področju svoje slišnosti, organizacijo in prirejanjem javnih kulturnih in drugih prireditev, izdajanjem posebne publikacije z izborom najpomembnejših oddaj in prispevkov iz programa radia z naslovom II. program RŠ, pripravljanjem in oddajanjem ekonomske propagande, opravljanjem drugih komercialnih in tehničnih uslug. Ob nastanku pa se financira iz sredstev, ki mu jih zagotavlja ustanovitelj iz okvira dotacije Republiške Skupnosti študentov, iz dotacij Kulturne skupnosti, iz sredstev, ki mu jih zagotavlja univerza, iz lastnih dohodkov (ekonomska propaganda, prireditve itd.), iz pogodbe z RTV in iz drugih virov. Naslednji za pravno-formalni status RŠ pomemben dokument je Akt o spremembi ustanovitelja (27. 2. 1975), s katerim ustanovitelj postane Univerzitetna konferenca ZSMS, ki je kot ustanovitelj navedena tudi v zadnjem temeljnem pravnem aktu RŠ vpisanem v sodni register - Statut DO Radio Študent (31. 12. 1986). »DO Radio Študent je samoupravna organizacija delavcev in sodelavcev, ki ustvarjajo in oblikujejo dejavnost, za katero je bila DO ustanovljena.« (1. člen statuta DO Radia Študent) Statut Delovne organizacije Radia Študent določa, da je DO ustanovila skupnost študentov ljubljanskih visokošolskih zavodov, katere pravni naslednik je UK ZSMS. Organ upravljanja DO je zbor delavcev. Zbor sestavljajo po načelu ločenih skupin vsi delavci DO ter delegati družbene skupnosti.V DO pa delo združujejo novinarji, glasbeni in kulturni ustvarjalci, propagandisti, napovedovalci, tehnični in administrativni delavci, katerih delo je organizirano v delovne enote: služba tonske tehnike, služba za napovedovanje, ekonomsko propagandna služba in uredništvo. Zaradi uspešnejšega in učinkovitejšega opravljanja dejavnosti DO pa so organizirani še naslednji deli delovnega programa: vodstvo DO in organizacijsko izvedbeni del ter programski del. Po Statutu DO Radio Študent so vsi pravni dokumenti RŠ vpisani v sodni register zgolj še spremembe zastopnika, zadnja sprememba pa je Imenovanje direktorja (28. 10. 1997, imenovan za 4 leta - SRG 4737/97). Radio Študent je tako še danes registriran kot Radio Študent, p .o., Cesta 27. aprila 31, blok 8, in je bil statusno nazadnje usklajen z veljavno zakonodajo s še sedaj veljavnim statutom iz leta 1986, in sicer z Zakonom o združenem delu. Po osamosvojitvi in zamenjavi družbeno-političnega sistema je RŠ statusno pravno ter za potrebe notranje organizacije začel smiselno uporabljati Zakon o zavodih, ki v 62. členu določa, da obstoječe delovne organizacije, ki opravljajo dejavnost vzgoje in izobraževanja, znanosti, kulture, športa, zdravstva, otroškega varstva in socialnega varstva ter RTV Slovenija nadaljujejo delo od 1. aprila 1991 kot zavodi pod pogoji, pod katerimi so vpisane v sodni register. Nadalje 64. člen določa, da navedene organizacije, ki opravljajo dejavnosti oziroma zadeve posebnega družbenega pomena, nadaljujejo delo kot javni zavodi, če je ustanovitelj družbenopolitična skupnost, oziroma kot zavodi s pravico javnosti, če je ustanovitelj druga pravna oseba. Pri tem se po istem določilu, dokler ne bodo s posebnimi zakoni ter občinskimi oziroma mestnimi odloki opredeljene javne službe, za javne službe štejejo dejavnosti oziroma zadeve, ki so z zakonom ali odlokom skupščine družbenopolitične skupnosti, ki temelji na zakonu, določene kot dejavnosti oziroma zadeve posebnega družbenega pomena. RŠ pa ne le da je določila Zakona o zavodih smiselno uporabljal za svojo notranjo organiziranost, temveč se je z njim poskušal uskladiti z Aktom o ustanovitvi Zavoda Radio Študent s pravico javnosti z dne 8. 11. 1993, ki ga je sprejela Študentska organizacija Univerze v Ljubljani (v nadaljevanju ŠOU). Z njim utemeljeni notranji organ upravljanja - Svet zavoda, v katerem so bili zastopani delavci in sodelavci RŠ, predstavniki ŠOU in predstavniki javnosti, je sprejel tudi pripadajoči Statut Zavoda Radio Študent s pravico javnosti, po katerega določilih je bila izpeljana tudi zadnja v sodni register vpisana sprememba zastopnika RŠ, p. o. Zaplet Akt o ustanovitvi Zavoda Radio Študent s pravico javnosti pa ni bil nikoli vpisan v sodni register, ker je temeljil na kar nekaj zmotnih ugotovitvah. Status zavoda s pravico javnosti lahko v skladu z 23. členom Zakona o zavodih dobi le posamezen zavod, ki opravlja javno službo, te pa se opravljajo le z zakonom oziroma odlokom občine ali mesta na podlagi zakona določene dejavnosti, katerih trajno in nemoteno opravljanje zagotavlja v javnem interesu republika, občina ali mesto. Prvi odstavek 62. člena pa kot organizacije, ki nadaljujejo svoje delo naprej po zakonu kot zavodi, opredeljuje organizacije, ki opravljajo dejavnost vzgoje in izobraževanja, znanosti, kulture, športa, zdravstva, otroškega varstva in socialnega varstva, od medijskih organizacij pa le RTV Slovenija. Vse ostale medijske organizacije pa bi se glede na veljavno zakonodajo morale lastninsko preoblikovati po Zakonu o lastninskem preoblikovanju podjetij, ki določa, da se zakon izrecno uporablja za podjetja z družbenim kapitalom in se po 2. členu izrecno uporablja tudi za lastninsko preoblikovanje podjetij oziroma drugih pravnih oseb, ki opravljajo časopisno, radijsko in televizijsko, časopisno-agencijsko, filmsko-informativno dejavnost in založniško dejavnost, razen dejavnosti, ki so z zakonom opredeljene kot javne službe. Zakon oziroma odlok občine ali mesta, ki bi RŠ opredelil kot javno službo, pa ne obstaja. S 1. 5. 1998, ko v veljavo stopi Zakon o zaključku lastninjenja in privatizaciji pravnih oseb v lasti Slovenske razvojne družbe, je Zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij prenehal veljati in s tem je bilo lastninsko preoblikovanje v državi zaključeno. Akt o ustanovitvi Zavoda Radio Študent s pravico javnosti, ki ga je sprejela ŠOU Ljubljana, nadalje ni imel nikakršne pravne osnove za vpis v sodni register tudi zaradi dejstva, da je Zakon o skupnosti študentov, ki ureja položaj delovanje in dejavnost samoupravne skupnosti študentov Slovenije (Študentska organizacija Slovenije), ter je pravna podlaga za nadaljnje pravno konstituiranje Študentskih organizacij Univerz v Ljubljani in Mariboru Državni zbor RS sprejel 20. 6. 1994, torej dobrih sedem mesecev po datumu prvega poskusa sprejema Akta o ustanovitvi Zavoda Radio Študent s pravico javnosti (8. 11. 1993). Ne glede na to, da se tako ŠOU v Ljubljani kot ŠOU v Mariboru v preambulah statutov sklicujeta, da sta pravni naslednici Skupnosti študentov ljubljanskih in mariborskih visokošolskih zavodov, pozneje Zveze študentov Slovenije, ki se je ob združitvi z Zvezo socialistične mladine Slovenije preimenovala v Univerzitetni konferenci ZSMS Ljubljana in Maribor, pa 13. člen Zakona o skupnosti študentov pravi, da Študentska organizacija Slovenije (v nadaljevanju ŠOS) kot taka, torej širša od ŠOU v Ljubljani, s tem zakonom kot pravna naslednica Zveze skupnosti študentov Slovenije prevzame vse njene pravice in obveznosti, ki jih je imela pred združitvijo v ZSMS, oziroma jih je pridobila v obdobju, ko je delovala v okviru ZSMS in njenih organizacijskih oblik, ter je tako prav tako ne moremo neposredno enačiti z ustanoviteljem RŠ - UK ZSMS. Zakon o skupnosti študentov pa določa še, da se v roku enega meseca po njegovi uveljavitvi ustanovi komisija, v katero enako število članov imenujeta Vlada RS in ŠOS, ki na podlagi ugotovljenega premoženja v roku šestih mesecev sprejme delitveno bilanco. Kot so potrdili tudi najvišji predstavniki ŠOS in kabineta ministrstva za šolstvo, znanost in šport, se ta komisija nikoli ni tudi dejansko sestala in sprejela delitveno bilanco, kot to določa Zakon o skupnosti študentov. Pravna možnost, po kateri je študentska organizacija sploh lahko izdajatelj radijskega ali televizijskega programa, ali obeh teh programov, če programske vsebine ustvarjajo in razširjajo večinoma študentje in so pretežno namenjene študentski javnosti, in če uporablja presežek prihodkov nad odhodki samo za izvajanje dejavnosti, za katero je ustanovljena, pa je v zakonskem redu RS omogočena šele z Zakonom o medijih (v nadaljevanju ZMED), ki je začel veljati 26. 5. 2001, ki v svojem 150. členu določa, da se mora vsak izdajatelj medija po tem zakonu vpisati v razvid medijev, ki se vodi pri ministrstvu za kulturo, v enem letu od uveljavitve zakona. Razplet RŠ, p. o., je 24. 5. 2002 podal vlogo za priglasitev medija v razvid medijev, kar je bilo v roku, ki ga določa Zakon o medijih, in v njej zahteval priglasitev medija - RŠ, torej radijskega programa. RŠ je vlogi priložil zahtevano programsko zasnovo radijskega programa, ne pa tudi temeljnega pravnega akta izdajatelja, zato je bila vloga presojena kot nepopolna in RŠ je bil z dopisom MK z dne 20. 6. 2002 (vročenim 2. 7. 2002) pozvan k dopolnitvi v roku 30 dni. RŠ se je že v svoji vlogi zavedel te pomanjkljivosti in že v njej navedel, da bo predložil temeljni pravni akt o ustanovitvi Zavoda radiotelevizija Študent v Ljubljani, takoj ko bo ta akt usklajen z ZMED in ko bo registriran na sodišču, torej vpisan v Sodni register zavodov pri Okrožnem sodišču v Ljubljani. RŠ je dne 30. 7. 2002 dopolnil svojo vlogo za priglasitev medija v razvid medijev s Pogodbo o ustanovitvi Zavoda Radiotelevizija Študent (v nadaljevanju RTVŠ), ki sta jo 29. 7. 2002 sklenila ŠOU v Ljubljani in zadnji v sodni register vpisan zastopnik RŠ, p. o., Zavod RTVŠ je tako nov pravni subjekt, ki sta ga ustanovila RŠ, p. o., in ŠOU v Ljubljani. Ta pa ne omogoča pravne kontinuitete radijskega programa na 89,3 Mhz, katerega izdajatelj ni ne ŠOU v Ljubljani in ne Zavod RTVŠ, temveč RŠ, p. o. Postopek sprejemanja Pogodbe o ustanovitvi Zavoda RTVŠ znotraj RŠ, p. o., je temeljil na predpostavki, da so do sodelovanja upravičeni zgolj štirje redno zaposleni delavci iz vodstva in organizacijsko izvedbenega dela RŠ, p. o. V rednem delovnem razmerju tako ni niti v. d. odgovornega urednika, ki zadnjih nekaj let to funkcijo opravlja kot s. p. na podlagi podpisane pogodbe z zadnjim v sodni register vpisanim zastopnikom RŠ. Programski del RŠ, p. o. - trenutno v procesu ustvarjanja radijskega programa na 89,3 Mhz sodeluje več kot 100 rednih sodelavcev (novinarjev, glasbenih opremljevalcev, napovedovalcev in tehnikov) - pa je bil iz postopka sprejemanja Pogodbe o ustanovitvi Zavoda RTVŠ kljub več pripombam na besedilo, ki ne zagotavlja pravne, programske, organizacijske, institucionalne in kulturne kontinuitete RŠ, p. o., izključen. Ker so po zadnji spremembi zastopnika in Imenovanju direktorja (28. 10. 1997) ena za drugim opuščana tudi smiselno uporabljana določila Zakona o zavodih za potrebe notranje organizacije, med drugim je razpadel tudi organ nadzora in upravljanja Svet Zavoda RŠ, redne sodelavke in sodelavci RŠ znotraj medijske hiše že več let nimajo nobenih notranjih vzvodov in mehanizmov soupravljanja. Zavod RTVŠ je bil tako pri Okrožnem sodišču v Ljubljani registriran 30. 9. 2002 - SRG 2002/7577. Zato je 41 rednih programskih sodelavcev RŠ, p. o., ki svoj status rednega sodelavca na podlagi frekvence navzočnosti v programu dokazujejo s Pravilnikom o statusu rednega sodelavca Radia Študent, ki ga je 5. 6. 1996 - na isti seji, na kateri je ugotovil, da le prijava zadnjega v sodni register vpisanega zastopnika RŠ ustreza razpisnim merilom - sprejel Svet pravno neobstoječega Zavoda Radio Študent s pravico javnosti, 7. 10. 2002 vložilo Pritožbo na odločbo o registraciji Zavoda RTVŠ pri sodnem registru, ki so jo s podpisi 54 sodelavcev 25. 11. 2002 dopolnili z Dopolnitvijo pritožbe. Sodišče se o upravičenosti pritožbe še ni izjasnilo, četudi ne bo imelo nobenih pomislekov glede vpisa novega pravnega subjekta Zavoda RTVŠ v sodni register, sporno ostaja, da se s Pogodbo o ustanovitvi Zavoda RTVŠ z ničemer ne razrešuje vprašanje medijske kontinuitete radijskega programa na 89,3 Mhz. Njegovemu izdajatelju RŠ, p. o., pa glede na obstoječo zakonodajo grozi izbris iz sodnega registra ter posledična izguba radijske frekvence, kot se je zgodilo v primeru Radia Marš, mariborskega študentskega radia. Pogodba o ustanovitvi Zavoda RTVŠ pa v 57. členu določa, da se v primeru, da eden od ustanoviteljev preneha z delovanjem ali izgubi interes, vse njegove ustanoviteljske pravice prenesejo na drugega ustanovitelja, torej v primeru, da je RŠ, p. o., izbrisan iz sodnega registra, na ŠOU v Ljubljani. To pa ne drži tudi za izdajateljstvo radijskega programa in uporabo radijske frekvence. Pogodba v 71. členu sicer določa tudi, da s sklenitvijo te pogodbe o ustanovitvi oba soustanovitelja imenujeta doc. dr. Dejana Jelovca za direktorja do imenovanja novega direktorja, ki je tudi zadnji nosilec v sodni register vpisane sprememba zastopnika - Imenovanje direktorja (28. 10. 1997) RŠ, p. o. Kljub v več členih predvidenih postopkih, kako naj se vzpostavijo skupni organi Zavoda RTVŠ, se to ni zgodilo, izplačila programskim sodelavcem pa so bila s 1. 1. 2003 preko novih avtorskih pogodb in študentskih napotnic prenesena na Zavod RTVŠ. Preko RŠ, p. o., pa se še naprej opravljajo izplačila sodelavcem za oglaševalske storitve za zunanje naročnike, katere so bile v prejšnjem desetletju pomemben vir preživetja nekomercialnega radijskega programa. Zato je bila 3. 3. 2003 na Gospodarski oddelek Okrožnega sodišča v Ljubljani vložena Zahteva za začasno zadržanje poslovanja Zavoda Radiotelevizija Študent. Predstavniki sodelavcev RŠ, p. o., so opravili tudi več informativnih razgovorov z morebitnimi pravnimi nasledniki ustanovitelja UK ZSMS (Mesto Ljubljana, ŠOS, ŠOU Ljubljana, Univerza v Ljubljani), predstavniki Oddelka za medije in avdiovizualno kulturo pri ministrstvu za kulturo, kabineta ministrstva za šolstvo, znanost in šport ter drugimi za programske vsebine RŠ zainteresiranimi nevladnimi institucijami ter posamezniki. 3. 3. 2003 so v Prijavi kršenja pravic novinarskih sodelavcev Inšpektorja za medije pri ministrstvu za kulturo pozvali, da naj kot organ nadzora in uveljavljanja zakonitosti za področje medijev, v skladu s svojimi pristojnostmi preveri usklajenost Pogodbe o ustanovitvi Zavoda RTVŠ z ZMED. RŠ, p. o., je 6. 6. 2003 iz Oddelka za medije in avdiovizualno kulturo prejel zahtevo po uskladitvi vpisa v razvid medijev, v kateri se ugotavlja, da svojega temeljnega pravnega akta še ni uskladil tako, kot to zahtevata Pravilnik o spremembah in dopolnitvah pravilnika o načinu vodenja in postopku za vpis ter o posredovanju podatkov iz razvida medijev in ZMED. V 2. členu tega pravilnika je namreč določeno, da mora izdajatelj, ki je vpisan v razvid medijev na dan uveljavitve pravilnika, svoj temeljni pravni akt uskladiti v roku 6 mesecev od njegove uveljavitve. V skladu z 2. odstavkom 5. člena pravilnika pa je temeljni pravni akt izdajatelja tisti pravni akt, ki ga sprejme najvišji organ izdajatelja in v katerem poleg prvin svoje organiziranosti in delovanja kot pravnega subjekta ureja tudi vprašanja, ki jih določa zakon o medijih (statut, družbena pogodba, pravila, razmejitev med izdajateljem in uredništvom ...) Ker izdajatelj radijskega programa RŠ, p. o., nima najvišjega organa, v medijski razvid pri ministrstvu za kulturo pa je predlagatelj vpisa RŠ, p. o., kot temeljni pravni akt prijavil Pogodbo o ustanovitvi Zavoda RTVŠ, so se sodelavke in sodelavci RŠ, p. o., s Peticijo Državnemu zboru RS in vso dokumentacijo obrnili še na Komisijo za peticije DZ RS, na katero so jih med iskanjem ustreznih rešitev in mogočih pravnih poti za sanacijo RŠ napotili številni institucionalni predstavniki in različni organi RS. 18. 8. 2003 je predstavnik sodelavk in sodelavcev RŠ, p. o., prejel Obvestilo o ukrepu inšpektorja na Prijavo kršenja pravic novinarskih sodelavcev RŠ, p. o., v katerem ta ugotavlja, da se odločba ministrstva za kulturo št. 006-494/2002 z dne 8. 8. 2002 o vpisu medija RŠ v razvid medijev v obrazložitvi opira na zmotno ugotovitev, da je lastninsko nepreoblikovani izdajatelj, tj. RŠ, p. o., prijavi za vpis medija v razvid medijev priložil tudi njegov temeljni pravni akt. Zato je organu, katerega pristojnost za področje medijev je utemeljena s 33. členom Zakona o državni upravi, predlagal, da ministrstvo za kulturo obnovi postopek vpisa medija Radio Študent v razvid medijev, saj so podani razlogi za uporabo izrednega pravnega sredstva, tj. za obnovo postopka. Z obnovo postopka vpisa medija RŠ v razvid medijev, če se mu naj zagotovi pravna kontinuiteta 34 let delujoče medijske ustanove, je osnovni problem sanacije RŠ po zamenjavi družbenega sistema v vprašanju, kdo vse je dandanašnji pravni naslednik zadnjega v sodni register vpisanega ustanovitelja - UK ZSMS. RŠ je pred osamosvojitvijo odigral pomembno vlogo tudi pri demokratizaciji in pluralizaciji slovenske družbe, v današnjih razmerah tržnega gospodarstva pa kot nekomercialna radijska posebnost daje legitimnost pluralnosti slovenskega medijskega prostora. Zato bo vsekakor nujno, da bo do nadaljnjega obstoja in statusa RŠ ter odgovornosti vpletenih stališče zavzela tudi država in njeni nadzorni mehanizmi. Izhodišča za sanacijo Radia Študent Izhajajoč iz dolgoletne nedorečenosti pravnega stanja RŠ, p. o., in s tem povezane netransparentnosti (tako notranjih kot zunanjih) odnosov in nejasne institucionalne, pravne in ekonomske vpetosti medijske hiše v ostale družbene sisteme, ter v luči konstruktivne naravnanosti vpletenih strani za celostno sanacijo RŠ vztraja Zbor sodelavk in sodelavcev RŠ pri naslednjih okvirjih in ciljih tega procesa: a) Reševanje položaja Radia Študent mora biti usmerjeno k dolgoročni in transparentni umestitvi medijske hiše v širše družbene in materialne sisteme, izpeljano pa tako, da zagotavlja metodološki in vsebinski vpliv ter sodelovanje sodelavk in sodelavcev RŠ. Poleg sodelovanja sodelavk in sodelavcev RŠ mora proces reševanja problematike vključevati tudi zunanjo javnost, kot so na primer zainteresirane civilnodružbene formacije, posamezniki, državne ali paradržavne institucije. b) V procesu celostne sanacije RŠ morajo vpletene strani zagotoviti pravno kontinuiteto (v programskem, organizacijskem, institucionalnem in kulturnem smislu) medijske ustanove. Proces reševanja problematike RŠ mora rezultirati v enovitem subjektu, ki bo organiziran tako, da bo zagotavljal nadaljevanje neodvisne, avtonomne in alternativne produkcije medijskih vsebin. c) Radio Študent bo po končanem procesu celostne sanacije avtonomni medij, ki pokriva alternativne, komercialno neatraktivne ali kako drugače spregledane vsebine, notranje organiziran in zunanje vpet pa bo tako, da bodo programski sodelavci v primerjavi z drugimi komercialnimi ali javnimi mediji imeli sorazmerno večji vpliv na načrtovanje, organizacijo in izvedbo programa. Poslušalci pridno »požrejo« vse, saj vse teže razlikujejo reklame od novic. Postajajo si vse preveč podobne, vsaj tiste na »omreženih« lokalnih komercialnih radijskih postajah. Če bi v Medijski preži pisali v stilu kolegov iz Slovenskih novic, bi bil lahko naslov tega članka »Ko župnik postane direktor radijske postaje«. Tudi to se namreč zgodilo v Sloveniji, natančneje na Radiu Ormož. Res pa je tudi, da je Štefan Križnik v trenutku, ko je bil imenovan za direktorja te postaje (kakopak z blagoslovom župana), zapustil cerkev, se poročil in dobil otroka. Zakaj pa bi Prežo sploh zanimale te podrobnosti iz privatnega življenja magistra pedagogike in diplomiranega teologa, ki je postal direktor lokalne radijske postaje - nedavno preimenovane v Radio Prlek? Zato ker so te podrobnosti zelo negativno vplivale na delo ostalih novinarjev in sodelavcev tega radia ter ustvarjale nenavadno vzdušje v radijski postaji, ki je sedaj samo bleda senca tistega, kar je bila prej. Na škodo tamkajšnje javnosti. Direktor je namreč v službo prihajal skupaj s soprogo in otrokom, ki sta ga spremljala tudi na terenu, kjer naj bi nabiral oglase za svojo radijsko postajo. Mobitela ni imel: natančneje, sodelavci radia njegove številke sploh niso smeli zavrteti, niti v najnujnejših primerih. Ko pa so ga kljub temu poklicali, so dobili njegovo soprogo. Popolno nepoznavanje medijev ter njihove funkcije in naloge v družbi pa je prišlo na dan tudi ob direktorjevi prepovedi sedaj že nekdanji odgovorni urednici Radia Ormož Dragici Heric, ko ji je zabičal, naj ne spremlja popoldanskih tiskovnih konferenc (celo županove!) zaradi stroškov z nadurami, saj je delovni čas radia od 8. do 15. ure! Zaklepanje pisarne, zamujanje na prej dogovorjene sestanke z različnimi strankami in vrsta nepravilnosti, ki jih je ugotovila delovna inšpekcija - zaradi česar radio programa ni oddajal celo tri dni - predstavljajo vrhunec poklicno neodgovornega obnašanja in hkrati konec zabavnejšega dela te zgodbe. Redni honorarni sodelavci so začeli odhajati, naraščal je konflikt med odgovorno urednico in direktorjem, saj si je slednji lastil tudi funkcijo glavnega urednika, in se dosledno vtikal v vsebinsko zasnovo in program. Radio sploh ni izvedel potrebnih sprememb statuta, kot to nalaga nov medijski zakon. Vse to ni bilo dovolj, da bi ga občinski svet razrešil. Vmes je posegel župan Ormoža, ki je (brez javnega razpisa) angažiral 1.radio d.o.o, podjetje, ki naj bi bilo specializirano za sanacijo neuspešnih lokalnih postaj in ki je prevzelo celotno izvajanje programa, promocijo in trženje Radia Ormož. »Specializacija« je prinesla to, da se od junija na frekvenci 88,9 ne sliši več avtorskih oddaj z lokalno vsebino. »Sanacija« radia po ormoško »Spremljali smo aktivnosti vseh krajevnih skupnosti, osnovnih šol, gimnazije, vsa področja v občini, pripravljali informativno oddajo o dogodkih minulega tedna in napovedovali dogodke v prihodnjem tednu. Sedaj se sliši samo glasba in napovedi, ki jih spiker bere brez predhodnega novinarskega oblikovanja,« pravi za Prežo bivša odgovorna urednica Radia Ormož Dragica Heric. Tudi sama se zaveda dejstva, da je Radio Ormož ustvarjal finančne izgube, da ni imel pravega marketinga, da bi morali povečati moč oddajnika ali vložiti zahtevek za novo frekvenco. Dodaja pa, da vsega ni mogla narediti sama in da navsezadnje za to ni bila niti pristojna. Politika je pač nastavila in odstavila še enega direktorja radia, sedaj pa se je spomnila novih oblik delovanja oziroma nagrajevanja (vladajočim) politikom naklonjenih podjetij. Potem ko je dala odpoved zaradi nevzdržnih razmer, ji je večina novinarjev sledila, tudi direktor je le ostal brez službe, ker naj bi to bil, po besedah Hericeve, pogoj podjetja 1. radio d.o.o.. Računica je jasna: občina ves denar, ki ga je prej nakazovala za plače edinih dveh zaposlenih na radiu (direktorja in odgovorne urednice) ter za sicer skromne honorarje sodelavcev, namesto v Radio Ormož preusmerja na račun »sanacijskega podjetja« 1. radio d.o.o. iz Ljubljane. Gre za okrog 1,2 milijon tolarjev na mesec, ki sedaj odhaja v nič. Radijskega - oziroma osemurnega dnevnega avtorskega programa sedaj ni. Mimogrede, za vršilko dolžnosti direktorja je imenovana računovodkinja Zavoda za informiranje Ormož. Odgovorna oseba na radiu torej sedaj opravlja le obračun plač in honorarjev. To kaže, da bo »sanacija« Radia Ormož/Prlek trajala dolgo: občinski denar je več kot solidna osnova za (privatno/podjetniško) izkoriščanje državnih dobrin, ki se imenujejo frekvence. Ne samo, da ni zastonj, pač pa prinaša dobiček tistim, ki jih zakonodajalec ni predvidel v verigi obveščanja občinske javnosti... Že tako malo denarja iz občine Ormož se seli v Ljubljano, brez kakršnegakoli dela za dobrobit tistih, zaradi katerih je radio sploh nastal in bil zelo poslušan. Morda so se zato na radiu Prlek odločili na svoj način oddolžiti poslušalcem: zadnje čase namreč brezplačno predvajajo glasbene želje, ne glede na dejstvo, da s tem bližnjemu Radiu Ptuj ustvarjajo nelojalno konkurenco... Komercialne mreže prispevajo k centralizaciji Slovenije »Vsak dan so na moji mizi najrazličnejše ponudbe marketinških agencij, ki s svojimi storitvami unificirajo radijski prostor,« pravi direktorica Radia Triglav Rina Klinar in dodaja, da nekomercialne postaje čutijo največji pritisk na področju prodaje oglaševalskega prostora, saj agencije znižujejo cene. Klinarjeva opozarja, da se zaradi vse večje koncentracije komercialnih postaj siromaši in izginja lokalna vsebina, saj so poročila centralno pripravljena in računalniško posredovana. »Praviloma smo bile nekomercialne postaje izven centra. To, kar se zdaj dogaja z ustvarjanjem radijskih komercialnih mrež, pa je samo še en prispevek centralizaciji Slovenije, zagotovo ne njenemu bolj enakomernemu regionalnemu razvoju, poudarja Klinarjeva, ki opozarja, da bo ob takšnih procesih še teže zadržati mlade ljudi v manjših okoljih. Najbolj kvaliteten radijski servis »Radijske novice 24 ur« ustvarja mlada sedemčlanska novinarska ekipa, v kateri nihče ni redno zaposlen. Radijske novice skupaj z internetnim časopisom 24ur.com sodijo v projekt POP On-line, katerega izdajatelj oziroma producent je PRO PLUS. Direktor projekta POP On-line Vasja Zupan meni, da je »mreža lokalnih nekomercialnih postaj po svoji naravi drugačen način sodelovanja kot servis 24ur-radijskih novic, katerih osnovno poslanstvo je zagotavljanje najkvalitetnejšega nacionalnega radijskega informativnega programa«. »Mrežo lokalnih nekomercialnih postaj vidimo kot komplementarni in ne konkurenčni model,« zagotavlja Zupan in trdi, da tistih 16 radijskih postaj, ki prevzemajo servis 24ur-radijske novice, še vedno ustvarjajo tudi lasten program. »Verjamemo da lahko 24ur-radijske novice najkvalitetnejše pokrijejo aktualne informacije nacionalnega in svetovnega pomena, medtem ko lokalne radijske postaje še naprej pokrivajo informacije, pomembne za ožjo lokalno skupnost,« pravi Zupan. Model sodelovanja z radijskimi postajami je domena dela oglasnega prostora znotraj posamezne oddaje 24ur-radijske novice za vsebino 24ur-radijskih novic. V praksi to izgleda tako, da novinarji pripravijo »paketke«, dolge največ pet minut, znotraj katerih se nahajata tako novinarska vsebina kot reklame. Novinarska poročila so dolga največ tri minute, medtem ko so oglasi na vsako polno uro od 6. do 21. ure dolgi dve minuti. Poslušalci pridno »požrejo« vse, saj vse težje razlikujejo reklame od novic. Postajajo si vse preveč podobne, vsaj tiste na »omreženih« lokalnih komercialnih radijskih postajah.


Recept: Zebrast jagodni kolač - Kulinarika.net domov » recepti » sladice: ostalo » Zebrast jagodni kolač Zebrast jagodni kolač s svežimi jagodami Tjasura 3.5.2011ID recepta: 15068 3 poravnane žličke pecilnega praška 1 žlica kakava oz. čokolade v prahu 100 g jagodne marmelade ali jagodni pire iz jagod 50 g mletih lešnikov ali mandljev sveže jagode (cca. 1 kg majhnih jagod) 1. Penasto stepemo jajca, sladkor in vanilin sladkor. Moko zmešamo s škrobom in pecilnim praškom, presejemo na jajčno peno in rahlo vmešamo. 2. Pečico segrejemo na 180 stopinj. Testo razdelimo na dve polovici in v eno vmešamo kakav v prahu. Tortni pekač (26 cm) obložimo s papirjem za peko. Na sredino pekača damo eno žlico temnega testa. Nato izmenično nanj po eno žlico svetlega in eno temnega, dokler ne porabimo vsega. Testo pečemo cca. 25 minut. Vzamemo iz pečice in ohladimo na rešetki. 3. Kolač po vrhu in robu namažemo z jagodno marmelado ali pa naredimo pire iz jagod, dodamo en vanilin sladkor in premažemo. Kolač lahko tudi rahlo namočimo z jagodnim sokom (po želji). Obložimo ga z jagodami, po robu pa potresemo lešnike (oz. mandlje). Po navodilu pripravimo preliv in z njim prelijemo jagode. Jagodni biskvitek s pudingom Jagodni utrinek pecivo za lene gospodinje / enostavno / jedi iz ostre moke / zabeljen krompir / ričet / limoni liker / kozice rakci / testenine krpice / gobova omaka / alek / id recepta / polenta paradižnik Na Kulinarika.net je zdaj obiskovalcev. Danes je bilo prikazanih že 18.064, ta mesec pa 1.363.120 receptov in odprtih 9.111.224 strani.


Gorenje nastavek za piškote MMC -CM | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Mali gospodinjski aparati›Mesoreznice›Gorenje nastavek za piškote MMC -CM Gorenje nastavek za piškote MMC -CM nastavek za piškote MMC -CM Nastavek za piškote MMC -CM je odličen pripomoček v vsakemu gospodinjtvu. Gorenje Kat. številka: 745038 Redna cena: 8,90 €, Prihranite 1,54 € (17 %) Odličen nastavek, ki olajša izdelavo piškotov. Nastavek ima 4 različne motive.


source: CulturaX

text: Jurišičev poziv vladi: Kuba je pripravljena pomagati z učinkovitim zdravilom | Mariborinfo.com Uredništvo 18. Marec 2020 17:58 v Politika in gospodarstvo Kuba naj bi bila z zdravilom, ki so ga razvili že leta 1986 in naj bi kazalo resne učinke v boju proti covidu-19, pripravljena priskočiti na pomoč Sloveniji, a pričakuje uradno prošnjo slovenskega vrha. Igor Jurišič, predsednik Združenja slovensko kubanskega prijateljstva, sicer mestni svetnik Mestne občine Maribor iz vrst Stranke mladih - Zeleni Evrope, v javnem pozivu predsedniku vlade Janezu Janši in ministru za zdravje Tomažu Gantarju sporoča, da je Kuba pripravljena priskočiti na pomoč pri zdravljenju bolnikov s koronavirusom v Sloveniji. »Pred nekaj trenutki sem bil v (telefonskem) stiku z veleposlanico Kube, njeno ekscelenco gospo Loipo Sánchez Lorenzo. Pogovarjala sva se o učinkovitosti zdravila Interferon Alfa 2B, ki je bilo razvito že leta 1986 in učinkuje na način, da posega v razmnoževanje virusov znotraj celic,« je med drugim v pozivu, ki ga je poslal torek popoldne, zapisal Jurišič in dodal: »Zdravilo je v uporabi na Kitajskem in se je izkazalo kot učinkovito v boju s covid-19. Zdravilo že uporabljajo tudi v Italiji, kamor je Kuba napotila tudi ekipo svojih zdravnikov.« Po besedah Jurišiča Kuba za svojo pomoč pričakuje uradno prošnjo slovenskega vrha: »Vljudno vas prosim, da v imenu Vlade Republike Slovenije naslovite uradno prošnjo veleposlaništvu Republike Kube za pomoč in dostavo zdravila v Slovenijo, pri čemer lahko računate tudi na mojo pomoč.« NOVO: V Sloveniji število okuženih s koronavirusom naraslo na 286 OMEJITEV ZBIRANJA: Na javnih površinah se bo lahko družilo le do pet ljudi Zaščitnih mask ni, doma izdelane niso učinkovite. Kako ukrepa država? Ludikapler (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj Seveda vlada vatikanskih in domobranskih gumbcem ne bo sprejemala zdravil iz komunističnih držav . Fuzl (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj Kaj če bi pokicali na pomoč še kake vrače iz afrike. Kubasnke bolnice so ogabne, ni tekoče vode, wc-ji ne splaknejo tako da oni naj se rajši ne ukvarjajo z farmacijo. In te tablete iz časov hladne vojne naj čimprej uničijo, da koga ne bodo zastrupijo. Mimogrede zadnji teden sta na Kubi umrla vsaj 2 turista (kanadčanka in italjan) za covidu-19, kubanci pa zbolijo za enimi aspiratornimi boleznimi, pač ni gnarja da bi jim delali teste. medved jaka (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj pa že bolj zaupam slovenskemu medu in propolisu kot pa kubanskim dohtarjem Ti so še pod kastrom kastro pa je že zgodovina Brez dvoma "medved jaka", kubanski družbeni proizvod je nula - cero. Nekoč najbogatejša država južne amerike proizvaja samo dva simpl proizvoda rum in tobak, vse ostalo so komunisti v 60 letih uničli in pokradli, kaka farmacija saj se jim vse podira. Ostala je samo komunistična propaganda o nekem zdravstvu in šolstvu, ki ji očitno nekateri nasedajo. In reply to pa že bolj zaupam... by medved jaka (nepreverjen) Che (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj Opet smo mi najbole pametni. Če so Kitajci in Italijani res sprejeli njihovo pomoč, ka potle mi čakamo? gasilec lojz (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj Rum in tobak na konci gre na oni svet vsak Jaz pravim čez našo žganico ga ni In reply to Opet smo mi najbole pametni... by Che (nepreverjen) fortissimo (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj Ne norcujte se. Naravni Interferon od nekdaj Najbolje in brez skodljivih ucinkov, pozdravi virusne okuzbe. Boljsega zdravila ni. Morali bi z veliko Hvaleznostjo sprejeti ponudbo. Ne mesajte tega s politikami in nizkimi strastmi. Poznam (nepreverjen) 11 mesecev 2 tedna nazaj Stranka mladih, on pa star 50 let. Se is studentskih casov prisesan na drzavni denar. Ne verjamem mu nicesar.


Prepričanje - Žrtev - Zdravo Življenje Trenutno si: Home»Osebna rast»Prepričanje – Žrtev Prepričanje – Žrtev 0 dne 6. 11. 2011 Žrtev kot pravilo v negativnem prepričanju se tesno prepleta s prepričanjem o trpljenju. Gre za obliko samopomilovanja v smislu »neizogibnega« stanja ali sredstva za dosego cilja kot tudi vzroka za težave v življenju. »Biti žrtev« ima mnogo obrazov in odtenkov, od prepričanja človeka, da le preko svoje lastne žrtve lahko uspe, pa vse do objokovanja svoje žalostne usode – večne žrtve. Vsa ta prepričanja imajo negativen prizvok in tudi učinek, kar človeka žene: ali v boj ali v podrejanje. In vedno je seveda prisotno trpljenje kot nujna spremljevalka žrtve. Včasih je žrtev neizbežna, če hočemo določeno dogajanje spremeniti, ga prilagoditi, če hočemo določen odnos vzpostaviti. Toda tukaj gre za toleranco, za presojo, do katere meje gremo in – kdaj, nikakor pa ne za nujno degradacijo lastne osebnosti v smislu izvršitve ali doseganja namena. Včasih žrtvujemo nekaj za vzpostavitev odnosov, to je popolnoma pravilno, saj gre tudi za potrebno mero tolerance ali prilagoditve. Kot moramo sprejemati samega sebe, moramo znati sprejeti tudi drugega, čeprav nam vse na njem ni všeč. Toda to ni žrtev, je le sprejemanje človeka kot človeka, kar ne pomeni žrtvovanja sebe. Lahko se pojavi občutek, da je človek naredil nekaj proti svoji volji, toda v življenju včasih tudi prisluhnemo, ne le trmasto izražamo svojo voljo. Kadar začutimo, da se naši nazori spreminjajo, bodimo sprejemljivi za nove in odstopimo od starih, če nam novi kažejo boljšo pot za naš osebnostni razvoj in se bolj skladajo z našim namenom bivanja. S tem ne žrtvujemo, temveč sodelujemo. Končna plat negativnega prepričanja o nujnem žrtvovanju pa je, da življenje spremljamo, opazujemo, ga sprejemamo in se po tem tudi ravnamo brez občutka žrtvovanja. Seveda so spomini na vse tisto, kar smo morali storiti kot otroci, da so nas starši sprejeli, nas nagradili in pohvalili, nam pokazali ljubezen – še živi, vendar to ni pravilo, ki mora nujno spremljati naše življenje. Če si dopustimo svobodo izražanja vsega potenciala, ki ga nosimo, potem spoznamo, da je sprejemanje nas v očeh drugih pogojeno z njimi, ne z nami. Včasih se človek trudi ugajati, se žrtvuje, vendar na koncu ugotovi, da je bilo zaman. Zakaj? Zato, ker ne bi bil sprejet, ne glede na to, kaj bi storil. S tem se moramo sprijazniti, ljudje smo različni po energijski konstituciji in vsak z vsakim ne gre. Tako kot se ljubimo med seboj, tako tudi ljubezni ne moremo prenašati na osebno raven z vsako osebo. Za tiste osebe in cilje, ki so nam namenjeni, ne potrebujemo žrtev in preseganja ter spreminjanja lastnih nazorov ali prepričanj, v katera trdno verjamemo. Življenje lahko mirne duše sprejemamo in živimo brez žrtev po svoji lastni izbiri in volji. Le prisluhniti si je treba. foto: freedigitalphotos.net/images/view_photog.php?photogid=1449 Predhodni članekPrepričanje – Samota Naslednji članek Prehranjevalna piramida za vegane O Avtorju


» Ob Kolpi in vendar se vrti ← Mal posebne Kaj bomo pa danes jedli → 20.08.2018 · Brez komentarjev Avgust se ni najbolje začel, saj me je skrbelo za Tamalo, ki je gori na Švedskem fasala najprej virusno, nato pa še bakterijsko okužbo. Namesto kvalitetnega treninga in nastopa na dveh tekmah se je njeno potovanje po Skandinaviji nesrečno zaključilo s predčasnim prihodom domov. Spet sem bila neskončno hvaležna naši Vlasti, ki je stala Tamali ob strani z nasveti, čeprav je bila tudi sama na dopustu. Zato tudi moj rojstni dan ni minil v nekem prešernem razpoloženju, pa še cel kup usklajevanja terminov in improvizacije je bilo vmes. Na koncu je bila ljubljanska žlahta povabljena na kosilo, kamniška pa na večerjo, vse skupaj pa nam je dodatno začinila huda vročina in močan večerni naliv. Jedilnik je bil enostaven in poletno obarvan; za kosilo so bile polnjene paprike, za večerjo pa čevapčiči, prebranac in grška solata. Pa grozdje in skutino pecivo za posladek. Kakorkoli, ko se je Tamala vrnila domov in se nekaj dni posvečala počitku, sem začela odštevati dneve do prihoda Tavelke, ki je na nekih otočkih daljne deževne Kambodže preživljala zadnje dni dolgega dopusta v Aziji. Z Vrhovnim sva po skoraj mesecu dni izkoristila prosti vikend za raziskovanje pokrajine ob Kolpi. Parkirala sva v PZA Benetič v Vinici, naredila krog s kolesom po bližnji okolici, se kopala v topli Kolpi in si domov grede ogledala še Krajinski park Lahinja. Budapesta sva parkirala v vasi, kjer naju je mahaje z repkom pričakal kuža Čarli, ki naju je zvesto vodil na sprehodu skozi park, malce poskakljal in podivjal, ko sva mu nekajkrat vrgla palico in se zadovoljen in dobro sprehojen vrnil domov. Midva pa sva sklenila, da bova naslednji, s praznikom podaljšani vikend ponovno namenila spoznavanju krajev ob Kolpi. V torek je prišla domov tudi Tavelka in po dolgem času sem imela spet obe hčeri doma. Pa obe na antibiotikih. Tavelka z grdo infekcijo komarjevih pikov... Za praznik sva se odpeljala proti Kolpski dolini in to, kot se je odločil Vrhovni, po daljšnjici čez Bloke, kjer sva na kratko parkirala ob Volčjem jezeru. Kar precej je pihalo in ob jezeru se je trlo prazničnih obiskovalcev in hitro je padla odločitev, da greva naprej, na kakšno manj oblegano mesto. Ampak to ni bil grad Snežnik, tudi tukaj je bilo kljub zapori ceste in neprijetnemu obvozu precej obiskovalcev. Ogledala sva si grad in po kosilu s kolesom naredila krog po lepo označeni Poti dediščine Loške doline. Potem pa sva jo mahnila čez Babno polje na Hrvaško, kjer sva se kmalu spet ustavila, pa ne čisto po lastni volji. Denarnica “Gospona Tomaža” je po razgovoru s policajem utrpela manjšo izgubo, vendar to ni pokvarilo razpoloženja v tolikšni meri kot moja izjava, da prav gotovo ne bova spala kar nekje na divje za vodo kot v predmigrantskih časih...In sva se vozila in vozila, po strašansko ozki cesti, ki povezuje vasice in kraje ob Kolpi, vse do Radencev. Tam sva že kar pozno zvečer naletela na res luštkan kamp in se utaborila. Zbudilo naju je prekrasno poznopoletno jutro in rosa je kazala na to, da bo prav takšen tudi dan, pa sva si izposodila čoln in šla veslat. Krmar Vrhovni je sedel zadaj in dajal (in včasih tudi kričal) razna povelja, ki sem jih po najboljših močeh izpolnjevala in uspešno sva se prebila čez vse jezove in brzice 12 km poti... Zvečer pa smo se skoraj vsi gostje kampa, razen Italijanov zbrali na terasi, kjer nas je s svojo predstavo Stiptiz zabaval Matjaž Javšnik, ki je bil z družino tudi gost kampa... Prav težko sem se poslovila od tega skoraj idealnega kotička ob Kolpi, vendar sva se morala premakniti bližje civilizaciji, saj sta se najini hčeri odločili, da preživita vikend z nama. Zato sta naštudirali, da lahko iz Kamnika do Metlike prideta z vlakom in s seboj vzameta tudi kolesi. Midva sva spotoma v Črnomlju obiskala mesarja Ivanetiča in trgovino, potem pa Budepesta parkirala na vrtu turistične kmetije Fortunovih v Krasincu. Sosednji kamp je bil nabasan do zadnjega kotička. “Location sharing” je poskrbel, da se je družina ponovno srečala Spet sem se nekaj uporabnega naučila in prav zabavno je bilo, ko sem opazovala, kako sta si bili označeni pikici na zemljevidu vse bližje in prav res je izgledalo kot kakšna čarovnija, kot Ravbarjeva karta Harry Potterja Poletje je spet zakurilo na polno, še dobro, da je bila Kolpa blizu in osvežitev tako rekoč vsak trenutek na dosegu roke. Pa lenarjenje v senci, knjiga, večerno roštiljanje in tarok, opazovanje koz in gosk in račk, ki so se nekajkrat na dan gagajoč podale pod ograjo do vode in se pridružile ostalim kopalcem na reki...luštno. V soboto smo se s kolesi odpeljali do Adlešičev. Vrhovni bi šel naprej do Žuničev in nazaj po hrvaški strani Kolpe, Tamala bi šla v kamp Jankovič, ker je ful luštkan, Tavelka v Tri-buče, jaz pa nazaj, ker sem v klanec kuhala...Malo smo se mulili in bili slabe volje, na koncu pa je izpadlo tako, da smo se slikali pri smerokazu za Tribuče in takoj za njim zavili na nek kolovoz in bližnjico skozi hosto, kjer so ostali trije uživali v avanturi, jaz pa sem se ves čas ozirala po medvedjih sledeh... Resnično Tavelkin občutek za orientacijo in Tamalino odločanje za pravo smer na razpotjih tudi tokrat nista zatajila, saj smo prišli nazaj v Krasinec po najkrajši možni poti sploh. Da sklenem: ob Kolpo zagotovo še pridemo...


AplikacijOFF Spodnji dom argentinskega parlamenta je odobril predlog zakona, ki legalizira umetno prekinitev nosečnosti. V obravnavo ga je poslal predsednik države Alberto Fernández, ženske pa bi tako imele možnost legalno in varno opraviti splav do 14. tedna nosečnosti. Zakon bi prav tako omejil čas med zahtevo po splavu in dejanskim posegom na 10 dni. Sedaj mora novi zakon odobriti še senat, ki je podobna prizadevanja leta 2018 zavrnil. V Argentini je vsako leto opravljenih okoli 300 tisoč nelegalnih splavov, od tega pa približno 40 tisoč žensk pristane v bolnišnici zaradi zapletov. Zakonodaja se od leta 1921 ni spreminjala; splav je lahko kaznovan z do štirimi leti zapora razen v primeru posilstva ali nevarnosti za fizično zdravje ženske. Avstrijsko vrhovno sodišče je razveljavilo prepoved nošenja naglavnih rut v osnovnih šolah. Ta naj bi ciljala predvsem na pripadnike islamske vere, saj je izrecno prepovedovala le naglavne rute - judovske čepice in sikhovska pokrivala so bila namreč še naprej dovoljena. Sodišče je skrbelo, da bi ta prepoved, ki sicer velja že od lani, onemogočila dostop do izobrazbe predvsem muslimanskim deklicam ter jih tako izključila iz okolja. Seveda pa tudi omejuje versko svobodo in staršem onemogoča odločitev, kako želijo vzgajati svoje otroke. Prepoved so jeseni 2019 vpeljali, da bi po trditvah konservativne vladajoče koalicije ženske tako zaščitili pred seksizmom in islamistično ideologijo.V Indiji kmetje protestirajo že tretji teden, danes so izvedli tudi enodnevno gladovno stavko. Zablokirali so avtoceste, ki vodijo v New Delhi, in zahtevali izbris treh novih zakonov, ki naj bi znižali cene pridelkov. Novi zakoni bi kmetom dovoljevali, da letino prodajajo neposredno privatnikom zunaj agrikulturnega komiteja, privatne pogodbe o nakupu pa bi se lahko sklenile že pred sejanjem določene poljščine. Kritiki trdijo, da bi tako zaobšli tradicionalne načine trgovanja, ki določajo najnižjo možno ceno. To pomeni, da bi se cena poljščin nasploh tako znižala, da kmetovanje ne bi več moglo zagotavljati preživetja. Podpirajo jih opozicijske stranke in druge civilne skupine. V nedeljo naj bi se zaključila pogajanja o načinu izstopa Velike Britanije iz Evropske unije. Namesto tega sta se strani dogovorili za podaljšanje pogovorov. O tem sicer obe strani zadnje dni javno izražata dvom. Eno večjih nestrinjanj je področje ribarjenja evropskih ladij znotraj britanske ekskluzivne ekonomske cone. To je Velika Britanija pripravljena varovati tudi s kraljevo mornarico, če bodo izstopili brez dogovora. Skrbijo jih manjši nesporazumi med njihovimi in tujimi ribiškimi ladjami ter nelegalno francosko ribarjenje. Mornarica bi lahko ustavila, pregledala in zasegla tuje ladje, če bi se te znašle v britanskih vodah. Če Velika Britanija izstopi brez dogovora, bodo za trgovino z Evropsko unijo veljala pravila Svetovne trgovinske organizacije, s kvotami in carinami vred. Dogovor se sicer lahko sklene do konca leta, a ga je treba tudi ratificirati v parlamentih. Izrael zadnje čase pospešeno nabira diplomatske partnerje – tako v regiji kot zunaj nje. Zadnji je Izrael priznal Butan, zavezala pa sta se tudi k sodelovanju v kmetijstvu, upravljanju z vodo, zdravstvu in na drugih področjih. Mednarodno priznanje Izraela se tako povečuje tudi v Aziji, potem ko je podobne dogovore sklenil z Marokom, Sudanom, Bahrajnom in Združenimi arabskimi emirati. Tudi Turčija je prvič po dveh letih v Izrael poslala ambasadorje - po tem, ko so jih leta 2018 odpoklicali zaradi izraelske agresije nad Palestino. Ameriško ministrstvo za domovinsko varnost je vsem organom ameriške vlade naročilo, naj zaradi hekerskega napada takoj prenehajo uporabljati programsko opremo Orion podjetja SolarWind, ki se uporablja za nadzorovanje računalniških mrež in upravljanje z njimi. Ameriške oblasti trdijo, da so za hekerski napad odgovorne agencije tujih držav, neuradno pa prst usmerjajo proti Rusiji. Nepridipravi so prek omenjene programske opreme vdrli v računalniške sisteme ameriškega finančnega in trgovinskega ministrstva. Slovenija. Javno naročilo 500 tisoč hitrih antigenskih testov ministrstva za zdravje ni bilo uspešno, saj nobena pogodba ni ustrezala željam in pogojem ministrstva. Testi naj bi stali največ pet evrov po kosu, zanimanje pa je pokazalo 39 podjetij. Ponudbo jih je oddalo 19, a jih od tega 6 ni priložilo vzorca testa. Pri sedmih od oddanih testov so ugotovili tehnične napake, spet naslednjih pet ni uporabljalo zaželenega materiala. En ponudnik je izpolnjeval vse pogoje, a je bil predrag. Postopek bo ministrstvo ponovilo predvidoma do konca tedna. Kasneje se bo izvedlo še eno večje naročilo, tokrat milijon hitrih testov, a je zaradi velikosti predvideno za februar 2021. V torek se bo po celotni Sloveniji zagnal javni potniški promet v omejenem obsegu, odprli pa se bodo tudi frizerji, avtopralnice, cvetličarne in kemične čistilnice. Hkrati se bodo v štirih regijah, ki imajo najboljšo epidemiološko sliko - to so osrednjeslovenska, obalno-kraška, goriška in gorenjska - za imetnike aplikacije #OstaniZdrav odprle občinske meje. Ob nespremenjenih okoliščinah se bodo v teh regijah odprli tudi avtomobilski saloni in trgovine z oblačili, obutvijo ter športno opremo. Še naprej veljata policijska ura in popolna prepoved zbiranja. Ukrepi veljajo do 23. decembra, sprejeti pa so bili, da bi preprečili delo na črno in zato, da se bo vladna aplikacija lahko uvrstila med deset najbolj popularnih leta 2020. V četrtek bo znano, kakšnih ukrepov se bomo morali držati med prazniki. V Rogaški Slatini je ta vikend potekal referendum o izgradnji 2,1-milijonskega razglednega stolpa Kristal na dnu doline. Volilna udeležba je bila malo več kot 40-odstotna - v številkah je to skoraj 4000 oddanih glasovnic, od tega jih je postavitev stolpa podprlo 2143. Občina meni, da bo bodoči najvišji stolp v Sloveniji v občinsko blagajno prinesel mastne denarce, medtem ko nasprotniki trdijo, da je projekt slabo umeščen v prostor in predrag. Več v OFFsajdu ob petih.


Slon in Sadez Medvedi Lyrics Po gozdovih že cev mesec s puško hodim naokrog, Če bom kje medveda sreču, bo ostal brez sprednjih nog. Jaz pa pojdem in zasejem po gozdovih kup pasti V eni roki nosim puško z drugo pa si brišem klin. Na sredi gozda, sredi grmičevja Na sredi drevje in vejevja par kilometrov od Kočevja Je kočevski rog in tam je naš brlog Če prideš nezaščiten v naš del okrog Se lahko hitro znajdeš brez celih rok in nog Ti ne pomaga več niti dobri bog, Ker v brlogu smo doma, v brlogu spimo in ne trpimo da skoz nam eden hodi mimo mi noben mu ne težimo smo pa slišal, da se govori, da se po naš mu koncu strelamo sam to so laži, OK se zgodi da zapojejo pesti Sam strelajo pa lovci ne pa mi, Če res hočte vedt kdo kvari nam milino Vprašte rajš zeleno bratovščino, Da bi bli čist pošteni OK to ne gre, Ker volk je lohk sit koza pa cela medved pa ne Medved pa mora živet če hoče prežvet Sploh polet k je med »U ja polet«, Včasih za malco gremo do kmeta v štalco, Al pa kakšnga gobarja počakamo za skalco In zato pozivamo predstavnike vlade Legalizirajte naše prehrambene navade Kaj je to demokracija al diktatura Zahtevamo, da se spoštuje naša kultura Zahtevamo, da se lov zakonsko ukine Zahtevamo status avtonomne manjšine 2x A si redi a si redi mi smo medvedi Beli rjavi sivi črni z jeznimi pogledi Koala grizli panda jamski in polarni Veliki kosmati in nevarni Živimo po cevmu svetu, kjer koli na planetu Afriki Evropi Ameriki v Tibetu Sam more bit gozd, kjer se medved naseljuje »Razvija se razprava ojštra a je gozd od medveda ali od farmojstra« In mora bit hrana, ker jo medved potrebuje »Kako naj medved sploh obstaja, če drobnico čuva električna ograja« In more bit brlog, če slučajno kdaj dežuje To so pa osnovne nuje, če se to nadaljuje In bo šlo na huje bo treba it na tuje, kjer medveda se še spoštuje, kjer medveda se še spoštuje, spoštuje 2x A si redi a si redi mi smo medvedi Beli rjavi sivi črni z jeznimi pogledi Koala grizli panda jamski in polarni Veliki kosmati in nevarni En dan pride jager jasn je njegov namen, Obešen je s pastmi ma puško prek ramen Mu rečem vidš kok nas je ti si pa kr sam Nehi ga srat pjt rajš v enmu kosu dam Nehi ga srat pjt rajš v enmu kosu dam Ker dost je tega srajna sred zimskega spanja Da neboš krasil ti stene mojga stanovanja Dialog je tekel tko še neki časa, a tip ni dojel kdo v gozdu je dasa poletela je šapa padla je kapa in našmu jagru je pošla sapa se je obrnu, da bi zbežal, a trop medvedov okol njega je stal rekel je sam še :»Sveta nebesa!« in že zelena jakna je bingljala z drevesa, vse od Varaždina pa do Bovca nj se sliš medvedi so prefukal lovca vse od Varaždina pa do Bovca nj se sliš, medvedi so prefukal lovca 2x A si redi a si redi mi smo medvedi Beli rjavi sivi črni z jeznimi pogledi Koala grizli panda jamski in polarni Veliki kosmati in nevarni See also: JustSomeLyrics 19 19.115 Artist NE OLUR SÖYLE Lyrics Gob Oh! Ellen Lyrics


Na Otoku (z nekaterimi omejitvami) odobrili gensko spreminjanje otrok


source: wikipedia

text: 2003 (MMIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Leto je bilo proglašeno za Mednarodno leto sladke vode. Dogodki Januar – junij 1. januar – Luíz Inácio Lula Da Silva postane 37. predsednik Federativne republike Brazilije za obdobje (2003-2007). 10. januar – atentat zveznih sil na voditelja angolskih kristjanov in ustanovitelja UNITA, Jonasa Mahleiroja Savimbija. 21. januar – obsojenemu hekerju Kevinu Mitnicku znova dovolijo uporabo računalnika. 23. januar – NASA prestreže zadnji signal sonde Pioneer 10, takrat oddaljene okrog 12 milijard kilometrov od Zemlje. 1. februar – ameriški raketoplan Columbia zagori in razpade nad Teksasom med vrnitvijo na Zemljo, pri čemer umre vseh sedem astronavtov na krovu. 4. februar – sprejeta je nova ustava, s katero se Zvezna republika Jugoslavija preoblikuje v ohlapnejšo konfederacijo dveh državnih enot in privzame novo ime, Državna skupnost Srbije in Črne gore 9. februar – prične se vojna v Darfurju. 15.–16. februar – v mestih po vsem svetu potekajo protesti proti napovedanem vojaškem posredovanju v Iraku, ki se jih skupno udeleži več milijonov ljudi. 27. februar – Mednarodno sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije obsodi nekdanjo voditeljico bosanskih Srbov Biljano Plavšić na 11-letno zaporno kazen. 12. marec – Svetovna zdravstvena organizacija izda globalno opozorilo zaradi epidemije nove neznane bolezni, kasneje opisane kot SARS. 19. marec – z invazijo mednarodnih sil pod vodstvom ZDA in Združenega kraljestva se prične iraška vojna. 23. marec – slovenski volivci na dvojnem referendumu podprejo vključitev države v Evropsko unijo in zvezo NATO. 9. april – iraška vojna: ameriške sile zavzamejo Bagdad in končajo 24-letno vladavino Sadama Huseina. 14. april – raziskovalci v sklopu projekta Človeški genom zaključijo s kartiranjem 99 % človeškega genoma z 99,99-odstotno natančnostjo. 21. maj – v potresu na severu Alžirije z močjo 6,8 po momentni lestvici umre več kot 2.200 ljudi. 31. maj – obročast Sončev mrk. 20.–29. junij – Svetovne poletne igre, Dublin, Irska. Julij – december 5. julij – Svetovna zdravstvena organizacija oznani, da je epidemija Sarsa obvladana. 11. avgust – NATO prevzame poveljstvo nad mirovnimi silami v Afganistanu, prva večja vojaška operacija te organizacije izven Evrope. 14. avgust – okrog 55 milijonov ljudi na severovzhodu Združenih držav Amerike in v kanadskem Ontariu ostane brez elektrike zaradi obsežnega izpada električnega omrežja. 27. avgust – Mars se na svoji poti okoli Sonca Zemlji približa na razdaljo 55.758.006 kilometrov, najbližje v zadnjih 60.000 letih. 9. oktober – ustanovljen je Krajinski park Goričko, krajinski park treh dežel: Slovenije, Avstrije in Madžarske. 15. oktober – Kitajska uspešno izstreli Šenčou 5, prvo kitajsko vesoljsko plovilo s človeško posadko. 24. oktober – z zadnjim komercialnim poletom letala Concorde se konča obdobje nadzvočnih potniških poletov. 23. november – popolni Sončev mrk je viden nad Antarktiko. 1. december – Združeno kraljestvo prepove uporabo mobilnih telefonov med vožnjo. 13. december – iraška vojna: pripadniki ameriške 4. pehotne divizije ujamejo Sadama Huseina blizu Tikrita. 22. december – multinacionalno podjetje Parmalat s sedežem v Italiji je obtoženo poneverjanja bilanc, kar sproži njegov bankrot, največji bankrot v zgodovini Evrope. 23. december: Svetovna turistična organizacija je preoblikovana v specializirano agencijo Organizacije združenih narodov. Revolucija vrtnic povzroči odstop gruzijskega predsednika Eduarda Ševardnadzeja 26. december – hud potres opustoši jugovzhod Irana in zahteva več kot 26.000 žrtev. Smrti 12. januar – Maurice Gibb, britanski glasbenik (* 1949) Jože Pučnik, slovenski politik, filozof in sociolog (* 1932) 5. februar – Manfred von Brauchitsch, nemški dirkač (* 1905) 12. marec – Zoran Đinđić, srbski politik (* 1952) 16. marec – Lawrence Hugh Aller, ameriški astronom (* 1913) 12. april – Savin Sever, slovenski arhitekt (* 1927) 20. april – Bernard Katz, nemško-britansko-avstralski nevrofiziolog in biofizik, nobelovec (* 1911) 22. april – Mike Larrabee, ameriški atlet (* 1933) 20. maj – Jože Kastelic, slovenski arheolog, zgodovinar, pesnik, prevajalec in likovni kritik (* 1913) 28. maj – Ilya Prigogine, rusko-belgijski kemik, nobelovec (* 1917) 31. maj – Slobodan Kaloper, slovenski televizijski in radijski napovedovalec (* 1950) 12. junij – Gregory Peck, ameriški igralec (* 1916) 16. junij – Georg Henrik von Wright, finski filozof in logik (* 1916) 29. junij – Katharine Hepburn, ameriška filmska igralka (* 1907) 4. julij – Barry White, ameriški pevec (* 1944) 15. julij – Roberto Bolaño, čilenski pisatelj (* 1953) 27. julij – Bob Hope, britansko ameriški komik in igralec (* 1903) 4. avgust – Frederick Chapman Robbins, ameriški pediater in virolog, nobelovec (* 1916) 15. avgust – Mitja Vošnjak, slovenski politik, urednik, diplomat in pisatelj (* 1923) 16. avgust – Idi Amin Dada, ugandski diktator (* 1923) 29. avgust – Horace Welcome Babcock, ameriški astronom (* 1912) 30. avgust – Donald Davidson, ameriški filozof (* 1917) 5. september – James Rachels, ameriški filozof (* 1941) 8. september – Leni Riefenstahl, nemška igralka, režiserka in producentka (* 1902) 9. september – Edward Teller, ameriški fizik madžarskega rodu (* 1908) 12. september – Johnny Cash, ameriški country pevec in glasbenik ter televizijski igralec (* 1932) 13. oktober – Bertram Neville Brockhouse, kanadski fizik, nobelovec (* 1918) 19. oktober – Alija Izetbegović, bosanski politik, pisatelj, odvetnik in filozof (* 1929) 3. november – Rasul Gamzatovič Gamzatov, dagestanski pesnik, pisatelj, publicist, politični delavec (* 1923) 11. november – Andrej Andrejevič Bolibruh, ruski matematik (* 1950) 18. november – Michael Kamen, ameriški skladatelj in glasbenik (* 1948) 18. december – Stanislava Brezovar, slovenska balerina (* 1937) Nobelove nagrade Fizika – Aleksej Aleksejevič Abrikosov, Vitalij Lazarevič Ginzburg, Anthony James Leggett Kemija – Peter Agre in Roderick MacKinnon Fiziologija ali medicina – Paul Christian Lauterbur in sir Peter Mansfield Književnost – John Maxwell Coetzee Mir – Širin Ebadi Ekonomija – Robert F. Engle in Clive W. J. Granger


source: fineweb

text: Accessibility tools Service tools Language selector Left navigation Additional tools Evropska komisija Sporočilo za medije Bruselj, 17. decembra 2012 Komisija bo financirala predsednike vodilnih raziskovalnih ustanov v manj razvitih regijah Univerzam ali raziskovalnim ustanovam v manj razvitih regijah Evrope bodo v okviru pilotnega programa Evropske komisije dodeljene subvencije do 2,4 milijona evrov. Namen t.i. pobude za ustanavljanje mest predsednikov v Evropskem raziskovalnem prostoru (ERA) je privabiti nadpovprečne akademike v tiste raziskovalne ustanove, ki se želijo vpisati med najuspešnejše na mednarodnem prizorišču. Komisarka za raziskave, inovacije in znanost Máire Geoghegan-Quinn je dejala: „Številne regije v Evropi zaostajajo na področju raziskav, in sicer tako v smislu njihovih splošnih rezultatov kot tudi udeležbe v raziskovalnih dejavnosti, ki jih financira EU. Rada bi zagotovila, da nikogar ne bomo pustili za seboj, vendar ne zaradi kakršne koli miloščine, temveč zato, ker je čim širša udeležba v naših programih smotrna tako za raziskovalne dejavnosti kot tudi za gospodarstvo. To je razlog, da smo zagnali pobudo za ustanavljanje mest predsednikov v ERA.“ Pobuda za ustanavljanje mest predsednikov v ERA bo podpirala univerze in druge upravičene organizacije pri doseganju ravni raziskovalne odličnosti, ki je potrebna za konkurenčnost na mednarodni ravni. Dokazati bodo morale, da lahko zagotovijo objekte in okolje za odlične raziskave v skladu z Evropskim raziskovalnim prostorom (ERA). Ko bodo ustanove izbrane, bodo podelile mesta predsednikov v ERA tistim izstopajočim akademikom, ki so zmožni izboljšati standarde ter privabiti visoko usposobljen kader in denar iz drugih virov, kot so na primer financiranje raziskav s strani EU ali regionalni skladi. Komisar za regionalno politiko Johannes Hahn je povedal: „Z združitvijo naših virov v teh regijah lahko tej pobudi zagotovimo dolgoročno perspektivo in trajnost. Če financiranje raziskovalnih dejavnosti s strani EU dopolnimo s sredstvi iz regionalnih skladov EU, lahko tem akademikom in njihovim ekipam zagotovimo laboratorije ter opremo. S takšno podporo bomo premostili vrzel med raziskovalnimi dejavnostmi in inovacijami ter pripomogli k uresničevanju teh idej v obliki dejanskih priložnosti za rast.“ Ta koncept bo preizkušen v pilotni fazi ustanavljanja mest predsednikov v ERA, v kateri je na razpolago 12 milijonov evrov iz proračuna trenutnega sedmega okvirnega programa za raziskovanje (2007–2013). Če se bo koncept izkazal za uspešnega, Komisija predlaga financiranje še več mest predsednikov v ERA, odvisno od obsega proračuna za prihodnji okvirni program Obzorje 2020 (2014–2020). Ozadje Namen te pobude je prispevati k premostitvi vrzeli med raziskovanjem in inovacijami v Evropi ter razširiti sodelovanje znotraj Evropskega raziskovalnega prostora. Program za ustanavljanje mest predsednikov v ERA bo podpiral univerze in druge upravičene organizacije pri doseganju ravni raziskovalne odličnosti, ki je potrebna za trajnostno konkurenčnost na mednarodni ravni. Prva faza pilotnega razpisa, ki ga vodi Komisija, je opredeliti in izbrati ustanove, v katerih bo ustanovljeno mesto predsednika v ERA. To bo potekalo prek konkurenčnega procesa. Upravičene ustanove bodo vse univerze ali druge raziskovalne organizacije, katerih cilj ni ustvarjanje dobička (kot določajo pravila za sodelovanje v sedmem okvirnem programu) in ki se nahajajo v konvergenčnih oziroma manj razvitih regijah (kot določa splošna uredba o strukturnih skladih za tekoče programsko obdobje) ali podobno označenih regijah v povezanih državah. Zainteresirane ustanove lahko do 30. maja 2013 predložijo svoje vloge, ki jih bo Komisija ocenila poleti leta 2013. Prve sporazume o subvencijah bo mogoče podpisati decembra 2013. V drugi fazi, ki se bo začela v prvem delu leta 2014, bodo uspešne raziskovalne organizacije objavile prosta delovna mesta in v okviru ustanavljanja mest predsednikov v ERA izbrale svojega predsednika z odprtim in transparentnim postopkom zaposlovanja, ki velja za vodilni pristop v Evropskem raziskovalnem prostoru za spodbujanje odličnosti. Kandidati lahko prihajajo iz katere koli države na svetu. Okvirni proračun za ta razpis je 12 milijonov evrov. Finančni prispevek na vlogo bo znašal največ 2,4 milijona evrov za obdobje do 5 let. Vsaki državi se lahko dodeli največ ena subvencija. Če bo pilotni razpis uspešen, bo Komisija predlagala znatno razširitev programa v okviru Obzorja 2020. Program Obzorje 2020 bo poleg ustanavljanja mest predsednikov v ERA podpiral tudi tesno sodelovanje prihajajočih in naprednih ustanov, ki bodo združile moči in ustvarile centre odličnosti, izmenjave zaposlenih ter strokovno svetovanje in pomoč. Posodobitev raziskovalne infrastrukture in objektov bo zagotovila regionalna politika EU. Za več informacij glej MEMO/12/988. Več informacij o programu Obzorje 2020 je na voljo na strani: Več informacij o Uniji inovacij je na voljo na strani:


Z globo 400 € se kaznuje odgovorna oseba upravljavca, če stori dejanje iz prejšnjega odstavka.


text: Temeljna ustavna listina o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (kratko Temeljna ustavna listina ali TUL) je temeljni dokument slovenske osamosvojitve, ki ga je takratna slovenska skupščina sprejela 25. junija 1991. Z njim je Republika Slovenija razglasila neodvisnost od Socialistične federativne republike Jugoslavije na svojem ozemlju, prepoznala svoje obstoječe meje kot državne meje, zagotovila varstvo človekovih pravic vsem državljanom, pripadnikom manjšin pa tudi posebno varstvo, kot sledi iz meddržavnih pogodb. Skupaj z Deklaracijo o neodvisnosti Slovenije ter več zakoni, s katerimi je Slovenija prevzela prejšnje pristojnosti federacije na svojem ozemlju, predstavlja temelj slovenske državnosti. Galerija Sklici Zunanje povezave Objava ustavne listine v Uradnem listu št. 1/1991 Popravek listine v Uradnem listu št. 19/1991 Ustava Republike Slovenije 1991 v pravu


Samos – Stran od oči evropske javnosti, ki ima iz dneva v dan manj empatije, se begunska tragedija na grških otokih – in tudi na celini – nadaljuje. Najhuje je na egejskih otokih, kjer so oblasti po nalogu evropskih birokratov po zaprtju »balkanske begunske poti« pred dvema letoma odprle »žarišča« (hot spots), koncentracijska taborišča našega časa. Po dveh dnevih neprestanega dežja kaj drugega ni bilo pričakovati. V begunskem taborišču Vathy na hribu nad otoško prestolnico so potoki blata zalili šotore, kjer so se gnetli otroci. Kopalnice, že tako v zelo slabem stanju, so bile zalite z vodo. Iz njih je strahovito zaudarjalo. Ženske so v jutranjem hladu čistile, kar se je dalo očistiti. Peščena pot, ki vodi od vhoda v »sprejemni center«, dejansko zapor na prostem, proti vrhu pobočja, prek katerega se razteza razčlovečen logistični izum evropske (proti)begunske in (proti)migrantske politike, je bila komaj prehodna. Prek nje je švignila podgana. V bližini je osamljeni otrok jedel ostanke zajtrka. Njegova mati je ob visoki žični ograji prala in sušila perilo. Vstop v »sprejemni center« – podobni taborišči sta še na Lezbosu (Moria) in Hiosu (Vial) – je brez posebnega dovoljenja, do katerega tako rekoč ni mogoče priti, strogo prepovedan. Toda otoška policija je kadrovsko podhranjena, tako da nadzor ni ravno popoln. A razmere v »sprejemnih centrih«, o katerih je že vsaj poldrugo leto kljub »kratkoročnosti« servisov jasno, da so bili politično »zastavljeni« dolgoročno, so temna skrivnost, ki jo želita Bruselj in Atene skriti pred očmi javnosti. Tej je dostopna le statistika. In prevladujoč varnostno-rasistični diskurz, ki je begunce in migrante že davno razčlovečil in spremenil v homogeno maso. Brez imen, obrazov, usod. In predvsem brez prihodnosti. Begunska tragedija se na grških otokih – in tudi na celini – nadaljuje. Podgane, samopoškodovanje in brezup »Tu je strašno. Prišel sem pred tremi meseci. Ne morem ne naprej na nazaj. Sam sem. Ne vem, kaj naj storim. Tu zapravljam življenje,« je pred premočenim šotorom dejal Abdala iz iraške Basre. »Nobenih možnosti nimam, da bi šel naprej proti Evropi. Nas, Iračanov, ne spustijo naprej. Bojim se, da me bodo deportirali,« je nadaljeval mladenič, ki se je držal zase. V »kampu« na Samosu, ki je od turške obale oddaljen le nekaj kilometrov, se tudi kot mlad in sorazmerno močen moški ne počuti varnega – v taborišču, kjer je uradno prostora za 700 ljudi, jih trenutno živi 1500. Avgusta in septembra lani, dokler grške oblasti z Organizacijo Združenih narodov za begunce (UNHCR) niso pospešile transferjev najbolj ranljivih beguncev proti celini, se jih je v resnično peklenskih razmerah gnetlo 2200. Toda razmere v »sprejemnem centru« se niso izboljšale. Nasprotno. Poleg tega ljudje še vedno prihajajo. Na Samosu vsak drugi, morda tretji dan pristane čoln z begunci. Podobno je na drugih egejskih otokih, kjer je trenutno okoli 11.000 beguncev. V celotni Grčiji jih živi približno 45.000. Ob zaostrenih razmerah v Siriji in turškem obračunavanju s Kurdi je trenutno kljub zimi, nemirnemu morju in slabim povratnim informacijam iz Grčije in drugod iz Evropske unije na poti proti egejskim otokom ponovno več ljudi kot v minulih sorazmerno mirnih mesecih. »Razmere so zelo slabe. Ni znakov, da bi šlo na bolje,« je blizu pristanišča, od koder skupine najbolj ranljivih beguncev, ki jim uspe dobiti zdravniško potrdilo, enkrat ali dvakrat na teden odplujejo proti Pireju, dejala Aliki Meimaridu, ki v okviru Zdravnikov brez meja (MSF) na Samosu vodi projekt psihološke pomoči beguncem. »Ljudje so tu ujeti. Ponižani. Na stare vojne travme se nalagajo nove. Stres je silovit. Veliko je depresije in samopoškodovanja. Tudi poskusov samomora. Azilni sistem je zelo počasen. Razmere za bivanje so zelo slabe. Higienske razmere so grozljive. Kar nekaj je notranjih konfliktov. Zlasti težko je otrokom in ženskam, ki v kampu niso varni. Primeri spolnega nadlegovanja niso redki. Ženske si ponoči ne upajo same na stranišče,« je povedala grška humanitarka. Najbolj tragično je, da si ujeti ljudje v taborišču želijo resno zboleti – le tako lahko namreč računajo na zdravniško potrdilo in nadaljevanje poti proti Atenam. Bilo je tudi nekaj primerov, ko so ženske namenoma zanosile, da so se uvrstile med »najbolj ranljive« begunce. A na otoku razen vojaškega psihiatra ni nikogar, ki bi bil poklican za postavljanje diagnoz mentalnega zdravja. Številni begunci s psihičnimi težavami so tako končali kar na lokalni policijski postaji, kjer je mala priporna celica ves čas polna beguncev. Po navadi tistih, ki so jim oblasti že drugič zavrnile prošnjo za azil in čakajo na deportacijo. Ker direktnih deportacij – del evropsko-turškega begunskega dogovora – s Samosa ni, pač pa morajo begunce najprej poslati na Lezbos, morajo ti čakati na deportacijo, kot da bi bili najhujši kriminalci. Toda tudi pot uradno bolj ranljivih ljudi, kar beguncem krade že tako načeto dostojanstvo, saj so za golo preživetje dobesedno prisiljeni tekmovati, se večinoma konča v celinski Grčiji. Ali v Srbiji. Evropske meje so zaprte. »Grški in evropski azilni sistem z geografskimi omejitvami sili begunce v zbolevanje, hkrati pa ni nadzora. Birokracija počne, kar hoče,« je bila kritična Aliki Meimaridu iz Zdravnikov brez meja, ki se bodo konec marca umaknili s Samosa. Frustrirani – njihova terenska misija ni bila uspešna. Razmere na otoku so se še zaostrile. »Ne moremo ostati za vedno in zapolnjevati lukenj. Vlada mora opraviti svoje delo,« je dodala Aliki. Birokracija Toda grška vlada kljub obilni finančni »spodbudi« iz Bruslja, ki se je odločil spremeniti Grčijo v človeško deponijo in bil v tej nameri zelo uspešen, ne opravlja »svojega dela«. Ljudje ostajajo – tisoči v nedogled – ujeti na otokih. Ob tem so številni namestitveni centri na severu Grčije polprazni, hkrati pa po reki Evros, še enem množičnem grobišču ob Sredozemlju, prihaja čedalje več ljudi. Azilni postopki potekajo boleče počasi. Celoten dodobra spolitiziran (ne le) azilni sistem je prežet z odvračilno in popolnoma razčlovečeno birokracijo in prav nič ne kaže, da bi se lahko karkoli spremenilo. Težko si je predstavljati, kaj bi se lahko zgodilo v Grčiji, kjer so v času najhujše begunske krize odigrale ključno vlogo solidarnostne skupine in zdaj že pošteno utrujene ter marsikje, tudi na sicer tradicionalno konservativnem in »zaprtem« Samosu, proti beguncem uperjene lokalne skupnosti. Njihova jeza je upravičena – Atene so jih pustile na cedilu. To bo še poslabšalo njihov odnos do beguncev in migrantov v naslednjih mesecih, ko se bo vreme izboljšalo in morje umirilo.


PLANET POOL bazen KIT 350 ECO 350x120cm 4707 Vse za prosti čas bazeni, jacuzzi in dodatki bazeni Tip bazena: S kovinskim okvirjem Oblika bazena: Okrogla Volumen bazena: 10000 l Premer bazena: 350 cm Višina bazena: 120 cm Priložena filtrirna črpalka: DA Priložen filter: DA Spletna cena:894,99 € Šifra izdelka: 744722 Samostoječ okrogel bazen DREAM POOL Serija ECO. Volumen cca 10.000 lit. - Modra folija 0,3 mm previsna, - Peščeni filter Aqua Tehnik 4m3/h - Nemčija (filtrirni pesek), - 15 cm bazenski rob - vodila, - 12 cm vertikalni oporniki, - Vgradni skimer s povratno šobo, - Povezovalna cev fi 38 mm, - Jeklen obod 0,45 mm, galvaniziran, - Varnostna lestev 2 x 3 nastopi s podestom (v skladu z novimi EN16582 smernicami, je omogočena enostavna odstranitev in skladiščenje zunanjega dela lestve na otrokom nedostopnih mestih). PLANET POOL Male klorove tablete 1 kg 1336 hitrotopne tablete za prvo in sunkovito kloriranje PLANET POOL Male klorove tablete 1 kg 1336 hitrotopne tablete za prvo in sunkovito kloriranje. Male klorove tablete (20 g/kos) uporabljamo za prvo, hitro in sunkovito kloriranje. Vsebujejo več kot 50% aktivnega klora. So hitrotopne ter primerne za vse trdote vode. Stabilizirane so proti hitri razgradnji klora. PLANET POOL Male klorove tablete 1 kg - počasitopne 1339 sredstvo za dezinfekcijo bazenske vode PLANET POOL Male klorove tablete 1 kg - počasitopne 1339 sredstvo za dezinfekcijo bazenske vode. Male klorove tablete 20g so počasitopne klorove tablete, so sredstvo za dezinfekcijo bazenske vode. Primerne za vse trdote vode, pH-nevtralne, z več kot 80% aktivnega klora. Stabilizirane so proti hitri razgradnji klora. Uporabljamo jih za dolgoročno dezinfekcijo. PLANET POOL Čistilo za bazene 1 lit 1317 čistilo za organsko umazanijo PLANET POOL Čistilo za bazene 1 lit 1317 čistilo za organsko umazanijo. Čistilo za bazen je alkalno čistilo, ki ga uporabljamo za čiščenje organske umazanije in za čiščenje bazenskega roba.Topi olje, maščobe, saje in kozmetiko. prihranek: 1,05 € (17%)


keep calm, samo sreda je... === ALTER HALTER === Modri Kot, ob 21.00 Pogovorni dogodek ::: Koga briga? #13 ::: je izmed mnogih dogodkov z istim imenom, ki se bodo dogajali v Modrem kotu ob večerih, namenjenih za ustvarjalke_ustvarjalce vseh vrst. Naš prvi ljubiyay! Na naslednjih Koga briga? si obetamo krajših predstavitev umetniške produkcije posameznic_posameznikov ter skupinske refleksije odprtih tem, predstavljenih del ipd. Želimo se tudi spoznati med seboj ter se podpirati v naših individualnih raziskovanjih, najbrž pa se bo iz oblaka posamičnosti tudi izluščil kakšen skupni konglomerat v mišljenjskem ali produkcijskem smislu. Letni Vrt Gale Hale, ob 21.00 BEAT THIS: sredino đuskanje ::: Spet je sreda in spet smo na pol poti do vikenda. Spet si ga jemljemo na izi in spet nam glasbeno spremljavo mučkata .ČUNFA in SHAO. Kot poseben bonbonček pa tokrat ekskluzivno prilagamo recept za koktejl, ki ga bosta serivrala: soparen večer, 1 merica mastnih beatov, 1 merica zdrobljenega ledu, pijača po izbiri, okrasimo s listki sveže mete, ponudimo še hladno in glasno, po možnosti na prostem ob soju svečk Vstopnina: časti kuća Klub Gromka, ob 21.00 Kpop žur: BOOM Shakalaka v Ljubljani (org. društvo študentov koreanistike) ::: Poletje je tu, izpitnega obdobja in šolskega leta je konec, zato nimaš izgovora, da ne prideš na naš TRETJI KPOP ŽUR BOOM SHAKALAKA! Če že samo vreme ne bo poskrbelo za to, bo tokratni žur poletno obarvan. Imeli bomo tudi DRESSCODE: SUMMERVIBES, kjer so poleg pisanih poletnih oblačil dobrodošli tudi “pripomočki," prosimo le, da vodne pištole pustite doma. (Kdor pride med prvimi dobi tudi welcome drink.*) Na dogodku bo poskrbljeno za dobro Kpop glasbo s poudarkom na poletnih hitih, zabavnim programom, ki ga bo tudi tokrat vodila MC KAJA, in nagradami! === PO-LJUBLJANSKI WALTZER === Cankarjev dom, ob 20.00 Festival Ljubljana: Koncert opernih arij – VERDIssimo (2000) >> Orkester Slovenske filharmonije; Ivan Repušić, dirigent, Diana Damrau, sopran, Nicolas Testé, basbariton Vstop: 49, 39, 29, 19 € Častni pokrovitelj je veleposlanik Zvezne republike Nemčije nj. eksc. gospod Klaus Peter Riedel. Pritličje, ob 21.00 KOORDINATE ZVOKA:: Zlatko Kaučič - Električne citre, neznani predmeti + Žiga Murko - pozavna, elektronika. Mesečni cikel novih kombinaciji glasbenikov z željo po generiranju novih zvočnih zemljevidov. Koncertni cikel usmerja pozornost tudi na nove tehnološke zmogljivosti, kakršne ponuja elektronika in digitalni razvoj instrumentalizacije. Lepo vabljeni k poslušanju improviziranega diskurza gostujočih glasbenikov drugega dogodka ter prostem pogovoru z glasbeniki o razvoju in vlogi medsebojnega zvočnega raziskovanja. Dogodek je brezplačen. Bar Prulček, ob 21.00 Sredin Jazz (+jam) ::: Eastern Border Quartet ::: The quartet is composed by Lovro Mirth (voice), Piercarlo Favro (guitar), Simone Lanzi (double bass) and Mathias Butul(drums) who, known to the Conservatory of Trieste, have developed together the idea of the double bass player to bring all the genres of Balkan music to the improvisational language of jazz. Lovro Mirth - voice, Piercarlo Favro - guitar, Simone Lanzi - double bass, Mathias Butul - drums Restavracija DiVino, Kristalna palača, ob 19.00 Zmenki z ujemanjem oz. Match Dating (1 na 1) Društvo Vrtnica, Bratovševa ploščad 30, Ljubljana Ples >> Člane in simpatizerje društva vabimo na plesno animacijo, ki poteka v društvenih prostorih na Bratovševi ploščadi 30 v Ljubljani. Prvo uro plešemo skupinske plese, drugo uro namenjamo preplesavanju standardnih plesov. Lepo vabljeni. Vstopnina: Brez vstopnine === TEATER WOLF === Atrij Kavarne NUK v Narodno in univerzitetni knjižnici, ob 21.00 Gledališče v ATRIJU - Tom Veber : Realizem je rezerviran za klovne >> Tom Veber katerega umetniško ustvarjanje zajema prostor igre, petja in poezije, se nam bo predstavil s poetično monodramo, osnovano na avtorski poeziji – Realizem je rezerviran za klovne. V njej se bo avtor spraševal o resnosti našega vsakdanjika, o brezglavemu sledenju družbenim zapovedim katere človeka smešijo, odtujijo od njegovega bistva in postavijo v moderen narobe svet. Vstopnina: 10 EUR === KINO E IVO === Kino Komuna 16.30 Klub zadovoljnih žensk (Book Club) 18.30 Izgubljena med valovi (Adrift) 20.30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo) Kino Gledališče Bežigrad 16.45 NEVERJETNI 2 (Incredibles 2) 21.10 SICARIO 2: VOJNA BREZ PRAVIL (Sicario 2: Soldado) >> V nadaljevanju svetovne uspešnice SICARIO: ONKRAJ ZAKONA, se mamilaška vojna na meji med ZDA in Mehiko še poveča, ko začno mehiški karteli trgovati s teroristi po celotni ameriški meji. Za boj proti vojni se zvezni agent Matt Graver ponovno poveže z nemirnim Alejandrom. Kino Pod Zvezdami, Ljubljanski grad 21.00 O teleu in duši >> V klavnico govedi postavljena ljubezenska zgodba z izrazitim vizualnim pečatom raziskuje povezavo med telesno in čustveno odtujenostjo. Zlati medved in nagrada FIPRESCI na lanskem Berlinalu. === BACCIO SULL' OCCHIO === Narodna in univerzitetna knjižnica Prepovedane knjige v zgodnjem novem veku, tematska razstava Prost vstop Mestna galerija Ljubljana PRRRRRRR, skupinska razstava ::: Sodelujoče umetnice: Suzana Brborović, Špela Čadež, Olja Grubič, Duša Jesih, Simona Semenič in Nada Žgank, Maja Smrekar. Po skupinski razstavi moške slikarske selekcije s provokativnim naslovom "Better doggy style than no style" v preteklem letu je bila priprava tokratne razstave z žensko selekcijo več kot nujna, med drugim tudi zaradi lanskih polemičnih pomislekov o morebiti še dandanes ne povsem izkoreninjeni diskriminaciji žensk v družbi in posledično v umetnosti in kulturi. Vstopnina: Brez vstopnine Galerija DLUL, Breg 22 Suzana Brborović & Uroš Weinberger: Matrika ::: Preteklost in prihodnost sta prepleteni in vpeti v matriko predvidljivih, pa tudi povsem nepričakovanih interakcij in povezav. Živimo v času, ki se na eni strani z oznakami post odmika od tradicije in zgodovine, po drugi pa se s pojavi neo-izmov navezuje na stare koncepte in vzpostavlja skozi njihovo prevrednotenje. Ne preseneča torej, da so teme, ki naslavljajo spomin, zgodovino, ruševine, minljivost, utopije in distopije zavzele tudi področje umetnosti. V to območje vstopa tudi umetniška praksa Suzane Brborović in Uroša Weinbergerja. Dotika se vizualizacije kolektivnega spo 1000 mina in tematizira metaforične, pa tudi fizične kraje, kjer se je preteklost vtisnila v zavest sedanjosti (Brborović) in kjer se z zgodovino zaznamovano občutje sodobnosti projicira v napoved jutrišnjega dne (Weinberger). Vstopnina: Brez vstopnine DobraVaga, Tržnic' Nina Urh: RavnoteŽJa ::: Grafična oblikovalka in ilustratorka Nina Urh z razstavo grafik in novim zinom nadaljuje svojo umetniško prakso grajenja prostora skozi abstrahirane oblike in izčiščene linije v grafični ter knjižni formi. V zinu Ravnotežja raziskuje in išče pravo ravnotežje, ki ga zahteva prihod novega človeka v svet in družino. Vstop novega bitja v ustaljeno življenje prinaša mnoge prilagoditve in iskanja ritma, ki ustvarjajo nova in prej neznana ravnovesja. Vstopnina: Brez vstopnine + Petra Korent: Zbogom Cipa ::: Mlada ustvarjalka, ki smo jo spoznali že v okviru razstave ZINE VITRINE, se bo po končanem bivanju v Odprtem ateljeju predstavila s serijo akrilnih slik na platno. Sprememba na ljubezenskem področju jo je privedla do drugačnega pogleda na intimne trenutke, kar se predvsem kaže v njenem motivnem svetu. Neposredne in ekshibicionistične ilustracije so se prelevile v toplejše in intimnejše skice partnerskega življenja, ki pa še vedno ohranjajo avtoričin značilno humoren slog. === TRANS-KURJA EKSPRESS === Bohinj, festival KANAL >>> Nastop slovenske (mega)skupine Skalp. V 20 letih delovanja so nanizali številne nagrajene skladbe in koncertirali v razprodanih Stožicah. V Bohinj prinašajo prvinski avtorski rock in priredbe poznanih rokovskih skladb. MKNŽ, Ilirska Biskic >>> KOVAA RASVAA (hardcore - FIN) Kranj, Kavarna Kislštajn >>> MARINA MARTENSSON ::: je kantavtorica, ki je odraščala na Švedskem, kamor so se iz Slovenije izselili njeni stari starši. Izvaja avtorske pesmi, jazz-pop melodije in unikatne priredbe dobro poznanih pesmi v njeni prav posebni čustveni interpretaciji. V njenem triu nastopajo odlični Miha Koren na kontrabasu, David Morgan na bobnih ter Miha Koretič na kitari. V letošnjem letu se je uspešno predstavila na EMI, imela večji koncert z Big Bandom RTV Slovenija v Siti Teatru in številne koncerte po Sloveniji ter tujini. Zasedba: Marina Martensson (glas, akustična kitara), Miha Koren (električni bas), Miha Koretič (električna kitara), David Morgan (bobni) Damage: 5€


text: Fraktál Ljapunova [~ ljapúnova] je v matematiki bifurkacijski fraktal preprostega biološkega modela poseljenosti, razširjenega v dve razsežnosti, kjer se lahko stopnja naraščanja populacije periodično spreminja med dvema vrednostima a in b. Vsak par stopnje naraščanja je voden preko transportnega modela poseljenosti. Fraktal se imenuje po ruskem matematiku, mehaniku in fiziku Aleksandru Mihajloviču Ljapunovu. Naj bo f funkcija dveh spremenljivk x in r. r naj se spreminja z naraščanjem iteracij fn, fn+1, fn+2... Na primer r lahko zavzame dve vrednosti a ≡ 0 ali b ≡ 1: kar pomeni, da si vrednosti sledijo po nekem vzorcu 01010101... Tudi drugi vzorci so možni, na primer 011011011... vendar naj bodo končni, takšni, ki se ponavljajo. Pri tem zapišemo samo prvo ponovitev. To pomeni, da zapišemo 01, če želimo vzorec 01|01|01|01|..., 011, če mislimo na 011|011|011|011... Z realno funkcijo f (x,r) in z začetno vrenostjo x0 ter poljubnim vzorcem kot je 01011 je možnih neskončno mnogo kombinacij a ali b. Te kombinacije si zamislimo na ravnini ab. Potem se za vsak par izračuna vrednost karakterističnega eksponenta Ljapunova λ(f,x). Karakteristični eksponent Ljapunova λ(f,x) izračunamo s prištevanjem log |r- 2 r x| v več ciklih modela poseljenosti in z delitvijo številov ciklov. Negativni karakteristični eksponenti Ljapunova kažejo na stabilno, urejeno, predvidljivo, periodično obnašanje in tvorijo rob fraktala Ljapunova. Pozitivni pa nakazujejo raztegljiv, kaotičen ali razcepljen model, ki ostaja zunaj takšne množice. Glede na vrednost Ljapunovega karakterističnega eksponenta lahko obarvamo vsako točko posebej. Pri tem dobimo prečudovite slike, odvisno od tega kakšne vrednosti smo izbrali. Fraktali Ljapunova se včasih imenujejo tudi fraktali Markus-Ljapunova po Mariu Markusu, ki jih je prvi raziskoval v obnašanju pivskega kvasa. Markus ni obravnaval samo negativne parabole, ampak tudi funkcijo sinus: Takšna funkcija se ponovi po π, kar pomeni, da se lahko obravnava samo interval [0, π], ker je zunaj tega intervala vse enako. To pomeni tudi, da je ravnina ab ponavljajoča se preslikava izhodiščnega intervala. Začetna vrednost x0 ni bistvena. Če je Ljapunova karakteristični eksponent začetne vrednosti x0 pozitiven, je velika verjetnost, da bo pozitiven tudi za ostale začetne vrednosti. Na drugi strani pa je vrednost b, ki kaže strmino funkcije f, zelo pomembna. Čim večji je b, več točk bo v ravnini ab tudi kaotično posejanih. Zelo pomemben je tudi vzorec a in b. Če najpreprostejši vzorec 01 vodi k presenetljivim vrednostim. Že bolj zapleteni vzorci pa generirajo še bolj zamotano sliko v ravnini. Fraktali


Za drugi tir Divača–Koper smo v Bruslju dobili 109 milijonov evrov Na razpisu Instrumenta za povezovanje Evrope nam je uspelo dobiti 109 milijonov evrov za sofinanciranje gradnje sedmih predorov na progi Divača–Koper, pravita Jure Leben, državni sekretar na... drugi tir > Jure Leben > Metod Dragonja > Evropska komisija > Evropska investicijska... > SID banka > Luka Koper > Direkcija Republike... >


RAMON DAVILA ORTIZ M.D. 100 CALLE HERNAN ALVAREZ PLAZA METROPOLITANA, SUITE 107 $5,338 Total Retail Price of All Prescriptions


text: Italijan snel zastavo Evropske unije, zamenjal jo je z rusko | Klip.si Italijan snel zastavo Evropske unije, zamenjal jo je z rusko Ob izbruhu koronavirusa se mnoge države spopadajo s številnimi težavami, najbolj prizadeta je še vedno sosednja Italija. Prav iz Italije prihaja video posnetek, ki je s svojo vsebino in sporočilom dal mnogim misliti! Številni prebivalci iz Italije se na prav poseben način zahvaljujejo Rusiji, ker jim je ta znatno pomagala v boju proti koronavirusu. Ker jim Evropska unija in številne države niso takoj ponudile pomoči, nekateri Italijani zastave EU zamenjujejo z ruskimi. "Grazie Putin! Grazie Rusija," je del sporočila, ki ga je v avtor video posnetka Federico Cane pokazal po tem, ko je zastavo Evropske unije zamenjal z zastavo Rusije. S takimi dejanji se Italijani želijo zahvaliti Rusiji, ki je njihovo državo podprla v zelo težkih razmerah. "Prijatelja spoznaš v nesreči. Hvala predsedniku Putinu, hvala Rusiji," je ob video posnetku zapisal Federico Cane. Deli med prijatelji Deli z drugimi 77 Japonec, ki je navdušil Slovenijo: Tako je zapel pesem Lojzeta Slaka! Parkiral je kar na polju: Poglej, kakšno lekcijo mu je dal kmet! Nevesta na poroki do solz ganila ženina: Njenega darila ne bo nikoli pozabil! Po krivem je bil zaprt 37 let, zdaj je zapel na talentu: Nastop ti naježi kožo! VIDEO: Nenavaden gost na hrvaški obali: Takšen prizor so posneli ob morju! SMEH: Gorenjski policist ustavil kolesarja: "A se ti jaz usedem na kolo?" Jana Morelj pokazala pevski talent: Tako je zapela z Vladom Kreslinom! Moški na roke zgradil podzemni bazen: Posnetek na spletu ruši rekorde! Lastnik se je po karanteni srečal z osličkom: Odziv živali ti polepša dan! Tilen Artač nasmejal s parodijo! Zapel je kot Vili Resnik: "Naj Hrvati slišijo" Denis Avdić znova udaril: Tako je spremenil pohvale na račun Janeza Janše! Voznik na cesti posnel vrano in ježa: Ni mogel verjeti, kaj je počela ptica! 13-letna deklica iz Rusije: Njen ples na rolerjih je poezija za oči! V bolgarskem šovu odpihnila sodnike: Zapela je uspešnico srbske pevke Cece! VIDEO: Parodija iz Slovenije: Zapela sta kot v filmu Ko to tamo peva! Poškodovan morski lev skočil na čoln, da bi mu ljudje pomagali Ganljiv posnetek iz BiH: Dobri ljudje rešili medveda, ki je padel v vodnjak! VIDEO: Po mokri cesti prehiteval čez polno črto, Slovenci ob posnetku razdvojeni Ris navdušil splet z dolgim skokom: Vodo je preskočil kot za šalo! 13-letni deček zaigral uspešnico Queenov: Njegov nastop je navdušil sosede! Miha Deželak v solzah razkril skrivnost: Jokali so tudi sodelavci! Plesali so v parku, nato sta prišla policista na konjih: Posnetek je navdušil splet! Zgrožen voznik v Srbiji: "Tudi v Nemčiji stopiš na plin, ko te prehitevajo?" Obiskala je vasico na Japonskem, v kateri živi na tisoče lisic 10-letna drsalka zaplesala ob pesmi Hallelujah: Njen nastop jemlje sapo!