Navalnega OFF Nemški krščanski demokrati, krajše CDU, so po letu dni prestavljanja strankarskega kongresa le določili novega predsednika stranke. Na mesto nesojene naslednice kanclerke Angele Merkel, Annegret Kramp-Karrenbauer, je bil izvoljen ministrski predsednik Severnega Porenja-Vestfalije Armin Laschet. Za razliko od njegovega protikandidata Friedricha Merza velja Laschet za naslednjika Angele Merkel, saj se zavzema za nadaljevanje sredinske politike v stranki. Več o prevetreni stranki CDU v OFFsajdu ob petih. Ruskega opozicijskega politika Alekseja Navalnega je na moskovskemu letališču zvezna služba za zapore aretirala ob prihodu iz Nemčije. Priprli so ga na podlagi kršenja pogojne zaporne kazni, ki jo je dobil leta 2014, ko je bil obsojen volilnih prevar. Pogojno kazen je namreč kršil z bivanjem v tujini, ko ni zapustil Nemčije takoj po ozdravitvi zaradi zastrupitve s strupom novičok. Sedaj mu grozi triinpolletna zaporna kazen, pred zaslišanjem pa se ni smel dobiti z odvetnico, ki ji je bilo dovoljeno le vstopiti v policijsko postajo. Vrstijo se pozivi evropskih držav, Združenih narodov in Združenih držav Amerike za njegovo takojšnjo izpustitev in zagotovitev poštenih volitev. Blizu meje s Hondurasom je gvatemalska policija nasilno prestregla skupino približno 7000 srednjeameriških migrantov, namenjenih v ZDA. Večinoma gre za Hondurašane, ki bežijo zaradi nasilja in revščine, razmere pa sta poslabšala še dva uničujoča orkana. K odhodom množic je pripomogla tudi obljuba prihajajočega ameriškega predsednika Joeja Bidna o spremembah migracijske politike ZDA. Na dogajanje se je že odzvala Bidnova administracija, ki je ljudi po 1000 zvala, naj ne prihajajo proti ameriški meji, saj bodo spremembe migracijske politike nastopile počasi. Biden je sicer napovedal sprostitev Trumpovih ostrih kriterijev za pridobitev statusa azilanta. Ugandska volilna komisija je razglasila rezultate predsedniških volitev. Predsedovanje je z 58-imi odstotki podpore že šestič zaporedoma dobil Yoweri Museveni. Varnostne sile so takoj po razglasitvi rezultatov zavzele ulice v prestolnici Kampala. Pred volitvami so oblasti zbiranje na javnih mestih omejile na največ 200 oseb ter zaostrile policijski in vojaški nadzor. Na dan volitev je bil prebivalcem onemogočen dostop do svetovnega spleta. Predsedniški protikandidat Robert Kyagulanyi, bolj znan pod umetniškim psevdonimom Bobi Wine, ki je na volitvah dobil 35 odstotkov glasov, je zatrdil, da bo takoj, ko bo prebivalstvu Ugande ponovno omogočen dostop do spleta, objavil dokaz o volilni prevari. Na dan volitev so njegovo prebivališče obkolile oborožene sile, vlada pa je zatrdila, da mu s tem zgolj zagotavlja varnost. Člani libijske delegacije pod vodstvom vršilke dolžnosti odposlanke OZN v Libiji Stephanie Williams so določili način nastanka prehodne vlade, namenjene vodenju Libije do volitev decembra 2021. Prehodno vlado bosta tako sestavljala tričlanski predsednikov svet in premier. Kandidate za te fukcije bodo predlagale tri libijske regije. Potrdila jih bo 75-članska delegacija, pri čemer morajo člani sveta dobiti najmanj 60-odstotno, premier pa najmanj 70-odstotno podporo. Predlog, o katerem mora glasovati vsa delegacija, je prvi premik v pogajanjih od konca novembra. Takrat je delegacija določila datum predsedniških in parlamentarnih volitev ter vzpostavila idejo prehodne vlade, nakar so pogajanja o imenovanju njenih članov propadla. Erjavec je ponosno sporočil, da mu je lastno stranko uspelo prepričati, da podpre KUL in nezaupnico. Erjavec je sporočil, da je izvršni odbor Desusa svetu stranke predlagal, da formalno postane del Koalicije ustavnega loka. Poslanski skupini pa je predlagal, da podpre nezaupnico vladi. Glasovanje o konstruktivni nezaupnici vladi bo potekalo na sredini izredni seji. Ministrica za pravosodje Lilijana Kozlovič je predsednikom treh sodišč predlagala disciplinski ukrep zoper sodnico ljubljanskega okrajnega sodišča Urško Klakočar Zupančič, ki je na Facebooku v zasebnem klepetu kritizirala premierja Janeza Janšo in ga označila za »velikega diktatorja«. Njena prijateljica, simpatizerka SDS, je zapis poslala državnemu sekretarju Vinku Gorenaku. Ministrica Kozlovič se je s sankcijami, ki jih je predlagal omenjeni sekretar, očitno strinjala. Predsednike ljubljanskega okrajnega sodišča, ljubljanskega višjega sodišča in vrhovnega sodišča je vprašala, ali nameravajo vložiti pobudo za uvedbo disciplinskega postopka. Predsednica ljubljanskega okrajnega sodišča Nataša Kosec je po prejetem pismu podala pobudo za disciplinski ukrep, hkrati pa je z letnim razporedom sodnico Klakočar Zupančič razrešila tudi z mesta vodje oddelka za etažno lastnino. OFF sta pripravili vajenki Urša in Zala z Geino pomočjo.


Mirjana, žena in mati dveh otrok iz območja Banja Luke, ima po mnogih letih zopet možnost zaposlitve in s tem večje samostojnosti. »Že dolgo želim začeti z lastno poslovno dejavnostjo. Stara sem več kot 40 let in nihče me noče zaposliti. Ko nas je koordinatorica Caritas BiH vprašala, kakšno poklicno usposabljanje želimo, nas je sedem izrazilo željo, da bi se rade naučile, kako izvajati catering. Dobile smo dobro izobraževanje o pripravi hrane in poslovni organizaciji te dejavnosti. Sedaj lahko začnemo same ...« V Bosni in Hercegovini skoraj 70 % vseh brezposelnih predstavljalo ženske, kar je pogosto posledica diskriminacije in slabše možnosti izobraževanja. Mirjana je ena izmed 30 žensk, ki so dobile možnost poklicnega usposabljanja v sklopu projekta »Opolnomočenje žensk v BiH«, ki ga podpira Ministrstvo za zunanje zadeve Republike Slovenije. Več o projektu na www.karitas.si. Preberite celotne Najboljše novice iz sveta na temo enakosti spolov ali pobrskajte po dodatnih vsebinah na spletni strani. Aktivnosti Najboljših novic iz sveta potekajo v sklopu projekta Trajnostno. Lokalno. Globalno., ki ga finančno podpira Ministrstvo RS za zunanje zadeve. Izražena vsebina je v izključni odgovornosti avtorjev in ne odraža stališč Ministrstva RS za zunanje zadeve.


Koromač | JesenDoma.si Sanja Gracej, 11. 3. 2016 11. 3. 2016 Baker Baker daje energijo ter skrbi za pravilno delovanje živcev in vsrkavanje železa v hemoglobin. črna kumina, goji jagode, koren maca, mango, avokado, kvinoja, gobe, grah, morske alge, oreščki, arašidi, suhe slive Cink Igra pomembno vlogo v strukturi beljakovin in celičnih membran ter uravnavanju izražanja genov, celičnem signaliziranju. Sodeluje pri presnovi vitamina A. goji jagode, ... Celotni prispevek Categories Domača lekarnaTags aronija, avokado, banane, baobab, čemaž, česen, chufa, čičerika, cimet, črna kumina, goji jagode, jabolčni kis, kalcij, kalij, kokos, kopriva, koren maca, koromač, kurkuma, kvinoja, magnezij, mango, pšenični sok, sezam, yacon, železo, žižula Lajšanje alergije na cvetni prah Sanja Gracej, 5. 3. 2012 5. 4. 2016 Srbečica, rdeče solzne oči, zamašen nos, pogosto kihanje, utrujenost – na eni strani veselje glede prvih sončnih žarkov, na drugi stani žalost in neprijeten čas alergij. Alergiki se na cvetni prah že zelo hitro in spretno pripravijo, žal pa je potrebna zelo mala količina zarodnih celic neke rastline, da se alergijska reakcija sproži. Alergija na ... Celotni prispevek Categories BolezniTags alergija, astma, bronhitis, česen, cimet, črna kumina, cvetni prah, goji jagode, hren, ingver, jabolčni kis, kefir, koromač, kurkuma, med, pšenični sok, spirulina, Vitamin A, vitamin D Sanja Gracej, 2. 9. 2011 5. 4. 2016 Napenjanje je občutek povečane količine plinov v prebavilih. Plini so sestavljeni iz vodika, dušika, ogljikovega dioksida in žveplenih spojin, zaradi katerih imajo vetrovi neprijeten vonj. Intenzivnost vonja vetrov je odvisna tudi od hrane, ki jo uživamo. Več žvepla ko vsebuje hrana, ki jo uživate, bolj bodo zaudarjali vaši vetrovi. Napenjajo nas tako plini brez vonja ... Celotni prispevek Categories BolezniTags chufa, črna kumina, ingver, koromač, melisa, napenjanje, obvladovanje stresa, regrat, timijan, žajbelj Sanja Gracej, 22. 8. 2011 5. 4. 2016 Hemoroidi so razširitve spodnjih ven danke, ki so podobne krčnim žilam. So najpogostejša motnja v predelu zadnjega dela debelega črevesa (danke) in zadnjika (odprtine). Zlata žila pogosto povzroča bolečine, ker so ti predeli dobro oživčeni. Hemoroidi pogosto povzročajo občasne krvavitve in srbečico. Običajno ne gre za resnejše obolenje, kljub temu pa je osamljen hemoroid lahko ... Celotni prispevek Categories BolezniTags aloe vera, banane, črna kumina, hemoroidi, kaki, kopriva, koromač, lan, pljučnik, timijan, vijolice Sanja Gracej, 1. 8. 2011 9. 4. 2016 Se tudi vam dogaja, da se počutite kot da ste pijani? Torej trpite za vrtoglavico. Poznamo dve vrsti vrtoglavice: difuzno, pri kateri se bolniku zmrači pred očmi in pade v nezavest, in sistematsko, pri kateri zazna obračanje zunanjega sveta v vodoravni ali navpični smeri. Vzdrževanje ravnotežja omogoča kompleksen sistem, ki ga sestavljajo ravnotežni organ v ... Celotni prispevek Categories BolezniTags cimet, diabetes, ingver, koromač, melisa, šisandra, vrtoglavica


source: fineweb

text: Tema na denya | Vûnshna politika | Parlament | Pravitelstvo | Sûdebna vlast | Politicheski partii i organizatsii | Sotsialna obstanovka | Sotsiologicheski izsledvaniya | Ikonomika | SVETOVNITE NOVINI V BÛLGARSKIYA PECHAT - Edjevit prisûstva na tûrjestvenoto chestvane na razdelenieto na Kipûr. - ES se gotvi da otmeni sanktsiite sreshtu CHerna gora i Kosovo. - Rekorden broy opiti za pokusheniya sreshtu Kastro. BÛLGARIYA I KRIZATA V KOSOVO - Holandiya shte poeme bûlgarskiya vzvod ot 40 dushi v Kosovo. - Vûv vrûzka s vûzstanovyavaneto na Kosovo tûrgovskiyat ministûr Vasilev e izpratil pisma do ES i SASHT. AKTSENTI V TSENTRALNIYA PECHAT - Dnes v Atina Kostov shte se sreshtne sûs Simitis. - Na sreshtata v Bryuksel ministûr Mihaylova predloji Sofiya za tsentûr na informatsionno byuro. - Vûnshno ministerstvo zayavi, che nyamame problem s rusnatsite. - Trima bûlgarski deputati sa uchastvali na tûrjestvata v Severen Kipûr - Livan razreshi na "Hemus eûr" i "Er via" da letyat do Beyrut - Zakonût za mestnite izbori shte bûde priet do kraya na yuli, zayavi predsedatelkata na PG na SDS Mihaylova. - 80% ot sobstvenitsite na gori sa podali zayavleniya za restitutsiya, vûrnati sa 91,97% ot obshto 55,6 mln. dka. podlejashti na vrûshtane zemedelski zemi, sûobshti zemedelskiyat ministûr Vûrbanov. - Ojûnato e 52% ot jitoto, startira tûrgoviyata sûs skladovi zapisi. - Zapochvat pregovorite na SDS s koalitsionnite parnüori. - Rabotodateli i sindikati ne se razbraha za osiguritelnite vnoski pri obsûjdaneto na noviya sotsialno-osiguritelen kodeks. - Pada doverieto v institutsiite, pokazva izsledvane na "Galûp interneshûnûl" za yuni. - Dve treti ot bûlgarite smyatat da gasuvat na mestnite izbori, sochi izsledvane na NTSIOM. - Trimata kandidati za "Neftohim" podadoha podobreni oferti v srok. TEMA NA DENYA Bûlgariya i krizata v Kosovo Holandiya shte poeme bûlgarskiya vzvod ot 40 dushi v Kosovo Vchera ot Ministerstvoto na otbranata sûobshtiha, che bûlgarskiyat injenernostroitelen vzvod ot 40 dushi shte deystvuva v sûstava na holandskiya batalüon v rayona Orahovats i Pech. Zasega Holandiya e dala printsipnoto si sûglasie. Vodeni sa bili pregovori i s drugi dûrjavi ot NATO. Veche treta godina Holandiya finansovo izdûrja i bûlgarskiya vzvod v Bosna i ochevidno e sûglasna da poeme i tozi v Kosovo. V blizkite sedmitsi ministrite na otbranata na dvete strani shte tryabva da podpishat sporazumenie, koeto tryabva da se odobri ot parlamentite na dvete strani. Do 1 avgust holandskiyat parlament e v otpusk, a ot 1 avgust tova shte napravi bûlgarskiya . Ot NATO shte poemat tekushtata izdrûjka na bûlgarskiya vzvod, a ot Bûlgariya shte se plashta samo po 1000 marki zaplata, plyus zaplatite v levove za semeystvata na voynitsite v Bûlgariya. Vzodût ot 40 dushi navyarno shte bûde komplektovan ot slujili veche v Bosna ofitseri i serjanti. Holandskiyat batalüon e ot 2050 choveka i e pod nemsko komandvane v sûstava na nemska brigada. /"24 chasa"/ Vûv vrûzka s vûzstanovyavaneto na Kosovo tûrgovskiyat ministûr Vasilev e izpratil pisma do ES i SASHT Vchera sûobshtiha ot Ministerstvoto na tûrgoviyata i turizma, che ministûr Valentin Vasilev e izpratil pisma do ES, OON i SASHT vûv vrûzka s pravitelstvenata programa za namalyavane na zagubite ot voynata v Kosovo. Toy nastoyava da se razshiri dostûpa do evropeyskite pazari za zûrneni hrani, presni plodove, mlechni produkti i dreben rogat dobitûk ot Bûlgariya. Na OON se predlaga bûlgarski firmi da uchastvuvat vûv vûzstanovyavaneto na Kosovo i da zadovolyavat nujdite na miropazvashtite sili tam chrez sûzdavaneto na tsentûr za provizii blizo do granitsata s Makedoniya. V pismo do gen. Dalager, shef na tilovite chasti na NATO, Vasilev predlaga Bûlgariya da snabdyava KFOR s hrana i stoki ot pûrva neobhodimost. Ot SASHT se iska da se osiguri po-golyam pazaren dyal za bûlgarskite stoki chrez shemata za preferentsii i sûdeystvie ot pravitelstvoto za zastrahovane i gerantirane na amerikanskite chastni investitsii v Bûlgariya. Osven pismata e izpraten i katalog s bûlgarski firmi, koito sa gotovi da se vklyuchat vûv vûzstnovyavaneto na Kosovo. / "Trud"/ *** V stranata Dnes v Atina Kostov shte se sreshtne sûs Simitis Dnes na dvudnevno ofitsialno poseshtenie v Gûrtsiya shte zamine premierût Ivan Kostov po pokana na negoviya kolega Kostas Simitis. V bûlgarskata delegatsiya sa vklyucheni vitsepremierût i ministûr na regionalnoto razvitie i blagoustroystvoto Evgeniy Bakûrdjiev, ministûrût na tûrgoviyata i turizma Valentin Vasilev i zam.- ministûrût na vûnshnite raboti Marin Raykov. Ivan Kostov shte razgovarya s prezidenta Kostis Stafanopulos, s premiera Simitis, s predsedatelya na parlamenta Apostolos Kaklamanis i shte poluchi medala na Atina v stolichnoto kmetstvo. Kostov shte se sreshtne i s lidera na opozitsionnata konservativna partiya "Nova demokratsiya" Kostas Karamanlis. Ministrite Bakûrdjiev i Vasilev shte se sreshtnat sûs svoite kolegi Kostas Laliotis i Evangelos Venizelos, a zaedno shte posetyat i Sûyuza na grûtskite industrialtsi. V bûlgarskata delegatsiya e vklyuchena i Veselina Lyubenova - izpûlnitelen direktor na programa FAR - Transgranichno sûtrudnichestvo. Sred obsûjdanite temi shte bûdat vûzstanovitelnite raboti v regiona po Pakta za stabilnost, kakto i infrastrukturnite proekti v Gûrtsiya, Bûlgariya i treti strani. Prez 1999 g. na poseshtenie v Bûlgariya byaha prezidentût, premierût i na tri pûti vûnshniyat ministûr na Gûrtsiya. /"Demokratsiya"/ V-k "Standart" publikuva statiyata "Kostov tûrsi ramo ot Atina za ES i NATO". Otbelyazva se , che "podkrepata na yujnata ni sûsedka za vûzmojno nay-ranno nachalo na pregovorite ni za chlenstvo v ES shte e osnovnata tema i pri razgovorite na premiera pri pûrvoto mu ofitsialno poseshtenie v Atina. Pûrvata vizita na Kostov shte tryabva da izigrae i vajna rolya za tlasûka v izpûlnenie na transgranichnite ni proekti na yug." Posochvat se problemite okolo podpisanite dogovorenosti za trite novi granichni punkta i mnogo bavnata im realizatsiya. Otbelyazva se obeshtanata podkrepa na Gûrtsiya za stroeja na nov most na Dunav pri Vidin - Kalafat, za tranzita na neft po proekta Burgas - Aleksandrupolis. Gûrtsiya e na pûrvo myasto v stokoobmena na Bûlgariya s balkanskite strani i veche e vlojila 100 mln. dol. investitsii v Bûlgariya. Firma ot Gûrtsiya stana privatizator na nay-golyamata privatizatsionna sdelka v Bûlgariya dosega - tazi na BTK. V-k "Pari" publikuva statiyata "Bûlgariya i Gûrtsiya - biznes, dobrosûsedstvo i golyamo nadlûgvane". Otbelyazva se, che "Izobshto otnosheniyata s pravoslavnite ni bratya ot yug sa zaredeni s tolkova mnogo protivorechiya, che e nerealno da ochakvame nyakakva golyama novina ot zapochvashtoto dnes poseshtenie na premiera Kostov v Atina. Ot edna strana, Gûrtsiya sûrtsato ni podkrepya v stremeja za prisûedinyavane kûm ES i NATO. Ot druga strana, gûrtsite v nito edin moment ne sa se pokolebali da ni podleyat voda, kogato rechem da se preborim za domakin na nyakoya regionalna initsiativa. Vûpreki prepûnikamûnite v otnosheniyata mejdu dvete strani nie sme obrecheni da tûrsim razbiratelstvo". Na sreshtata v Bryuksel ministûr Mihaylova predloji Sofiya za tsentûr na informatsionno byuro V izkazvaneto si na konferentsiyata na ministrite na vûnshnite raboti ot ES v Bryuksel ministûr Nadejda Mihaylova e razvila tezata, che za reshavaneto na problemite na Balkanite e neobhodim nov, evropeyski podhod, a Paktût za stabilnost e samo negovoto nachalo. Tya e zayavila, che Bûlgariya tûrsi ne upravlenie na krizite v regiona, a obshta kontseptsiya za razvitieto mu vûz osnova na negovoto evropeizirane. Bûlgariya predlaga da se sûzdade byuro ili agentsiya za sûtrudnichestvo v oblastta na informatsiyata i izrazyava gotovnost da e domakin na podobna agentsiya. Spored Mihaylova postroyavaneto na nov most pri Vidin - Kalafat ne e bûlgaro-rumûnski, a evropeyski vûpros i negovoto realizirane shte napravi vûzmojno realiziraneto na koridor 1 4. Mihaylova e potvûrdila interesa na Bûlgariya ot izgrajdaneto na koridor 1 8, koyto shte svûrzva Bûlgariya s Makedoniya i Albaniya. Vchera Mihaylova se e sreshtnala s noviya ministûr na vûnshnite raboti na Belgiya Lui Mishel i s predsedatelya na Senata Arman de Dekar. Bûlgariya i zanapred shte moje da razchita na podkrepata na Belgiya po vûprosite za zapochvaneto na pregovorite s ES za chlenstvo v nachaloto na 2000 g. i za integratsiyata v NATO pri sledvashtoto razshiryavane. Belgiya shte se stremi da zapazi pozitsiite si na vodesht investitor v Bûlgariya i shte sûdeystva za izvajdane na Bûlgariya ot shengenskiya spisûk. Mihaylova e predlojila dosie po vûprosa za izvajdaneto na Bûlgariya ot shengenskiya vizov spisûk, v koeto sa posocheni postijeniyata na Bûlgariya v tazi nasoka. /"Demokratsiya"/ Vûnshno ministerstvo zayavi, che nyamame problem s rusnatsite Vchera govoritelyat na vûnshno ministerstvo zayavi, che "Nyama problem s rusnatsite i ofitsialno ot ruska strana ne e postavyan vûprosût za nyakakvo nedovolstvo ot pozitsiyata na Bûlgariya. Tvûrdenieto, che sme iskali imenata na ruskite voennoslujeshti, e manipulativno. Bûlgariya e postavila iziskvaneto samo za imenata na komandirite na poleti i za broya na voynitsite. Rusiya nyama osnovanie da e nedovolna ot usloviyata za preminavane, zashtoto te sa validni za vsichki. Do dni shte im predlojim ramkovo sporazumenie", uveri govoritelyat na vûnshno ministerstvo./" 24 chasa"/ V-k "Standart" iztûkva zayavlenieto na govoritelya na ruskoto vûnshno ministerstvo Vladimir Rahmanin, spored koeto reshenieto na Rusiya da se otkaje ot vûzdushen koridor prez Bûlgariya e svûrzano s formaliziranite iziskvaniya , izdignati ot bûlgarska strana."Predvaritelnite usloviya prevrûshtat v nerealni nashite namereniya", zayavil Rahmanin. Pod formalizirani iziskvaniya toy razbiral predstavyaneto na spisûchniya sûstav na voynitsite, koito shte minat prez Bûlgariya i izlizaneto na parlamenta v otpusk. Boris Malahov - zamestnik shef na Upravlenie po informatsiya v ruskoto vûnshno ministerstvo, e zayavil po telefona, che "Ako Bûlgariya proyavi gotovnost za sûtrudnichestvo i promeni rejima na tranzita, nie shte go razgledame, vûv vseki sluchay nyama da se pravim na sûrditi". V-k "Novinar" publikuva statiyata "Bûlgariya prekali s metanite pred Zapada", v koyato se konstatira, che "ruzultatût ot provalyaneto na ruskata mirotvorcheska aktsiya prez Bûlgariya bezuslovno shte ima negativni posleditsi v dvustrannite otnosheniya. Nay-malkoto zashtoto neobmisleniyat ni hod shte nalee voda v melnitsata na kremûlskite hardove. I shte ni bûde pripomneno mnogo skoro, kogato pak se otvori vûpros za tranzitnite kvoti na ruskite energonositeli. Otkûdeto i da poglednem, povedenieto ni e pretsedent na Balkanite. To ni otgranichava otnovo ot gûvkavata diplomatsiya na sûsedite. Izglejda shte si ostanem s ediniya tsivilizatsionen izbor. Zashtoto za balkanski plan Marshal na Zapad vse po-krasnorechivo mûlchat i sledovatelno pûtyat ni za Evropa prez YUgoslaviya za dûlgo vreme shte e otryazan v pryak i prenosen smisûl". V-k "Monitor" iztûkva kazanoto ot poslanika na Angliya v Sofiya Richard Stag vchera pred Bûlgarskoto diplomatichesko drujestvo, che Bûlgariya tryabva da vûzstanovi otnosheniyata si s Rusiya. "Razbira se , ne govorya za blizko sûyuznichestvo, kakvoto ste imali v nedalechnoto minalo" kaza Stag. Spored nego, "ako vednûj sa bili dadeni koridori za silite na KFOR, usloviyata za drugite strani - uchastnichki tryabva da sa sûshtite". Trima bûlgarski deputati sa uchastvali na tûrjestvata v Severen Kipûr Na pûrva stranitsa v- k "Novinar" sûobshtava, che trima bûlgarski deputati -Kasim Dal, Hasan Ademov i Ramadan Bayramov - sa vzeli uchastie v tûrjestvata po sluchay 25 - godishninata ot navlizaneto na turskite voyski v Kipûr. Tova e diplamoticheski skandal, zashtoto moje da se iztûlkuva kato jelanie na Bûlgariya da priznae turskata republika v Severen Kipûr. Ot DPS sa zayavili, che deputatite sa zaminali s lichni pokani. Livan razreshi na "Hemus eûr" i "Er via" da letyat do Beyrut Vestnitsite dnes otbelyazvat vcherashnoto zayavlenie na poslanika na Livan v Sofiya Hyusein Musaui, che aviakompaniya "Balkan" nyama da leti do Beyrut. Tova reshenie se otnasya i do poletite na "Balkan" do Siriya i oshte dve islyamski strani, koito prekratiha poletite ot 15 yuli. Poslanik Musaui deklarira, che "Po tozi nachin pokazvame nedvusmisleno dobronamerenoto si otnoshenie kûm Bûlgariya." Spored nego prehvûrlyaneto na aktsiite na "Balkan" na registriranata v Holandiya "Bolkan eûrlayns holdings" e tûrgovska hitrost, koyato edva li shte dovede do vûzstanovyavaneto na sprenite poleti na natsionalnite prevozvachi. "Hemus eûr" obmislya vûzmojnostta da zapochne redovni poleti do Beyrut, a "Er via" smyata da prodûlji samo s chartûrni poleti. Do momenta Ministerstvoto na transporta na Bûlgariya ne e poluchilo ofitsialna nota za prekratyavane na poletite na "Balkan". Parlamentût glasuva za uvelichavane na globite za narusheniya na chinovnitsite pri zemerazdelyaneto Nekolkokratno shte se uvelichat globite za dlûjnostni litsa, koito ne izpûlnyavat zadûljeniyata si ili izvûrshvat narusheniya pri zemerazdelyaneto. Tova reshiha vchera deputatite pri gledaneto na vtoro chetene na izmeneniya na Zakona za sobstvenostta i polzvaneto na zemedelskite zemi. Ot 500 do 2000 novi leva shte e globata za vseki dûrjaven slujitel, koyto ne vûrshi dobrosûvestno rabotata si po vrûshtaneto na zemyata. Pri vûzprepyatstvane na izpûlnenieto na Zakona za sobstvenostta i polzvaneto na zemedelski zemi sanktsiyata za chinovnitsite shte e ot 15 do 2000 novi leva. Dosega i v dvata sluchaya sanktsiyata beshe do 500 000 stari lv. ili 500 denominirani. Promenite v zakona predvijdat globa ot 2000 do 10 000 leva za litsa, koito bez pravno osnovanie polzvat zemedelski imoti s vûzstanoveno pravo. Za premestvane na traen znak za granitsa na imot ili mejda sanktsiyata e ot 250 do 500 lv. Ot 500 do 1000 lv. e globata za umishleno unishtojavane na polski pût. Zakonût za mestnite izbori shte bûde priet do kraya na yuli, zayavi predsedatelkata na PG na SDS Mihaylova Zakonût za mestnite izbori shte bûde priet do kraya na yuli, zayavi predsedatelkata na PG na SDS Ekaterina Mihaylova sled zasedanie na Natsionalniya izpûlnitelen sûvet na SDS vchera. Promenite shte se diskutirat sledvashtata sedmitsa i nyama da se otlagat za septemvri. Rayonnite kmetove nyama da se izbirat, nyama da ima i rayonni sûveti. Tova oznachava, che bûdeshtiyat kmet na stolitsata naprimer shte raboti s ekip na rayonnite kmetove, koyto obshtinskiyat sûvet izbere. Taka shte e i vûv Varna, Burgas i Plovdiv, komentira "Sega". Deputatite ot komisiyata po mestno samoupravlenie premahnaha i iziskvaneto za obrazovatelen tsenz na kmetove i obshtinski sûvetnitsi. Te predlagat s edna byuletina da se glasuva za kmetove i s vtora - za sûvetnitsi. Izbiratelite shte otbelyazvat s krûstche predpochetenite ot tyah kandidati. V selishte s naselenie pod 500 choveka nyama da izbirat svoy kmet, a obshtinata shte im go naznachava, reshi komisiyata po mestno samoupravlenie. BZNS - Naroden sûyuz beshe nay-golemiyat protivnik na tazi ideya, zashtoto lishava nyakolkostotin sela ot izbiratelni prava. "Izbori ne se pechelyat sûs zakon, a s programi i kandidati", kaza Mihaylova po povod upretsite na opozitsiyata, che SDS se gotvi da specheli prez oktomvri slujebna pobeda chrez promeni v zakona v posledniya moment. Nie ne se bavim sûs zakona, a BSP s kandidatite si, otbelyaza vitsepremierût Bakûrdjiev. 80% ot sobstvenitsite na gori sa podali dokumenti za vrûshtaneto im, sûobshti zemedelskiyat ministûr Vûrbanov CHastnite gori sa 17% ot masivite v stranata i zakonoviyat srok za zayavleniya za restitutsiya izteche na 30 yuni. Ministûrût utochni, che ostanalite 20% ot sobstvenitsite veroyatno nyamat dokumenti. Te tryabva da podadat zayavlenie za restitutsiya do kraya na oktomvri. Za lipsa na dokumenti se priznava obache samo ako e bil unishtojen emlyachniyat registûr v sûotvetnoto zemlishte. Ako sobstvenitsite samovolno sa reshili da si skriyat dokumentite i sobstvenostta im da se udostoveryava ot anketni komisii, shte si ostanat bez imoti, obyasnyava za presata shefût na Natsionalno upravlenie po gorite Milko Stanchev. Anketnite komisii shte se naznachavat ot oblastnite upraviteli. Tova reshiha upravitelite na sreshta s ministûr Vûrbanov vchera. Obshtinite sûshto sa podali dokumenti za vrûshtaneto na gorite im, no tochni danni v zemedelskoto ministerstvo nyama, tûy kato te sa predyavili pretentsii i za dûrjavni imoti, koito sa im bili dadeni samo za polzvane. Do edna godina sled podavaneto na zayavleniyata za restitutsiya na gorskite imoti pozemlenite komisii tryabva da izlyazat s reshenie, a do 6 mesetsa sled nego - i da vûvedat sobstvenitsite vûv vladenie. Resheniyata na pozemlenite komisii, vzeti slled kato anketnata komisiya se e proiznesla za sobstvenostta vûrhu gori bez dokumenti, sa okonchatelni i ne se objalvat. /"Demokratsiya"/ V kraya na 2000 g. restitutsiyata na gorite tryabva da priklyuchi, utochnyava "Trud". Kompensatsionnite bonove za obezshtetenie na nevûrnati zemedelski imoti veche sa gotovi, sûobshti zemedelskiyat ministûr Vûrbanov Veche sa vûrnati 91,97% ot obshto 55,6 mln. dka. podlejashti na vrûshtane zemedelski zemi. Prez vtorata polovina na godinata shte se raboti po kompensatsiyata na zemedelskite imoti. Zemedelskoto ministerstvo gotvi naredba za tûrgovete za prodajba na dûrjavni zemi na obshtinsko, oblastno i natsionalno ravnishte. V tyah moje da se kupuva zemya s bonove. Obezshtetyavaneto za zemedelskite imoti shte e po tekushti pazarni tseni, koito sa okolo 2 pûti po-visoki ot realnata im pazarna tsena v momenta. Po priblizitelni smetki na agrospetsialistite obezshteteniya chrez bonove shte sa neobhodimi za okolo 1,5 mln. dka. zemi. /"Demokratsiya"/ V-k "Trud" sûobshtava, che spored statistikata do kraya na yuni sa izdadeni notarialni aktove edva za 22,3% ot vûzstanovenite nivi. Popravkite v Zakona za zemyata, spored koito resheniyata na pozemlenata komisiya imat silata na notarialen akt, byaha prieti na poslednoto zasedanie na parlamenta i oshte ne sa vlezli v sila. Vûrnatata zemya e po-malko ot 91,97-te protsenta, obyaveni ofitsialno. Smetkite sochat, che stava duma za 75,19%, tûy kato spored Natsionalniya statisticheski institut /NSI/ do kraya na yuni 16,78% ot poiskanite nivi sa predostaveni za polzvane. Hilyadi sobstvenitsi sa podali jalbi do oblastnite komisii sreshtu litsa, nastanili se vûrhu imotite im. V Loveshka oblast jalbite sa 352, v Razgradska - 106, v YAmbolska - 86, i t.n. Ojûnato e 52% ot jitoto Po posledni danni na agrovedomstvoto sa ojûnati 52,2% ot zasetite s peshenitsa ploshti. Ochakvanite dobivi ot rekoltata prez 1999 g. sa 3 mln. tona hlebno zûrno, utochni ministûr Vûrbanov. V momenta bûlgarskite melnitsi kupuvat hlebnata pshenitsa na tseni mejdu 130 i 160 lv./ton spored kachestvoto na zûrnoto, kaza ministûrût.Toy posochi, che tûrgovtsite spekulirat s tvûrdenieto za loshoto kachestvo na zûrnoto, zashtoto iskat da svalyat tsenata. Vûrbanov preporûcha na stopanite da izchakat s prodajbata na rekoltata si. 9000 tona zûrno ot tazgodishnata rekolta veche sa izneseni ot pristanishteto v Balchik, a treti korab zaminava tazi sedmitsa za Turtsiya. Sred osnovnite kupuvachi sa firmite "Belgi grup" i "Dominüon greyn", informira v-k "Sega". Startira tûrgoviyata sûs skladovi zapisi Gotova e mostrata za skladovite razpiski i skoro te shte bûdat otpechatani. Tova e posledniyat zakonodatelen etap, predi da zapchne tûrgoviyata na zûrno chrez skladovi zapisi. Veche sa litsenzirani i 48 zûrnohranilishta s obshta vmestimost 376 650 t i 2 publichni sklada za 70 000 t zûrno. Obshto 86 sa kandidatite za litsenz. Dnes zemedelskiyat ministûr Vûrbanov shte podpishe s predstavitel na Evroeyskata banka za vûzstanovyavane i razvitie /EBVR/ dogovor za zaem ot 50 mln. DM. Sumata e za startirane na tûrgoviyata sûs zûrno sûs skladovi zapisi. Pûrviyat transh ot 10 mln. marki se otpuska vednaga i shte se obslujva ot Ekspresbank. /"Demokratsiya" i Trud"/ Subsidiya v razmer na 10,166 mln. denominirani leva prevede na obshtinite finansovoto ministerstvo, sûobshtavat ot vedomstvoto. Ot tyah 5,128 mln. novi lv. sa otishli v obshtinite pod formata na obshta subsidiya, a ostanalite 5,038 mln. lv. predstavlyavat tseleva subsidiya za kapitalni razhodi. S tozi prevod obshtata suma na sredstvata, koito obshtinite sa poluchili ot byudjeta, stana 306,376 mln. novi lv. SÛDEBNA VLAST S obshta reklama v "Trud" i "24 chasa" germanskata grupirovka VATS e stanala monopolist na reklamniya medien pazar i e narushila zakona. Takova e mnenieto na Vûrhovniya administrativen sûd, s koeto toy potvûrjdava zabranata, nalojena ot Komisiyata za zashtita na konkurentsiyata na kontserna "Vestdoyche algemayne TSaytung", sobstvenik na "Media holding" i "168 chasa". Reshenieto po deloto shte bûde obyaveno dnes, sûobshtavat ot sûda. /"Sega"/ Zapochvat pregovorite na SDS s koalitsionnite parnüori Vitsepremierût i zam.-predsedatel na SDS Bakûrdjiev sûobshti, che SDS zapochva pregovorite s koalitsionnite si partnüori v Sofiya. Predstoeli razgovori sûs sotsialdemokratite na Yordan Nikrizov, s monarhistite, s VMRO, s Naroden sûyuz. V malko nad 70 obshtini v stranata SDS ne napravi predvalitelni izbori. V po-golyamata chast ot tyah ima obshti kandidaturi na ODS. Te shte se vklyuchat v obshtite ekipi malko po-kûsno, kogato se oformyat okonchatelno ekipite okolo tyah i zatova nyama da prisûstvat na Natsionalniya sûvet na SDS, koyto shte se sûbere na 27 yuli. Na nego shte prisûstvat vsichki kandidati i vodachi na listi za starta na predizbornata kampaniya. SHTe ima mesta, kûdeto e vûzmojno ot opredelenite sega kandidati pri pregovorite s koalitsionnite partnüori da ima razmestvane v mestata. "Tam,kûdeto ima mnogo slabi ili sporni kandidati, mojem da se obedinim okolo kandidata na nash politicheski partnüor", e zayavil Evgeniy Bakûrdjiev. Obnarodvaniyat vchera Zakon za dopûlnitelnoto dobrovolno pensionno osiguryavane ofitsialno legitimira vûzmojnostta vsyako fizichesko litse, navûrshilo 18 godini, da se osiguryava za vtora pensiya. Osiguryavaneto stava chrez vnoski, koito mogat da bûdat mesechni, za drug period ot vreme ili ednokratni za zakupuvane na pensionni prava. Razmerût na mesechnata osiguritelna vnoska ne moje da bûde po-malûk ot 10% ot minimalnata zaplata za stranata. Za stimulirane na razvitieto na tazi nova za Bûlgariya deynost zakonût e predvidil danûchni oblekcheniya. Edna ot preferenitsite e, che ot danûchno oblagane se osvobojdavat vnoskite na litsata, koito se osiguryavat sami. Vnoskite na rabotodatelite se priznavat za razhod za deynostta po Zakona za korporativno podohodnoto oblagane. S korporativen danûk nyama da se oblagat i prihodite na dobrovolniya pensionen fond. /"Pari"/ Rabotodateli i sindikati ne se razbraha za osiguritelnite vnoski pri obsûjdaneto na noviya sotsialno-osiguritelen kodeks Vchera Nadzorniyat sûvet na Natsionalniya osiguritelen institut /NOI/ obsûdi noviya sotsialno-osiguritelen kodeks. Predi zasedanieto vchera Asya Goneva ot KNSB sûobshti, che v djoba na bûlgarina sûs zaplata 100 lv. shte vlizat 13 lv. po-malko, ako ot dogodina dûrjavata razdeli po ravno pensionnite vnoski mejdu rabotodatelya i rabotnika. Sindikatite "Podkrepa" i KNSB sa kategorichno protiv rabotnitsite da plashtat 18% za pensiya. Sega ot zaplatite se udûrjat obshto 4,5% za sotsialni fondove. Samo 1% ot tyah sa za pensiya. Sindikatite nastoyavat lichnata vnoska da skochi nay-mnogo do 1/3 ot obshtata suma, koyato vliza v haznata na osiguryavaneto. Spored tyah ostanalite 2/3 tryabva da plashta rabotodatelyat, oshte poveche che toy ne vadi parite ot djoba si, a gi kalkulira v tsenata na produktsiyata, zayavi Asa Goneva. Ne e izklyucheno sporût da se reshi ne ot sotsialniya kodeks, a ot Zakona za byudjeta na fond "Obshtestveno osiguryavane", kaza sotsialniyat ministûr Neykov, koyto e i shef na Naddzorniya sûvet na NOI. Vûprosniyat zakon shte se prieme v kraya na godinata i shte opredeli sûshto konkretniya razmer na vnoskite. V zakona za byudjeta za dogodina rabotodatelite shte bûdat zadûljeni da uvelichavat zaplatite s protsenta na uvelichenito na vnoskata za rabotnika. Tova obache shte stane, samo ako dvete strani si podelyat vnoskite, zayavyavat ot NOI. Spored Dikran Tebeyan, shef na Bûlgarska stopanska kamara /BSK/, ne e dobre dûrjavata da zadûljava rabotodatelite da vdigat zaplatite zaradi osigurovkite. Toy smyata, che e po-razumno da se promeni skalata na danûchnoto oblagane na dohodite. BSK predlaga neoblagaemiyat minimum za danûk obsht dohod da se vdigne ot 2000 g., za da bûde pokrito ochakvanoto uvelichenie na lichnite vnoski za pensiya. Spored podgotveniya sotsialen kodeks vnoskite za pensiya ot 2000 g. shte se podelyat po ravno mejdu rabotodateli i raboteshti. Drug variant e podyalbata da e 34% za rabotnika i 66% za rabotodatelya. Ako se prieme obshtata vnoska za pensiya da e 32% vûrhu rabotnata zaplata, togava rabotnikût shte dava 16% i oshte tolkova shefût mu. Kakvoto i da e razpredelenieto y, tya shte e po-visoka za rabotnika ot segashnata, pishe "Trud". Do kûsno vchera, 20 yuli, proektût za kodeks ne be priet. Ministûrût, upravitelyat na NOI i predstavitelyat na rabotodatelite sa bili na shodni pozitsii, a sindikatite na protivopolojni, obobshtava v-k "Sega". Utre, 22 yuli, kodeksût tryabva da bûde gledan v pravitelstvoto. SOTSIOLOGICHESKI IZSLEDVANIYA Pada doverieto v institutsiite, pokazva izsledvane na "Galûp interneshûnûl" za yuni Spored dannite ot izsledvaneto na "Galûp" za yuni bûlgarite imat nay-golyamo doverie v prezidenta, armiyata i politsiyata. V dûrjavniya glava vyarvat 58% ot anketiranite, na voyskata - 56%, a na politsiyata - 45%. Spryamo may reytingût im pochti ne e promenen. Padnalo e obache doverieto v pravitelstvoto i v parlamenta. Doverieto v pravitelstvoto spryamo may e padnalo s 4%, a na parlamenta - s 3%. Prokuraturata i sûdût sa zapazili reytinga si. Ot samoopredelilite se kato bûlgari doverie v prezidenta imat 59%, ot turtsite - 55%, i ot tsiganite - 38%. Doverie v kabineta imat 32% ot bûlgarite, 35% ot turtsite i 19% ot tsiganite. V sravnenie s may 1998 g. reytingût na kabineta e padnal s 19 punkta, a na prezidenta - s 27 punkta. Povishilo se e obache doverieto kûm sûda i prokuraturata - s 1-2 punkta. Znachitelno e namalyalo obshtestvenoto doverie kûm nyakoi polititsi spryamo may: sûs 7% kûm shefa na parlamenta Sokolov, sûotvetno s 5% i 3% kûm vitsepremierite Bojkov i Bakûrdjiev, s 5% kûm vûnshniya ministûr Nadejda Mihaylova i s 6% kûm tûrgovskiya ministûr Vasilev. Premierût Kostov se polzva s doverieto na 37% ot izbiratelite i s nedoverieto na okolo 40% ot tyah. Podkrepata za Kostov preobladava sred vûzrastovata grupa do 40 g. Nedoverieto kûm premiera dominira sred izbiratelite v selata i malkite gradove, sotsialnoslabite, pensionerite, bezrabotnite, elektorata na BSP i Evrolevitsata. Spored mnozinstvoto bûlgari ot denominatsiyata shte spechelyat samo upravlyavashtite, tûrgovtsite i bankite, sochat dannite ot izsledvane na Natsionalniya tsentûr za izuchavane na obshtestvenoto mnenie /NTSIOM/. Smyanata na parite e ot polza za upravlyavashtite spored 75,1% ot bûlgarite. Tûrgovtsite shte imat polza spored 83,3%. Reformata s parite shte se otrazi balgopriyatno na bankite spored 71,8%. Dve treti ot bûlgarite smyatat da gasuvat na mestnite izbori, sochi izsledvane na NTSIOM.1260 dushi sa uchastvali v izsledvaneto, predstavitelno za tsyalata strana. 14,5% se kolebayat dali da glasuvat. Kato vodeshta prichina za tazi pozitsiya sochat razocharovanie ot politikata i ot polititsite, a sûshto i mnenieto, che mestnite izbori ne mogat da promenyat nishto. SDS poluchava 41% ot glasovete spored prognozite. 17% ot glasovete se padat na BSP, a 4% - na DPS. Nay-silen efekt vûrhu izbiratelite shteli da imat poslaniya za blagoustroystvoto na naselenoto myasto i povishavane na jizneniya standart, sochat dannite na NTSIOM. /"Sega"/ Trimata kandidati za "Neftohim" podadoha podobreni oferti v srok "LUKoyl Petrol", "Logomat sûrvisiz" i "Balkanski neften konsortsium podadoha podobreni oferti za pokupka na "Neftohim" v srok, sûobshtiha ot Agentsiyata za privatizatsiya. Iskaneto beshe te da sa v dva varianta - ako dûlgût po ZUNK bûde otpisan i ako sdelkata se sklyuchi s nego. Prodavachite poiskaha drastichno uvelichenie na tsenata za 58% ot rafineriyata. Na bazata na segashnite predlojeniya, koito shte se razglejdat dnes, shte bûde opredelen ekskluziven kupuvach. Toy shte poluchi pravoto da napravi analiz na finansovoto i pravnoto sûstoyanie na kombinata. Do vchera, 20 yuli, po smetkite na AP ne byaha postûpili 150 000 dolara za pokupkata na aviokompaniya "Balkan". "Parite moje i da sa prevedeni, no ne sa doshli pri nas, koeto ne ni dava pravo da djirosame aktsiite na kupuvacha", kategorichni sa ot agentsiyata. Защо "приказка"? | Земята на българите | Народът на България | История | Етнография и фолклор | Българска кухня | Хайд парк Copyright 1998-2011 ® OMDA Ltd. Всички права запазени


Slovenščina – Stran 2 – GOVORNI POMOČNIK Črnova\tKraj v občini Žalec. Naglas je na prvem zlogu. delil, podelil, dodelil, razdelil delíl, podélil, dodélil, razdélil deska, deskanje, deskarji də̀ska, odskóčna də̀ska V knjižnem jeziku je obvezen izgovor s polglasnikom, enako velja za tvorjenke [də̀skanje, də̀skarji]. Napačno: [diskúsija]. Enako na priponskem obrazilu naglasimo tudi druge besede na -ija: [agencíja], [televizíja], [magíja], [kategoríja], [eksplozíja], [kartuzíja], [fobíja], [evtanazíja]. Dogoše\tKraj v Sloveniji. dogóše, iz dogóš, v dogóšah Naglas je na drugem zlogu. Napačno: [dógoše]. dovoliti, dovolim, dovolil dovoljen, dovoljeno dovolíti, dovólim, dovóliš, dovóli, dovólimo, dovólijo je dovôlil, je dovolíla dovóljeno, nedovóljeni položaj Nedoločnik glagola je naglašen na priponi: [dovolíti], sedanjik pa na osnovi: [dovólim], [dovóliš], [dovóli] ... Opisni deležnik na -l je naglašen po premičnem naglasnem tipu, to pomeni, da je moška edninska oblika naglašena na osnovi, oblike s končnicami pa na deležniški priponi: [dovôlil], [dovolíla] ... Pri naglaševanju si lahko pomagamo z glagolom voliti. Naglas deležnika na -en se večinoma ravna po sedanjiški obliki glagola, če je sedanjik naglašen na osnovi, je na osnovi naglašen tudi deležnik ([dovólim], [dovóljeno]). Enako velja tudi za deležnik s predpono ([nedovóljen]). Napačno: [eksplózija]. Enako na priponskem obrazilu pravilno naglasimo tudi: [agencíja], [televizíja], [magíja], [kategoríja], [diskusíja], [kartuzíja], [fobíja], [evtanazíja] ... Napačno: [evtanázija]. Enako na priponskem obrazilu pravilno naglasimo tudi: [agencíja], [televizíja], [magíja], [kategoríja], [eksplozíja], [kartuzíja], [fobíja], [diskusíja] ... faksimile\tNatančen posnetek. 2. sklon faksimila Besedo pravilno izgovorimo zložno, brez vrinjenega polglasnika. Napačno: [favәl]. Enako velja za besedo kravl, napačno: [kravәl]. Florjan Lipuš\tSlovenski pisatelj. Napačno: [fóbija]. Enako na priponskem obrazilu pravilno naglasimo tudi: [agencíja], [televizíja], [magíja], [kategoríja], [eksplozíja], [kartuzíja], [diskusíja], [evtanazíja] ... Gal Gjurin\tSlovenski pevec, skladatelj, glasbeni producent, pesnik, pisatelj in založnik. Gal Marguč\tSlovenski rokometaš. glávnica, izplačílo glávnice, pripísati obrésti h glávnici Napačno: [glavníca], izplačilo [glavníce]. gorel, zgorel, pregorel, pogorel, izgorel, dogorel gôrel, zgôrel, pregôrel, pogôrel, izgôrel, dogôrel Opisni deležnik moškega spola ednine ima naglas za zlog pred ženskimi, sredinskimi, dvojinskimi in množinskimi deležniškimi oblikami ([górel] – [gorél], [goréli]). Pri glagolih z nedoločnikom na -eti predpona ne vpliva na mesto naglasa. gradil, zgradil, ogradil, pregradil gradíl, zgrádil, ográdil, pregrádil Pri predponskih glagolih, ki imajo v nedoločniku naglas na priponi -iti, v sedanjiku pa na priponi -im, npr. [delíti, delím, gradíti, gradím], je opisni deležnik na -l moškega spola ednine naglašen za en zlog proti začetku besede v primerjavi s preostalimi deležniškimi oblikami. Grahovo\tKraj v Sloveniji (občina Cerknica). gred, tekmovalka na gredi Telovadno orodje. Besedo gred sklanjamo tako kot npr. besedo stvar: [gréd, gredí, grédi, gréd, na grédi, z gredjó]. Če imamo v mislih telovadno orodje, je pravilen samo izgovor z ozkim e-jem, torej [gréd] in ne [grêda], sklanjamo pa po vzorcu [stvár], [stvarí], torej [gréd], [gredí], na [grédi], [grêda] pa je npr. vrtna ali topla greda.


Ljublje(/a)na ↗ Metka spi. ↗ Center slovanskih kultur France Prešeren ob 20.00: AMN + Smrt boga in otrok svirajo trake ljubezni TRNFEST 2018: Novi trapovski val na slovenski glasbeni sceni lahko opišemo kot rezultat sodobnega življenskega stila mladih in njihovega odnosa do družbe. Po pojavu glasbene skupine Matter iz Kamnika, ki so prvenstveno predstavili trap glasbo slovenski javnosti, so slovensko trapovsko sceno zaznamovali predvsem duo AMN in skupina Smrt boga in otrok. Zvočno raznolike glasbenike druži zafrkancija, želja po ustvarjanju novega, prepletenosti zvoka, slike in mode, vse skupaj pa že prerašča v gibanje. Vstop prost. ↗ Festival Kamfest, Kamnik, 10. – 18. avgust, prost vstop! Program za danes: Diversity in KUFR sejem: Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas bodo popeljale do treh kamfestovskih odrov. Po sejmu se lahko sprehodite vsak dan festivala od 17. ure naprej. Otroški oder, 18.00: Gledališče iz desnega žepka: Poklic coprnice Mice, lutkovno-igrana predstava za otroke Predstava pripoveduje o mali coprnici Mici in njenem krokarju Alfredu, ki se po končanem šolanju na "Kraljevi akademiji pravljic, pripovedk in basni" zaposlita v slikanici Janko in Metka. Nekega dne slikanico v roke dobi poredni Mihec in jo poskuša uničiti. Da bi rešila sebe in ostale skočita iz nje, s tem pa se znajdeta v našem svetu, polnem novih izzivov. V času, ko jima hudobna coprnica Malefik v pravljičnem svetu išče novo službo, se Mica zaposli kot knjižničarka in skrbi, da otroci lepo ravnajo s slikanicami. Mobilni oder, 18.00: Jan Tomšič: Etno disko, glasbeno-plesni dogodek Etno disko je glasbeno-plesni dogodek, koncert žive glasbe, kjer glasbeniki ustvarjajo prostor za plesno izražanje obiskovalcev. Med glasbeniki in plesalci se ustvarja posebna vez, preko katere postanejo plesalci sokreatorji dogodka, saj se glasbeniki nenehno odzivajo in prilagajajo vzdušju. Etno disko igra zelo pestro in raznoliko glasbo; od kontemplativnih melodij do divjih ritmov v afriških, latino in arabskih barvah. Mekinjski samostan, 19.30: Pogovorni večer z Noahom Charneyjem: Lady Bird, pogovorni večer Pred predvajanjem filma bo dr. Noah Charney intervjuval posebne goste, povezane s filmom. Pogovor se bo pričel ob 19.30 pred fimskim platnom. Lady Bird se predvaja ob 20.00. Glavni oder, ob 20.00: Demolition Group Veterani slovenskega podzemlja se zopet vračajo na glavni oder Kamfesta. Demolition Group ostajajo brezkompromisna rock zasedba in še vedno delujejo na robu alterja in undergrounda. Veterani slovenske rock scene so z velikim koncertom v Kinu Šiška pričeli s promocijskimi koncerti ob izidu novega albuma Pojdiva tja. Beton Ltd.: ICH KANN NICHT ANDERS, Gledališki program na Katzenbergu, 21.00, sodobna drama Mostu med načelnostjo in praktičnostjo rečemo preživetje. Če v gledališču vedno uporabljamo zgodbe, da bi lahko govorili o svetu, igramo like, da bi lahko govorili o človeški naravi, in se delamo, da je miza miza, smo si želeli obratnega principa. Ker ne moremo z nikakršno gotovostjo in umetniško integriteto govoriti o ničemer drugem razen o sebi, o svoji poziciji, o svojih načelih in nenačelih; vse ostalo so moralistični diskurzi ali solzavo opravičevanje in pranje slabe vesti; lahko torej med praktičnostjo in načelnostjo vzniknejo prav tiste stvari, ki jih umetnik ne bi smel posedovati: zaprtost, fašizem, seksizem, narcisoidnost, mizantropija ... Prav te male perverzije kažejo na to, da nismo izvzeti, čeprav se delamo, da smo. Na koncu si moramo priznati, da ne moremo drugače, da ne morem drugače. Ich kann nicht anders. In ta dvojna pozicija je več kot perverzna. Moje življenje je odvratno, navdajam se z gnusom in vendar sem tako daleč od tega, da bi kaj spremenil. In čeprav me strašijo ti posvečeni prostori, takoj ko jih zapustim sem neodziven in trd. Na koncu nisem vreden ničesar. Nastopajo: Katarina Stegnar, Branko Jordan, Primož Bezjak Večerni oder ob 21.30: J.D. Walter Group, vocal jazz adventure Postbopovski vokalist J. D. Walter je ob Kurtu Ellingu, Allanu Harrisu in Gregoryju Porterju eden redkih res dobrih moških interpretov jazzovskega vokalnega repertoarja. Piše tudi lastne skladbe, vedno pa jih izvaja na inovativen način. Kritiki so zapisali, da »je dal Walter jazzovski interpretaciji nov pomen: znan repertoar vokalne literature je odprl najbolj drznim načinom interpretacije, ne da bi zanemaril komunikacijo z občinstvom, je pravi original v množici posnemovalcev«. J. D. Walter sodi v tisto skupino glasbenikov, ki jih glasbeni kolegi – zaradi izjemne glasovne tehnike ter inovacij, ki jih je vpeljal pri podajanju vokalnega repertoarja, zelo cenijo. Še enkrat: vstop je prost, do Kamnika je pa relativno hitro! ↗ Pritličje ob 20.00: Poletni celovečerec | Nati Katchi ↗ Prulček ob 21.00: Mercer Trio (IT) Mercer Shavelson grew up in Long Island, NY and has been around music all of his life. His late mother and jazz singer Rebecca Dorsey gigged throughout his childhood, and in fact even while pregnant with him. So it was no surprise when he started playing music at the age of six, first on drums, before switching to violin and then eventually taking up the piano by age nine. Mercer Italian Trio: Mathias Butul - Drums Angelo Vardabasso - Bass Mercer Shavelson - Piano ↗ Hiša radosti, 17.00: Kako postati denar – začetek – v živo/online: "Kako postati denar je sklop 4-ih delavnic, na katerih bomo skozi delovni zvezek Kako postati denar Garyja Douglasa, vaša vprašanja in facilitacije spreminjali stališča, ki jih imamo v zvezi z denarjem in ustvarjajo našo trenutno finančno resničnost. Je čas, da greste ven iz svojega uma in začnete prejemati???" ↗ Trava, ponoči: Zvezde padajo z neba Zemlja drži obljube. Vsako leto in tudi tega avgusta bo potovala skoz roj meteoritov. Perzeide vas vabijo na predstavo pod prostranim nebesnim svodom. V Kino? V kino. ↗ Kinodovor: 18:30 / Dvorana: Whitney, Kevin Macdonald 18:45 / Mala dvorana: Grace Jones, Sophie Fiennes 21:00 / Kinodvorišče: Ne skrbi, peš ne bo prišel daleč, Gus Van Sant ↗ 19.45, Vič: Drive-in kino spored: Mamma Mia! & Briljantina


Um jogador é um apostador em tudo. E esta declaração é bastante objectiva. Afinal de contas, os jogadores raramente gravitam para um único passatempo ou acção. É mais como um modo de vida – o que quer que um jogador faça, ele quer correr riscos e obter o máximo como resultado. É por isso que muitas vezes se pode ver pessoas que seguem fanaticamente o mundo do desporto e fazem apostas sobre o seu resultado. Ao mesmo tempo, estas mesmas pessoas também gostam de jogar slot machines e outros jogos de azar. À primeira vista, estas duas áreas de entretenimento de jogo podem parecer bastante polares, mas uni-las é que o seu resultado é quase imprevisível, e isso atrai os apostadores. É claro que hoje em dia há um número suficiente de apostas e casinos em linha. Mas e se imaginar que pode jogar slot machines e casa de apostas legais em desporto na mesma janela do navegador, enquanto utiliza uma conta comum? Conveniente, não é? Este é exactamente o tipo de oportunidade que o casino oferece aos seus visitantes. Este clube de jogo, construído sobre uma plataforma de um dos casinos mais populares das últimas décadas, ganhou o seu nome graças à implementação da possibilidade de aceitar apostas de jogadores em eventos desportivos. Além disso, como os próprios jogadores notaram, as apostas desportivas no casino apresentam excelentes probabilidades que são significativamente mais elevadas do que as oferecidas pelas casas de apostas. Os visitantes do popular casino podem agora desfrutar de jogar nas suas slot machines favoritas enquanto decorre o evento desportivo em que o jogador fez uma aposta. Acabou-se a espera exaustiva pelo fim da partida ou competição! Para o jogo nas slot machines do casino o tempo passa sem que se dê por isso. Com tudo isto, o jogador tem a oportunidade de multiplicar o seu saldo, enquanto a sua “aposta jogou”. Witamy w ekscytującym świecie pokera w kasynie online, uznanym na całym świecie za jedną z najlepszych stron do gry w pokera online. W kasynie możesz grać w najlepsze gry poker online zarówno za darmo, jak i na pieniądze, niezależnie od tego, czy lubisz Texas Hold’em czy Omaha Poker. Na początek, nasza strona oferuje Ci darmowe oprogramowanie pokerowe, które spełnia najwyższe światowe standardy jakości. Pobierz oprogramowanie pokerowe, zarejestruj swoje konto i zacznij grać. Sieć iPoker obejmuje serwisy pokerowe, a kasyno, będąc jednym z wiodących serwisów w tej sieci, oferuje najlepszy bonus powitalny w świecie pokera. Dla osób zainteresowanych turniejami pokerowymi online jest wiele freerolli i turniejów z nagrodami gwarantowanymi. Istnieją również gry cashowe dla każdego bankrolla, z których najbardziej ekscytujące są stoły i turnieje pokerowe online Speed Poker. Poker online nigdy nie był tak zabawny. Jako wiodący online poker room, kasyno prowadzi najbardziej rozbudowane promocje, za każdym razem przedstawiając kuszące oferty dla różnych graczy w pokera online. W każdym artykule na temat kasyna odkryjesz nie tylko rekomendację naszego oprogramowania jako najlepszego, ale także najcieplejsze recenzje o wysoce profesjonalnym i uprzejmym personelu obsługi kasyna, który natychmiast rozwiąże każde Twoje pytanie lub problem. Jeśli jesteś nowy w świecie pokera online lub w samej grze, kasyno oferuje Ci niekończące się możliwości doskonalenia swoich umiejętności. Sprawdź nasz samouczek pokera, pełen pomocnych wskazówek dotyczących strategii, zaczerpniętych z naszej strony. Gra w kasynie w mgnieniu oka zmieni cię w profesjonalistę w dziedzinie pokera. Praznik glasbe na bolšjem sejmu (Breg) 10:00 – 11:00 – Pantaloons Akustika v Paviljonu 10:00 – 10:40 – Martin Belcer (harmonika) in Luka Tacer (harmonika) 10:40 – 11:00 – Sax Banda KGBL 11:00 – 12:30 – Slovenska filharmonija 12:30 – 13:00 – Ana Julija Mlejnik (violina) in Luka Železnik (flavta) 13:00 – 13:30 – Vocis Imago Praznik glasbe na knjižnem sejmu (Kongresni trg) 14:00 – 14:45 – Marjan Stanić & Goran Krmac 15:00 – 15:45 – Pan duo 16:00 – 16:45 – Matej Krajnc 17:00 – 17:45 – Sandra Erpe 18:00 – 18:15 – Kaya Tokuhisa & Žiga Vehovec 18:30 – 19:15 – Miha Erič 19:30 – 20:30 – Danijel Bogataj in prijatelji Ustanova Takeover (Mestni trg) Od 14:00 naprej: Estera, Pobalnika, Katcha, Dj Fugentorpedo, NinaBelle, Volk, B L N Od:vod x praznik glasbe (Park Tivoli) Od 16:00 naprej: Nikolaj, Simm, Tim Kern, Dea Park Tabor 17:00 – 18:00 – No OFFENCE! 18:00 – 19:00 – Dreta River Band 19:00 – 20:00 – Boštjan Simon & Vitja Balžalorsky 20:00 – 21:00 – Dubzilla 21:00 – 22:00 – Julijan Erič & Co. ▪ Klubar (terasa) ob 18ih 🎶 No More Faith (akustični koncert) ▪ Kavka Bar (Maistrov trg) ob 17ih 🎶 Blue Berry Station ▪ Glavni trg ob 16ih 🎶 GKG Trio (2 didžeja in bas kitara / Gladović, Kalinski, Gantar) 🎶 Duo Diva ▪ Pungert ob 16ih 🎶 Imperij SLOVENSKA OBALA 08:00 Terasni vrt (Piran): DUO VAS PET 09:00 Vrh Markovca (Markovec): MARY SERVATIUS 09:30 Začetek semedelske promenade (Koper): ANDREA DILIČ 09:30 Sončno nabrežje (Izola): MARJETKA POPOVSKI N PEVKE “CVET V LASEH” 10:00 Lovska koča (Baredi): ŽePZ MIRTA 10:00 Park ob Fontani (Izola): MARJETKA POPOVSKI N PEVKE “CVET V LASEH” 10:30 Barka v Mandraču (Izola): MARJETKA POPOVSKI N PEVKE “CVET V LASEH” 11:00 Križni hodnik (Piran): ANA KRAVANJA & SAMO KUTIN 11:00 Tartinijev trg (Piran): ŽIGTET SAKSOFONOV 12:00Benečanka (Piran): POLONA TOMINEC 13:00Križni hodnik (Piran): ŽIGTET SAKSOFONOV 13:30 Trte (Livade): LOVE, MUSIC & PEACE PEOPLE 14:00 Da’ Miro Beach Bar (Seča): MARKO PAULOVIC, IGOR MAUER, EROS BRAJKO, MARKO PAULOVIC B2B MAJ MARUSIC – CHIWAWA TEAM 14:00 Tunel Valeta (Strunjan/Portorož): TRIO OBLIVION 15:00 Kovačija (Portorož): JAMA JAMA 15:00 Caffe Teater (Piran): JURE LESAR 15:30 Tamkotzmeraj (Lucija): MANIFEST, ZADNJA VRATA, LUKA KOTNIK 16:00 Caffe Teater (Piran): FABBRO/TURK ETERNAL DUALITY 17:00 Park galerije Herman Pečarič (Piran): SONKA, MAJA TRIPAR 18:00 Rožni vrt (Portorož): ŽePZ ROŽA PORTOROŽA18:00 Pred kantino (Dekani): DANCE MAMBLITA 18:00 Punta (Piran): ZDENEK & JANEK 18:00 Hangar bar (Izola): 3RMA 18:30 Balkon (Markovec): STANLY BAKAN 19:00 Permakultura Sokoliči (Sokoliči): ANA KRAVANJA & SAMO KUTIN, NIKA SOLCE 19:00 Punta (Piran): ALEKSANDER KOZMIC 20:00 Tartinijev trg (Piran): BRENCL BANDA 20:00 Botegin (Koper): MARKO BRECELJ: SOLSTICIJSKE MOLZNICE 20:30Punta (Pitan): MU RA RO 21:00Mačji hrib (Truške): ELVIS ŠAHBAZ LJUBLJANA: Organizator in generalni koordinator Praznika glasbe: SIGIC – Slovenski glasbenoinformacijski center S podporo: Mestna občina Ljubljana, Zavod za turizem, Junij v Ljubljani Partnerji: Slovenska filharmonija, ŠKUC, Pritličje, Multipraktik, RootsinSession, Basolovka, Športno društvo Tabor, Ljubljana – Unescovo mesto literature, Društvo Phi, Radio Terminal, Javni zavod MC Mladi zmaji, Gliser, HEMI – Hub for exchange of music innovation, European Music Day Association. MARIBOR: Organizator: Društvo oživimo grajski trg Partner: Narodni dom Maribor CELJE: Organizator: Hiša kulture Celje Partnerji: Mestna četrt Center, Celjski mladinski center, JSKD OI Celje NOVA GORICA: Organizator: Kulturno umetniško društvo Morgan S podporo: Mestna občina Nova Gorica, ETZS – Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, GO! 2025 – Kandidatura za Evropsko prestolnico kulture 2025 Nova Gorica – Gorizi KRANJ: Organizator: Trainstation Subart Kranj MURSKA SOBOTA: Organizator: MIKK Murska Sobota PTUJ: Organizator: Kreativno društvo Objemko Partnerji: Zavod za turizem Ptuj, Kavarna Bodi ŽELEZNIKI: Organizator: Kulturno društvo ROV Železniki DONATORJI PRAZNIKU GLASBE: SIGIC – Slovenski glasbenoinformacijski center je v času izolacije zaradi COVID-19 organiziral možnost podpore glasbenikom, samozaposlenim v kulturi. Skupaj je pomoč prejelo 23 glasbenikov, ki bodo tudi nastopili na Prazniku glasbe v različnih mestih. Ob SIGIC-u so finančna sredstva za podporo glasbenikom prispevali tudi: Oskar Štrajn, Peter Baroš, Robert Prezelj, Lovro Santa, Zlatko Baroš, Rajko Muršič, Jan Podbevšek, Urška Bajec, Gal Jerman, Kaja Vuk, Alja Kramar, Tanja Kos, Mojca Boškin Štrajn, Klavdija Rogelj in drugi posamezniki, ki niso želeli biti imenovani. 21. junija, na prvi poletni dan, praznuje glasba! Iniciativi Fête de la Musique se letos pridružujejo novi akterji. Igralo, pelo in plesalo se bo v kar devetih slovenskih mestih! Fête de la Musique je nastal leta 1982 v Franciji na pobudo takratnega ministra za kulturo Jacka Langa. Na podlagi spoznanja, da toliko francoske mladine obiskuje glasbene šole in muzicira, so 21. junij določili kot dan glasbe, ko se glasba predstavlja povsod in vsakomur. Vest je hitro zaobšla svet in danes se 21. junij kot svetovni dan glasbe praznuje v več kot 700 mestih iz več kot 120 držav celega sveta. Glasbeniki so dobrodošli na ulicah, trgih, parkih, balkonih in mostovih ter številnih drugih, za glasbo manj običajnih prizoriščih. Vse z namenom, da mimoidoče presenetijo, jim polepšajo dan ter opozorijo na bogato glasbeno življenje, ki ga mesto premore. V Sloveniji Praznik glasbe poteka od leta 2011, ko je prvo edicijo organizirala Zadruga Celinka. Celinka je praznovanje organizirala tudi naslednje leto, sledili pa sta dve leti predaha. V letu 2015 je organizacijo Praznika glasbe prevzel SIGIC – Slovenski glasbenoinformacijski center, od takrat pa dogodek poteka neprekinjeno vsako leto. Na Prazniku glasbe se predstavljajo glasbeniki in glasbenice ter pevci in pevke vseh glasbenih žanrov in vseh generacij. V ospredje je postavljeno izvajanje žive glasbe, pri čemer želi Praznik glasbe ozaveščati o pomenu zvočne ekologije, sožitju glasbenikov s prebivalci mesta ter pozitivnih učinkih, ki jih prinaša živa glasba v primerjavi z zvočniki trgovinskih in gostinskih obratov v javnem prostoru. V letu 2020 se bo praznovalo v Ljubljani, Mariboru, Celju, Novi Gorici, Kranju, Ptuju, Murski Soboti, Železnikih in v Piranu z okolico. Prisluhnili boste lahko številnim glasbenim žanrom, od klasične glasbe in zborovstva, preko rocka, popa, kantavtorstva in jazza, pa vse do hip hopa in urbane elektronske glasbe. Nastopili bodo številni profesionalni in ljubiteljski glasbeniki in glasbenice širokega generacijskega razpona. Ne dvomimo, da bo na svoj račun na Prazniku glasbe prišel prav vsak ljubitelj glasbe. Obsežen program Praznika glasbe bo postopoma obelodanjen na spletni strani www.praznikglasbe.si, podrobnejše informacije o načrtovanem dogajanju v posameznih mestih pa boste lahko spremljali tudi preko socialnih omrežij Praznika glasbe. Budno in pozorno spremljamo odločitve, ki zadevajo ukrepe s področja javnega zbiranja in nestrpno čakamo na zeleno luč za najavo letošnje edicije Praznika glasbe. K sodelovanju vabimo glasbenike, pa tudi druge posameznike, organizacije in mesta, ki bi želeli praznovati z nami in dogodke soorganizirati v svojih okoljih. Že od leta 1982 po celem svetu poteka iniciativa Fête de la musique, ki 21. junija obeležuje svetovni dan glasbe. To je najdaljši dan in najkrajša noč v letu, ki v ospredje postavlja živo glasbo na javnih, za glasbo manj običajnih prizoriščih. Muzicira se v parkih, na ulicah, balkonih, mostovih in vrtov. Na Praznik glasbe se v velikanski oder spremeni celo mesto. Praznik glasbe združuje več kot 120 držav in 700 mest s celega sveta. Praznik glasbe že vrsto let obeležujemo tudi v Sloveniji, iniciativa pa združuje več slovenskih mest: Ljubljano, Maribor, Novo Gorico, Mursko Soboto in slovensko obalo. Omenjenim mestom se letos pridružujejo tudi Celje, Ptuj, Železniki in Kranj, k sodelovanju pa so vabljena tudi druga slovenska mesta. Na Prazniku glasbe se predstavljajo tako profesionalni kot ljubiteljski glasbeniki vseh žanrov in vseh generacij. V letu 2020 želimo nadaljevati s tradicijo in jo tudi nadgraditi s še večjim obsegom vključenih mest in glasbenikov. Zaradi ukrepov, povezanih s COVID-19, smo letošnje praznovanje primorani organizirati drugače. Ker še vedno nimamo zagotovil, da bo 21. junija omogočeno zbiranje ljudi na javnih mestih, bomo dokončno odločitev o dogodku sprejeli naknadno. Vendarle pa želimo javnost povabiti k sodelovanju in tokrat širimo nabor vabljenih tudi na druga mesta ter organizatorje, ki bi želeli Praznik glasbe izvesti v svojih okoljih. Zaradi trenutnih nedorečenosti želimo k vsakemu zainteresiranemu glasbeniku in organizatorju pristopiti individualno. Svoj interes lahko izkažete preko elektronske pošte. Pišite nam na naslov info@praznikglasbe.si ter izrazite svojo idejo o sodelovanju. Z vsakim interesentom posebej bomo stopili v kontakt in prisluhnili vaši želji. Praznik glasbe poteka v skladu s smernicami iniciative Fête de la musique, ki v ospredje postavlja žive glasbene dogodke na način, ki sledi značilnostim uličnega glasbenega dogodka. Vsi koncertni nastopi se dogajajo na javnih površinah in so za javnost brezplačni. Glasbeniki za svoj nastop praviloma ne prejmejo honorarja, pač pa jih s prostovoljnimi prispevki nagradijo poslušalci. Ker honorarji niso predvideni, ni predvidena tudi selekcija nastopajočih. Nastop skušamo omogočiti vsakomur, ki želi muzicirati. Organizatorji poskrbimo tudi za vsa potrebna dovoljenja, povezana z javnimi zbiranji, uporabo zvočnih naprav ter uporabo zaščitenih avtorskih del. Leto 2020 so in bodo zaznamovale težke okoliščine za glasbeni sektor in vso prireditveno industrijo. Letošnji Praznik glasbe je priložnost, da pokažemo kako bogata in raznovrstna je slovenska glasbena ustvarjalnost in kako pomemba je za vsakdanje življenje vseh ljudi. Praznujte z nami! SIGIC – Slovenski glasbenoinformacijski center sproža akcijo za finančno pomoč glasbenikom, samozaposlenim v kulturi. Od ponedeljka, 6. aprila, od 12. ure naprej, bo možno zaprositi za pomoč preko spletnega obrazca. Sočasno pa poteka tudi vabilo širši javnosti k donacijam, ki bodo omogočile čim večje število pomoči. SIGIC – Slovenski glasbenoinformacijski centerje osrednji producent Praznika glasbe, ki se vsako leto odvija 21. junija v več slovenskih mestih. Gre za dogodek, ki poteka pod okriljem iniciative Fête de la musique v več kot 700 mestih celega sveta. V skladu s smernicami iniciative, ki spodbuja najširšo dostopnost glasbe na prvi poletni dan v letu, glasbeniki za muziciranje praviloma ne prejmejo honorarja, prav tako pa so vsi dogodki brezplačno dostopni najširši javnosti. Finančna pomoč glasbenikom, samozaposlenim v kulturi V letu 2020 želi SIGIC spremeniti koncept festivala tako, da omogoči finančno pomoč glasbenikom, samozaposlenim v kulturi. Le-ti zaradi okoliščin, povezanih s COVID-19, utrpevajo veliko škodo na račun odpovedanih glasbenih dogodkov, ki predstavljajo poglavitni vir njihovega mesečnega dohodka. Po evidenci koledarja glasbenih dogodkov na spletni strani SIGIC, je bilo samo v tednu od 23. do 29. marca odpovedanih več kot 100 glasbenih dogodkov v Sloveniji. Škoda, ki jo trpijo glasbeniki, z njimi pa tudi koncertni organizatorji, tonski in lučni tehniki ter drugi sodelavci, je ogromna. Kdo so glasbeniki, samozaposleni v kulturi? Glasbeniki, samozaposleni v kulturi so vpisani v razvid Ministrstva za kulturo in predstavljajo ogrodje profesionalne, kakovostne in raznolike glasbene ponudbe v Sloveniji. Njihovi dohodki so vezani na opravljanje koncertnih aktivnosti, ki so v celoti prekinjene, v večini primerov pa gre za večinski, če ne celo edini vir dohodka. S hitro finančno pomočjo v višini 200 EUR želi SIGIC glasbenikom omogočiti pokrivanje najnujnejših življenjskih stroškov. Do podpore bi bili seveda upravičeni tudi številni drugi profesionalni akterji s področja glasbe, vendar SIGIC meni, da je za ohranjanje javnega interesa na področju kulture ta hip ključno podpreti najranljivejšo skupino glasbenih delavcev, ki jo predstavljajo ustvarjalci in izvajalci. Postopek prijave za prejem finančne pomoči Glasbeniki, samozaposleni v kulturi so vabljeni, da od ponedeljka 6. aprila, od 12. ure dalje, izpolnijo spletni obrazec. Finančne pomoči bodo razdeljene urgentno, zato velja sistem “prvi pride, prvi melje”. Trenutne okoliščine žal ne omogočajo drugačnega postopka, prav tako pa postopek sledi duhu Praznika glasbe, na katerem lahko nastopi vsakdo, ki se ukvarja z glasbo, brez selekcije. Štele bodo zgolj prijave, oddane od 6. aprila od 12. ure naprej. Pomoč bo razdeljena prosilcem po vrstnem redu prijav ob upoštevanju izpolnjevanja pogojev za prejem pomoči. Možnost prijave bo odprta do preklica oziroma zaključka projekta. SIGIC bo projektu pomoči namenil 4.000 EUR lastnih sredstev. SIGIC je društvo v javnem interesu na področju kulture in izvajalec javnega kulturnega programa, ki mora vsa svoja sredstva vlagati v program , ki ga društvo izvaja. V ta namen prejemnike sredstev zaproša, da v zameno za finančno pomoč nastopijo na letošnjem Prazniku glasbe, ki bo v nedeljo 21. junija v Ljubljani, pa tudi v drugih slovenskih mestih. Nastopili bodo lahko v katerem koli sodelujočem mestu, prav tako pa jim bo prepuščena tudi odločitev o obliki nastopa ter njegovem trajanju. Apel k donacijam javnost Ker bo lahko SIGIC v okviru razpoložljivih sredstev razdelil le 20 finančnih pomoči, apelira tudi na širšo zainteresirano javnost, da z donacijami Prazniku glasbe pripomore k podpori še večjega števila glasbenikov. Vabljeni vsi podporniki glasbe, ki vam finančno stanje omogoča pomoč, predvsem pa ljubitelji Praznika glasbe, ki lahko vsako leto 21. junija brezplačno prisluhnete več kot 800 glasbenikom, ki sodelujejo pri izvedbi dogodka po različnih koncih Slovenije. Vsa sredstva, zbrana z naslova donacij bodo v celoti namenjena finančni pomoči prijavljenim glasbenikom. Vsi donatorji boste javno objavljeni kot podporniki prireditve Praznik glasbe! V kolikor želite ostati anonimni, nam to sporočite na info@sigic.si. Možnost donacije bo odprta do preklica oziroma zaključka projekta. Donirate lahko že zdaj! PODATKI ZA DONACIJE: SIGIC – Slovenski glasbenoinformacijski center Trg francoske revolucije 6 1000 Ljubljana Transakcijski račun: SI56 0201 0025 4296 815 (NLB) Namen: donacija za glasbenike, samozaposlene v kulturi Po lanskoletni prvi izvedbi Praznika glasbe v Piranu in okolici, bo letos še bolj živahno in pestro! Letos se muzofilski Praznik glasbe iz piranske občine širi tudi v ostale tri obalne občine, za kar se mora Muzofil zahvaliti gostoljubnim soorganizatorjem: v Izoli organizatorjem Koncertov pri Špini, v Kopru KID Pina, Baru Cameral in Glasbeni šoli Koper, v Ankaranu pa sami Občini Ankaran. Letošnja posebnost muzofilskega Praznika glasbe je tudi ta, da se je povezal s še dvema dogodkoma, ki svoja prizorišča priključujeta muzofilskim zvočnim poljem: Čarobne točke (Abakkum, Zavod za krajino, kulturo in umetnost, Piran) v Piranu in Mladi val festival (Mediadom Pyrhani) v Luciji. K soorganizaciji se pridružujejo tudi Neodvisni obalni radio in Caffe Teater v Piranu, na Divji plaži na Seči pa Jamcoast Soundsystem. S tem dejanjem, organizacijo in izvedbo muzofilskega Praznika glasbe, Združenje Muzofil postavlja Piran, Bernardin, Portorož, Lucijo, Sečo, Izolo, Koper in Ankaran na svetovni zemljevid krajev, ki obeležujejo pomen in bogastvo glasbe. Glasbena prizorišča dogodka MUZOFILSKI PRAZNIK GLASBE se raztezajo od Pirana do Ankarana. Njihova raznolikost bo dogajanju še dodala barvitost in omogočila vzpostavitev raznovrstnih zvočnih krajin. Osrednji pokrovitelji dogodka so Občina Piran, Luka Koper – Sklad Živeti s pristaniščem in JSKD – Območna izpostava Piran. K možnosti izvedbe dogodka je bistveno pripomogla lokalna skupnost, ki je v obliki raznolike materialne in storitvene podpore izkazala zaupanje v naš dogodek in tako tudi strinjanje z idejo o vseprisotnosti in mogočnosti glasbenega udejstvovanja. Več o programu muzofilskega Praznika glasbe najdete TUKAJ


source: CulturaX

text: Blog - Post - Novo leto je pred vrati! Novo leto je pred vrati! Leto 2017 se končuje. Kakšne so tvoje novoletne zaobljube za novo leto? Si jih že napisala na košček papirja? Novoletne zaobljube 2018 2018 je pred vrati. Seznam daril smo že vse napisale in pustile pod smrečico. Kaj pa seznam novoletnih zaobljub? Novo leto, novo življenje, pravijo. In tudi nova ti? Če želiš zares kaj spremeniti v svojem življenju, potem se je treba tega lotiti resno. Kakšne novoletne zaobljube si imela v mislih? Čisto vsaka med nami vstopi v novo leto z željo, da bi nekaj malega spremenila. Želje so lahko zelo različne, od prenove stanovanja, morda spremembe svojega videza in tako dalje. Torej, zakaj ne bi letos zares nekaj spremenila? Ni je boljše priložnosti od pričetka novega leta. To je tvoja priložnost za spremeniti svoje navade, svoj način razmišljanja, obnašanja, karkoli pač želiš. Obstaja ena novoletna zaobljuba, pri kateri ti lahko prav gotovo pomagamo! Najverjetneje se je na tvojem seznamu znašla tudi sanjska postava. ''Z jutrišnjim dnem pa grem zares na dieto'' Kolikokrat si to že ponovila? Izkoristi ta novi začetek in tokrat res uresniči svoje besede. Z nami bo lažje! Vstopi v januar 2018 z brezplačnim 30-dnevnim izzivom in doseži svojo idealno postavo z minimalno odrekanj. Sama izberi svoj program in želeni datum začetka diete in vse, kar potrebuješ za svojo popolno preobrazbo boš ob ravno pravem času prejela na tvoj mail. Ker si želimo dolgotrajnih rezultatov, bomo s tabo delili čisto vse skrivnosti vitkega in zdravega telesa! Ampak pozor, to še ni vse! Poleg tega, da boš končno prišla do svoje sanjske postave, boš imela hkrati tudi priložnost, da osvojiš kar 1000€! Da bo tvoj izziv čimbolj zabaven in hkrati učinkovit, kupi še paket NEW BODY. Kombinacija učinkovin v tem popolnem TummyTox paketu bo potencirala učinke jedilnika in treningov v programu: Slimbiotics kapsule so probiotiki, ki bodo uredili tvojo prebavo in pripravili tvoje telo na izgubo kilogramov.


text: Perilo Selection - glamur in tančica skrivnostnosti Spodnje perilo Selection odkriva prefinjeno stran ženske. Čutnost in eleganco zaznamujejo nežni pliseji in igra dvobarvnosti, drzna mrežasta pletenina ter razkošno vezenje. Obline boste lahko poudarile v različnih modrčkih in hlačkah. Nova kolekcija perila Lisca Selection izžareva prefinjenost in fatalnost – hkrati pa lahko perilo, npr. drzen top ali bodyliner uporabite kot elegantno oblačilo za večerne priložnosti. Počutile se boste glamurozno in izredno zapeljivo.


source: wikipedia

text: Aristarh [aristárh] (: Arístarhos hó Sámios), starogrški astronom in matematik, * 310 pr. n. št., otok Samos, Jonija, Grčija, † okoli 230 pr. n. št., Aleksandrija. Po vsej verjetnosti je bil Aristarh prvi astronom, ki je predlagal, da Zemlja kroži okrog Sonca in, da so planeti podobni Zemlji in prav tako krožijo okrog Sonca. Njegove astronomske zamisli niso z lahkoto sprejemali in so bile nepomembne v primeri z Aristotelovimi in Ptolemajevimi. V celoti so jih sprejeli v Kopernikovem času skoraj 2000 let pozneje. Že mlad je prišel v Aleksandrijo. Bil je Stratonov učenec. Prvi je postavil domnevo, da je Sonce središče Vesolja, zaradi česar so ga obtožili brezboštva in ga izgnali iz Aten. Heliocentrizem Edino Aristarhovo delo, ki se je ohranilo do danes O velikostih in razdaljah [Sonca in Lune] (Περὶ μεγεθῶν καὶ ἀποστημάτων [ἡλίου καὶ σελήνης]), temelji na geocentričnem modelu. Preko navedb drugih avtorjev pa se ve, da je Aristarh napisal še drugo knjigo, kjer je predlagal še domnevo heliocentričnega modela. Arhimed je v delu Peščeni račun (Ψαμμίτης) zapisal: »Ti, kralj Gelon se zavedaš in veš, da večina astronomov označuje 'vesoljstvo' kot kroglo, katere središče sovpada s središčem Zemlje, njen polmer pa je enak ravni črti, ki povezuje središči Sonca in Zemlje. To je obče mnenje kot si slišal od astronomov in tako navajajo v svojih spisih. Vendar je Aristarh privlekel na dan knjigo, ki vsebuje določene različne domneve z risbami, kjer se kot posledica vzetih predpostavk zdi, da je vesoljstvo precej večje od ravnokar omenjenega. V njegovih domnevah zvezde stalnice in Sonce ostajajo nepomični, Zemlja se giblje okrog Sonca po obsegu kroga, Sonce leži v središču njenega tira in krogla nepomičnih zvezd, ki leži v istem središču kot Sonce, je tako velika, da je krog v katerem predpostavlja Zemljino kroženje v takem sorazmerju z razdaljo nepomičnih zvezd kot središče krogle, s to površino.« Aristarh je tako verjel, da so zvezde neskončno daleč. To je podkrepil z opažanjem, da ni nobene vidne paralakse, opazovanega gibanja zvezd glede druge na drugo med gibanjem Zemlje okrog Sonca. Zvezde so v resnici veliko dlje kot so menili v antiki, saj se zvezdno paralakso lahko zazna le z daljnogledi. Geocentrični model je imel enostavnejšo in boljšo razlago za nepojavljanje paralakse. Zavračanje heliocentričnega pogleda je bilo navidezno kar možno, kar nakazuje naslednji odlomek Plutarhovega besedila (O navideznem videzu Lunine krogle): »Lucij (Lucius) se je nasmehnil in rekel: 'Moj dragi, samo ne obtoži nas pred sodiščem zaradi brezboštva, kot je Kleant, [Aristarhov sodobnik] mislil, da je dolžnost starih Grkov obtožiti Aristarha iz Samosa zaradi brezbožnosti, ker je pognal v gibanje Srce vesolja [to je Zemljo]' Aristarh je namreč poskusil rešiti opazovano s privzetkom, da nebo stalnic in nebesa mirujejo, Zemlja pa se giblje po poševnem krogu, poleg tega pa se istočasno še vrti okrog lastne osi. Kar nas zadeva, ne postavljamo nobene trditve. Toda ali nekdo, ki razglaša, da je Luna podobna Zemlji, moj dragi, ne obrača spodnjega navzgor bolj kot vi? Zemljo pustite prosto lebdeti v zraku, čeprav je veliko večja kot Luna. Kot je znano, merijo astronomi njeno velikost pri Luninem mrku ob prehodu skozi zemeljsko senco po času, ko se mudi v njej'.« Lahko, da je na osnovi sicer dokaj netočnih izidov Aristarh sklepal, da manjša Zemlja kroži okrog Sonca, kot manjša Luna kroži okrog Zemlje, in ne obratno, saj je bil mnenja, da mora vedno manjše telo krožiti okrog večjega. Na osnovi tega je zagovarjal heliocentrično sliko, za katero pa je bilo še prezgodaj, čeprav so jo še pred njim predlagali Filolaj, Hiket, Ekfant in Heraklit Pontski. Leta 260 pr. n. št. je tako pokazal, da se lahko gibanja nebesnih teles preprosto pojasni, če se vzame, da vsi planeti skupaj z Zemljo krožijo okrog Sonca. Zdelo se je, da zvezde mirujejo, če se izvzame njihovo navidezno gibanje zaradi vrtenja Zemlje. Zato je sklepal, da so od Zemlje tudi neskončno oddaljene. Zaradi teh pogledov je bil znan kot antični Kopernik. Zdi se, da je Kopernik poznal njegove zamisli, ker jih je omenil v odstavku, ki ga je pozneje umaknil iz svoje knjige, ker morda ni hotel zbuditi dvomov v svojo izvirnost. V svojem omenjenem delu je Aristarh podal metodo s katero se te količine računa. Njegova metoda je bila v bistvu pravilna, vendar so bile njegove izračunane vrednosti zaradi njegovega pomanjkljivega matematičnega znanja in zaradi premalo točnih inštrumentov napačne. Poskušal je povezati astronomska opazovanja in računanje. Iz izidov pri računanju je izpeljal sklep, na katerem je zgradil svojo osnovno zamisel. To je bil drug zgodnji zgled za medsebojni vpliv merjenja in računanja. V resnici so bili njegovi podatki grobi in bi sedaj veljali bolj za ocene. Vseeno pa se sme v njegovem dokaj osamljenem prizadevanju videti vmesni korak na poti od kakovostnega pogleda do točnega računanja. Izhajal je od privzetkov in podatkov: Luna dobi svetlobo od Sonca in jo odbija, Zemlja je kot točka v središču krogle, po kateri se giblje Luna, ko je ob prvem ali zadnjem krajcu Luna polovično osvetljena, je krog v smeri opazovalčevega očesa na Zemlji. razdalja Lune od Zemlje, ko se zdi Luna razpolovljena, je za 1/30 manjša od kvadranta (aL / rZ = 29), širina Zemljine sence je enaka 2. Lunama, rZ / rL = 2 in Luna meri 1/15 živalskega kroga. Velikost Lune Aristarh je opazoval gibanje Lune skozi Zemljino senco med Luninim mrkom. Ocenil je, da je premer Zemlje enak 3 kratnemu premeru Lune. Z uporabo Eratostenovega izračuna velikosti obsega Zemlje (42000 km), je zaključil, da je obseg Lune 14.000 km. V resnici je njen obseg približno 10.916 km. Razdalja med Zemljo in Soncem (astronomska enota) Trdil je, da je čas od prvega do zadnjega krajca Lune za 1 dan krajši kot čas od zadnjega krajca do prvega. Pri obhodni dobi Lune približno 27 dni sta oba dela v razmerju 13/14. Sklepal je, da Sonce, Luna in Zemlja v trenutnku prvega ali zadnjega krajca Lune tvorijo skoraj pravokotni trikotnik. Topi kot pravokotnega trikotnika s Soncem, Zemlji in Luno v ogliščih meri: α = 13 / (13 + 14) · 2) · 360° = 86,7° . To se ujema s 4. postavko: 90 - 90°/30 = 87°. Iz tega je okoli leta 265 pr. n. št. z uporabo pravilne geometrije, vendar z napačnimi opazovalnimi podatki, skušal izmeriti astronomsko enoto in videl, da sta oddaljenosti Sonca in Lune v razmerju od 18 do 20. Danes se izračuna aS / aL = 1 / cos 87° = 19. S tem se je močno zmotil, vendar se mu tega ne sme zameriti, saj je meritev še danes dokaj zahtevna, ker se težko ugotovi trenutek, ko je Luna ravno polovično osvetljena. Današnja meritev da 24-krat manjšo razliko, to je približno 1 uro. Tako meri kot 89,87° = 89° 52' 12" in je aS / aL = 430. Za astronomsko enoto je dobil oceno 560: aS / rZ = 19 / (2 tan 1°) = 544,3 , kar je bila prehuda napaka, ki je zavedla pozneje celo Hiparha, ker je ni preverjal. Pokazal je, da imata Luna in Sonce skoraj enaki navidezni kotni velikosti (φ ≈ 1/2°) in morata biti zaradi tega njuna premera v sorazmerju z njunima razdaljama od Zemlje. Tako je zaključil, da je Sonce 20-krat večje od Lune, kar je tudi napačno, vendar smiselno dosledno /logično/. Velikost Sonca je ocenil na 10 Zemljinih, rS / rZ = 9,5, če se vzame, da je njegova navidezna velikost približno enaka Lunini. Lunin polmer so primerjali z Zemljinim polmerom po času prehoda Lune skozi zemeljsko senco pri Luninem mrku. Aristarh naj bi pozneje 5. postavko še izboljšal na rZ / rL = 8 / 3. Zadnja 6. postavka je izmerjena že kar malomarno, saj so tedaj kote v astronomiji merili veliko točneje. Zorni kot Luninega premera naj bi bil tako 2°, ker ima zodiak 12 nebesnih znamenj. Prava vrednost približno 1/2° je 4-krat manjša. Menda je pozneje uvidel svojo napako in jo popravil, kakor je navedel Arhimed. O Aristarhovem pomembnem delu je pisal tudi Vitruvij v svoji razpravi O arhitekturi (De architetura): »Takšni možje so redki. Možje kot so bili v preteklosti Aristarh, Filolaj in Arhit iz Tarenta, Apolonij iz Perge, Eratosten iz Kiren, Arhimed in Skopinas iz Sirakuz. Potomcem so zapustili mnogo svojih izumljenih mehanskih in gnomonskih priprav, ter pojasnili njihovo uporabo z matematičnimi načeli.« Seveda bi vsakdo vprašal kaj je Aristarh izumil. Vitruvij je pojasnil da je izumil sončno uro v obliki poloble posode s kazalcem na sredi, ki je delal sence. Aristarh je vse premalo znan tudi kot matematik, ker ga po navadi navajajo samo kot nepraktičnega astronoma. Vendar so same njegove metode računanja verjetno še najbolj pomembne. Dolgo leto in dolžina meseca Arhimed in sodobni znanstveniki občudujejo Aristarha zaradi njegove daljnovidnosti o velikosti Vesolja. Aristarh je predlagal tudi najdaljšo časovno periodo antične Grčije, »dolgo leto« 4868 Sončevih let, v trajanju 270 sarojev po 18. Kalipovih let in 10 2/3 stopinj. Njegov cikel mrkov s 4267 meseci je navajal Ptolemaj kot izredno točen babilonski mesec, ki je bil točen pod sekundo, in so ga našli na klinopisnih tablicah iz časa malo pred letom 200 pr. n. št. Dolgo leto je vsebovalo dolžino meseca, ki se je ujemala z babilonsko vrednostjo na 1/10.000, desetletja prej preden so ga v Babiloniji sploh uporabljali. Aristarhovo delo predstavlja korak v znanosti v več ozirih. Prejšnje ocene dolžine meseca so imele napako 114 sekund (Meton, 432 pr. n. št.) in 22 sekund (Kalip, 330 pr. n. št.). Precesija enakonočij V Vatikanu sta se ohranila dva staroveška rokopisa z ocenami dolžine leta. Edini antični znanstvenik, ki je naveden, da je podal dve različni vrednosti, je Aristarh. Morda gre za najzgodnejši primer izrazov z verižnimi ulomki. S števili iz rokopisov je to moč točno izračunati. Vrednosti sta Aristarhovi leti 365 1/152 dni in 365 - 15/4868 dni, ki predstavljata siderično in meščansko leto, verjetno tropsko. Oba imenovalca se lahko poveže z Aristarhom, po katerem je bil poletni Sončev obrat 152 let po Metonovem, in njegovo dolgo leto je trajalo 4868 let. Razlika med sideričnim in tropskim letom je enaka precesiji enakonočij. Prva vrednost je točna na nekaj sekund, druga pa na nekaj minut. Obe sta blizu vrednostim, ki sta jih kasneje uporabljala Hiparh in Ptolemaj. Precesija je skoraj natanko 1 stopinjo na stoletje in malo premajhna. Na žalost so vrednost 1 stopinje na stoletje uporabljali kasnejši astronomi vse do arabskih. Pravilna vrednost v Aristarhovem času je bila približno 1,38° na stoletje. Koledar Nekateri viri nakazujejo, da je Aristarh razdelal julijanski koledar že nekako 200 let pred Sosigenom, ki je leta 46 pr. n. št. pomagal pri prenovi zastarelega grškega koledarja za časa Julija Cezarja, kar pa se zdi malo verjetno. Poimenovanja Po njem se imenuje udarni krater na Luni Aristarh s koordinatama 23,7° severno; 47,4° zahodno, premerom 40 km in globino 3,7 km, ter asteroid glavnega pasu 3999 Aristarh (3999 Aristarchus), ki ga je odkril Takuo Kodžima leta 1989. Po njem se imenuje tudi letališče na Samosu. Glej tudi Aristarhova neenakost Sklici Viri Zunanje povezave Stran o Aristarhu Univerze svetega Andreja Rojeni leta 310 pr. n. št. Umrli leta 230 pr. n. št. Starogrški astronomi Starogrški matematiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Samos Grki v 3. stoletju pr. n. št.


text: Síla (oznaka F) je v fiziki količina, ki povzroča, da telo pospešuje in mu spreminja njegov hitrostni vektor. Veljavna izpeljana enota za silo je newton. Prvi je silo opisal Arhimed, matematično pa jo je podrobno opisal Newton z zakoni gibanja. Celotna sila na točkasto telo v določenem trenutku in legi je določena s stopnjo spremembe njegove gibalne količine: kjer je m vztrajnostna masa točkastega telesa, v0 njegova začetna hitrost, v njegova končna hitrost in t čas od začetnega do končnega stanja. Ker je sila kovariantna vektorska količina, se jo lahko razstavi na njene komponente. Vektorska vsota teh komponent je enaka izvorni sili. Masa telesa pomnožena z njegovo hitrostjo določa njegovo gibalno količino G. Zgornje navedbe se lahko združijo v: Če F ni konstantna v Δt, potem gre za povprečno silo v določenem času. Sila je s sunkom zunanjih sil določena z diferencialno obliko izreka o gibalni količini: Kadar je (), na telo ne deluje nobena zunanja sila, telo tedaj ali miruje, če je že prej mirovalo (), ali pa se giblje enakomerno s konstantno hitrostjo (). Mirujoča telesa, katerih vsota vseh zunanjih sil je enaka nič (), obravnava statika. Mnogim silam je pridruženo polje potencialne energije. Na gravitacijsko silo se lahko, na primer, gleda kot na delovanje gravitacijskega polja v okolici telesa. Takšno skalarno polje potencialne energije je določeno kot polje, katerega gradient je enak negativni vrednosti sile, delujoči v vsaki točki polja: V večini razlag mehanike silo po navadi določijo naznačeno v obliki pripadajočih enačb. Nekateri fiziki, filozofi in matematiki, kot so Mach, Truesdell in Noll, ne odobravajo takšnega pristopa in si prizadevajo za eksplicitnejšo določitev sile. Del teh problemov je za gravitacijsko silo rešila Einsteinova splošna teorija relativnosti, kjer potencialno polje ni več skalarno. Enote za merjenje sile Mednarodni sistem enot predpisuje za silo enoto newton. Druge enote za silo so še dina, kilopond. V inženirski praksi včasih nepravilno še vedno uporabljajo kot enoto za silo tono, namesto na primer dovoljene izpeljane enote SI kN. V tabelah staro enoto kilopond priročno zamenjajo s številčno enako veliko enoto daN. Glej tudi osnovna sila polje (fizika) Zunanje povezave Sile - razlage v Arnesovih učilnicah Fizikalne količine Klasična mehanika Osnovni fizikalni koncepti


0 Pomembno obvestilo: Spremenjeni ukrepi in vračilo kupnin Spoštovani, Skladno z dodatno zaostritvijo ukrepov za preprečevanje širjenja okužb z nalezljivim virusom, ki jih je na seji 9. marca 2020 sprejel Svet za nacionalno varnost RS, obveščamo kupce vstopnic, da bomo povračila sredstev za dogodke, katere bodo organizatorji odpovedali, izvedli v najkrajšem možnem času. Cenjene kupce v naprej prosimo za razumevanje in strpnost saj se v prihodnjih dneh upravičeno pričakuje veliko število zahtevkov za vračilo kupnin. Prosimo, da na naši spletni strani preverite točne informacije glede odpovedi ali prestavitve dogodka za katerega ste kupili vstopnice. V primeru vprašanj nas lahko pokličete ali pošljete e-mail na [email protected]. Skupaj z organizatorji, se po naših najboljših močeh trudimo rešiti nastalo situacijo. ekipa Mojekarte


text: Enostavno parkiranje Za pomoč vozniku pri parkiranju, je Novi Daily furgon lahko opremljen s parkirnimi senzorji z zvočnim signalom. Kamera za vzvratno vožnjo Dodatno pomoč šoferju pri vzvratni vožnji, omogoča kamera, postavljena na zadnjem delu vozila, ki prenaša sliko na zaslon v kabini. Prikaz območja za vozilom je jasen, omogoča lažje in varnejše premikanje vozila nazaj. Zaslon, nameščen na mesto vzvratnega ogledala, se aktivira ob izbiri vzvratne prestave. Zadnja luč omogoča lažje nakladanje in razkladanje v nočnem času, aktivira pa se s komando na armaturni plošči..


California 1000 Kilometrov Lyrics **REFREN**Mene nekaj moti, ker je sumljivo krasen dan Že dolgo sem na poti, a še daleč je Pakistan Vročina že pritiska in muhe nagajajo Sopara v zraku, a na cesti se čudna bitja sprehajajo To bo moja najdaljša tura, to bo prava avantura Močno se veselim, da kmalu te dohitim Ker tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč kilometrov je prevelik zalogaj Tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč kilometrov, je prevelik zalogaj. Stara žaba me ima na vesti, ker pustila me je na cesti, popravilo brez uspeha, otroški jok v podzavesti Brez denarja in brez avta lahko grem peš nazaj Razburljivo potovanje pa pozabim naj To bo moja najdaljša tura, to bo prava avantura Močno se veselim, da kmalu te dohitim Ker tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč kilometrov je prevelik zalogaj Tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč kilometrov, da bi videl te še kdaj To bo prava tura, to bo avantura močno se veselim, o da te dohitim. Tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč kilometrov je prevelik zalogaj Tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč kilometrov, da bi videl te še kdaj Tisoč kilometrov in na pol poti nazaj, dva tisoč, to bo kmalu pravi zalogaj. See also: JustSomeLyrics 119 119.5 5-quiero.mp3 Lyrics dragon ball z chala head chala (japones Lyrics


text: Bertil Lindblad, švedski astronom, * 26. november 1895, Örebro, Švedska, † 25. junij 1965, Saltsjöbaden, Švedska. Življenje in delo Lindblad je diplomiral na Univerzi v Uppsali. Bil je predstojnik Observatorija v Stockholmu od leta 1927 do 1965. Lindblad je vodstvo observatorija nasledil od Karla Bohlina, ki se je upokojil. Observatorij, tedaj še pod okriljem Kraljeve akademije znanosti, je švedski kralj leta 1931 uradno slovesno odprl in so ga prestavili izven mesta v Saltsjöbaden. Ukvarjal se je z gibanjem Osončja glede na središče krajevne Galaksije. Določil je obhodni čas Sončevega tira. Potrdil je Shapleyjevo oceno smeri in približne razdalje do središča krajevne Galaksije. Leta 1925 je skupaj z Oortom dokazal neenako vrtenje Rimske ceste. Po njegovih ocenah je celotna masa krajevne Galaksije 110.000 oziroma 180.000 milijonkrat večja od Sončeve. Najpomembnejše je njegovo delo o zgradbi in dinamiki zvezdnih sestavov in fotometrična opazovanja spiralnih galaksij. Izdelal je spektroskopsko metodo za ločevanje orjakinj od zvezd iz glavnega niza. Vrste resonanc v vrtenju zvezdnih ali plinskih diskov se imenujejo po njem, Lindbladove resonance. Leta 1938 je imel nagovor ob podelitvi Nobelove nagrade za književnost ameriški pisateljici Pearl Buckovi. Med letoma 1948 in 1952 je bil predsednik Mednarodne astronomske zveze (IAU). Leta 1965 je bil izvoljen za predsednika izvršnega odbora Nobelovega sklada, a je to delo opravljal samo nekaj mesecev preden je zbolel in istega leta umrl. Tudi njegov sin Per-Olof je postal astronom. Priznanja Nagrade Leta 1948 mu je Kraljeva astronomska družba (RAS) podelila zlato medaljo, leta 1954 pa je prejel medaljo Bruceove. Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasu 1448 Lindbladia, ki ga je leta 1938 odkril Väisälä, ter udarni krater Lindblad na oddaljeni strani Lune. Sklici Zunanje povezave Bertil Lindblad , stran medalje Bruceove Švedski astronomi Diplomiranci Univerze v Uppsali Predsedniki Mednarodne astronomske zveze Prejemniki Medalje Bruceove Prejemniki Zlate medalje Kraljeve astronomske družbe Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Švedski akademiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


Načrt organizacij mladinskega sektorja za naslednjo finančno perspektivo - Kaj se dogaja? - Urad RS za mladino Načrt Organizacij Mladinskega Sektorja Za Naslednjo Finančno Perspektivo Datum objave: 04 Jul. 2019 Obdobje črpanja kohezijskih sredstev 2014 - 2020 se bliža koncu, zato tudi organizacije mladinskega sektorja Mestne občine Ljubljana usmerjajo pogled v naslednjo finančno perspektivo. S tem namenom sta Urad za mladino MOL in Zavod Nefiks konec maja 2019 organizirala posvet Kohezijska politika 2021 - 2027 in mladinske organizacije MOL, ki so se ga udeležile organizacije mladinskega sektorja MOL. Posveta se je udeležilo 30 predstavnikov 28 različnih organizacij. Cilj posveta je bil seznanitev s prioritetami nove perspektive 2021 - 2027 in priprava skupnih predlogov odločevalcem. Posveta so se udležili tudi predstavniki: Urada za mladino mestne občine Ljubljana, Katarina Gorenc, Službe vlade za kohezijsko politiko, Bojan Suvorov, Mladinskega sveta Slovenije , Anja Fortuna in Urada RS za mladino, Tin Kampl. Ti so izrazili svoje mnenje in želje glede naslednje kohezijske sheme, najbolj informativno predstavitev pa jim je podal Bojan Suvorov, ki je osvetlil sam postopek sprejemanja kohezijske sheme ter poudaril vlogo nosilnih ministrstev pri pripravi dokumentov. Organizacije je spodbudil k združevanju in skupnem delovanju v smeri ciljev, ki so vsem skupni ter prispevajo k razvoju Slovenije. Na posvetu so sodelujoči oblikovali predloge s področij, na katerih želijo organizacije mladinskega sektorja delovati v prihodnji finančni perspektivi, glede na naslednje postavljene cilje: pametnejša Evropa (inovativno in pametno gospodarsko preoblikovanje); bolj zelena, nizkoogljična Evropa (vključno z energetskim prehodom, krožnim gospodarstvom, prilagajanjem podnebnim spremembam in obvladovanjem tveganj); bolj povezana Evropa (mobilnost in povezljivost IKT); bolj socialna Evropa (evropski steber socialnih pravic in podpora za zdravstveno varstvo); Evropa bliže državljanom (trajnostni razvoj mestnih, podeželskih in obalnih območij ter lokalne pobude). Na podlagi rezultatov posveta in dopolnitvah, ki so jih prispevale mladinske organizacije, so sestavili dokument, ki bo podlaga za nadaljnje komunikacije z ministrstvi. Dokument je tudi zapis skupnih ciljev, katerim bodo mladinske organizacije sledile in težile ne glede na samo razporejanje sredstev v naslednjem kohezijem obdobju. Dosegljiv je tukaj.