text: UGANETE, KAKŠNO USPOSABLJANJE VOZNIKOV JE NAJUČINKOVITEJŠE? Volvovo usposabljanje voznikov daje najboljše rezultate, če ga izvajate v okviru dolgoročne strategije na podlagi podatkov, ki vam jih nudijo različna poročila sistema Dynafleet. Najgospodarnejše načine vožnje razvijate v sistemu, ki obsega analizo, ocenjevanje in zastavljanje novih ciljev voznikom. Trajne prihranke goriva prinaša predvsem sistematičen pristop k razvoju in utrjevanju gospodarnih načinov vožnje v celotnem voznem parku. POZITIVNA SPIRALA GOSPODARNE PORABE GORIVA IN DONOSNOSTI Izkušnje kažejo, da se z manjšo porabo goriva zmanjšujejo tudi obraba in okvare vozila ter utrujenost voznika. To pomeni manjše stroške vzdrževanja in popravil ter ugodnejše delovno okolje. Voznik doživlja manj stresa in je lahko produktivnejši. Manj tvega in krepi ugled prevoznika – s tem pa tudi donosnost. To postopoma privede do učinkovitejšega obvladovanja večjega števila voženj ob optimalni izrabi dragocenega goriva. APLIKACIJA DYNAFLEET Uporabniki sistema Dynafleet si že lahko prenesejo aplikacijo s spletnega mesta App Store. Za začetek uporabe vpišite svoje obstoječe uporabniško ime in geslo. USPOSABLJANJE VOZNIKOV Volvov program usposabljanja voznikov nudi široko paleto tečajev, ukrojenih po posebnih potrebah vašega podjetja in voznikov. Teme segajo od gospodarne rabe goriva in učinkov na okolje do zdravja, varnosti, predpisov in poznavanja tveganj. Na teh nadaljevalnih tečajih si lahko voznik pridobi certifikat o strokovni usposobljenosti, ki ga predpisuje EU. DYNAFLEET – ZBIRKA ORODIJ Volvov telematski sistem, predstavljen leta 2004, se je razvil v delovno okolje z naborom orodij, ki prevozniku omogočajo sprotni pregled nad lokacijami vozil in ključnimi statističnimi podatki. Skupaj z namenskim komunikacijskim sistemom je Dynafleet idealen delovni vmesnik. Vodja voznega parka ima to spletno storitev na voljo na najbližjem računalniku, tabličnem računalniku ali pametnem telefonu.


source: CulturaX

text: Kako naj vem, ali ima moj otrok težave s sluhom? - BabyBook.si Če niste prepričani, ali vaš otrok dobro sliši, vam lahko pomagajo naslednji napotki: V 4. do 6. tednu življenja se otrok prestraši ob glasnem hrupu in se pomiri ob tolažbi staršev. Od 3. do 4. meseca življenja se otrok na glas smeji in premika oči v smeri določenega zvoka. Dojenčki med 7. do 8. mesecem se morajo odzvati na glasbo. Med 10 do 12 meseci otrok reagira, ko pristopite k njemu na približno meter razdalje. Prav tako mora razumeti prepovedi (»ne«). Od približno 2. leta dalje mora biti otrok sposoben slediti navodilom, ki mu jih zašepetate v uho. Če ob teh napotkih opazite, da otrok ne sliši dobro, se posvetujte z zdravnikom. Nato se bo s slušnim testom ugotovilo, če ima vaš otrok težave s sluhom. V branje in ogled vam priporočamo spodnje povezave, v katerih boste izvedeli, kaj vpliva na razvoj oziroma poškodbe sluha pri otroku: Vnetje ušes pri dojenčkih in otrocih: https://babybook.si/otrok/zdravje-malcka/bolezni-pri-malcku-od-1.-5.-leta/vnetja-uses-pri-dojenckih-in-otrocih.html Alkohol med nosečnostjo: https://babybook.si/nosecnost/nosecnost/alkohol-kajenje-in-prepovedane-droge/alkohol-med-nosecnostjo.html Ali ima vnetje srednjega ušesa lahko kasneje kakšne posledice na sluh otroka?: https://babybook.si/otrok/zdravje-malcka/bolezni-pri-malcku-od-1.-5.-leta/ali-ima-vnetje-srednjega-usesa-lahko-kasneje-kaksne-posledice-na-sluh-otroka.html


Agencija izdala uporabno dovoljenje za obratovanje mariborskega letališča. Bodo pritožbe? | Lokalec.si Dne: 18.07.2019 16:22 Danes na Letališču Edvarda Rusjana Maribor poteka prevzem upravljanje letališča s strani državne DRI upravljanja investicij od Aerodromu Maribor v lasti kitajskega kapitala, ki mu je včeraj potekla najemna pogodba. Sicer je Javna agencija za civilno letalstvo RS danes po opravljenem fizičnem pregledu na Letališču Edvarda Rusjana Maribor izdala družbi DRI dovoljenje za poskusno obratovanje tega letališča. Ali bodo “padle” pritožbe, še ne vemo. Da se bo letališče lahko odprlo mora DRI pridobiti obratovalno dovoljenje, ki ga izdaja Agencije za civilno letalstvo (CAA). Javnosti je znana informacija, da je lahko ovira, da CAA izda ustrezno dovoljenje služnost dostopnih cest do letališča, ki so v lasti Aerodromu Maribor. Očitno nov dogovor ni bil dosežen z Aerodromom Maribor in se lahko pričakuje, da bo lastnik oporekal izdaji dovoljenja po pravni poti. Zato mora imeti CAA dobre argumente. Po poročanju SIOL.net Kitajci ostajajo lastniki dostopnih cest do letališča, medtem ko na DRI zagotavljajo, da je država uredila služnost, v Aerodromu Maribor trdijo, da dogovora ni bilo. V kolikor drži informacija, da DRI oz. država ni dosegla novega dogovora z Aerodromom Maribor, potem ta služnost na katero se sklicujejo na sklicujejo urejajo služnost Pogodba o služnosti št. 2430-16-100079 z dne 1. 3. 2016, Aneksa 1 št. 2430-16-100079 in Aneks 2 št. 2430-16-100079, ki oba nosita datum 14. 3. 2017 in jih je podpisal takratni minister za infrastrukturo Peter Gašperšič. Ti dokumenti so informacija javnega značaja, še več morajo biti vpisani v zemljiško knjigo, v njo pa je zavedena samo osnovna pogodba brez aneksov. Zato smo poslali vlogo za pridobitev teh dokumentov na Ministrstvo za infrastrukturo in CAA. Iz tega izhaja, da se lahko CAA o vprašanju služnosti dovoznih cest pri izdaji dovoljenja upira samo na navedene dokumente. Očitno pred CAA le ni tako lahka naloga, ker v javnosti kroži toliko informacij ravno v problematiki služnosti. Očitno nov dogovor ni bil dosežen z Aerodromom Maribor in se lahko pričakuje, da bo lastnik oporekal izdaji dovoljenja po pravni poti. Zato mora imeti CAA dobre argumente. V kolikor pa se izkaže, da služnost dejansko ni ustrezno urejena, lahko država poseže po razlastninjenju oz. razglasi javni interes. Vlada bi o tem morala odločati v kratkem. Ob vsem tem dogajanju na zaprtem letališču, se je tudi Računsko sodišče RS pred časom odločilo v pogledati v dokumentacijo o prenosu upravljanja letališča na DRI. Naloga Računskega sodišča so revizije pravilnosti in revizije smotrnosti poslovanja neposrednih in posrednih uporabnikov javnih sredstev. Zato verjetno gre pričakovati poleg ocene o pravilnosti tudi preverjanje smotrnosti oz. ekonomičnosti takšnega prenosa. Spomnimo, da je DRI prevzel 24 zaposlenih na Aerodromom Maribor. V javnosti se pojavljajo različne informacije, kakšne stroške je nase s tem prevzela država. Vsaj eno je z današnjim dnem znano in je informacija javnega značaja, ki smo jo zahtevali in to je za koliko se je povečala masa bruto plač DRI za letos oz. koliko znašajo stroški dela prezaposlenih na DRI. Za to informacijo smo zaprosili DRI. Seveda pa so tukaj še drugi stroški. Zato bo izračun ekonomičnosti oz. smotrnosti za javnost zanimiv, ker bomo izvedeli, ali so prihranili denar davkoplačevalcev s to odločitvijo ali pa bi bila bolj smotrna odločitev subvencija, ki jo je na nek način »izsiljeval« od države Aerodromom Maribor. Argument za upravičenost do subvencije naj bi bilo počasno sprejemanje Državnega prostorskega načrta, ki je bistveno odstopal od pisnih zagotovil takratnega državnega sekretarja Lebna, ki ga je podpisal 21. septembra 2017. V tej izjavi je kitajskim investitorjem zagotovil, da bo Državni prostorski načrt, ki bo omogočal podaljšanje letališke piste sprejet do konca marca 2018. Regija z zaskrbljenostjo spremlja, kdaj bo Mariborsko letališče odprto, regija ne samo, da pričakuje, da bo letališče zaprto le nekaj ur, koliko bo trajal pregled s strani CAA, temveč razvoj le tega, pri čem se država do sedaj ni ravno izkazala. Sicer pa je Javna agencija za civilno letalstvo RS danes po uspešno opravljenem fizičnem pregledu na Letališču Edvarda Rusjana Maribor izdala družbi DRI dovoljenje za poskusno obratovanje tega letališča. S tem so izpolnjeni pogoji za nadaljevanje izvajanja dejavnosti letališča, ki bo že v petek ponovno obratovalo, poročajo mediji. Dostop do letališča urejen, vprašanje služnosti še vedno odprto | Lokalec.si 24.07.2019 ob 14:04 [...] nemoteno obratuje, ob tem še vedno ostaja odprto vprašanje služnosti, o čemer smo že pisali TUKAJ. Kljub temu, da pred parkirišči ob vhodu na potniški terminal še stojita dve tabli z oznako [...].


source: fineweb

text: Črtomir Janša bo velik osvajalec! - četrtek, 25. avgust 2011 - Številni 'poznavalci' že ugibajo, kakšen fantek bo Črtomir Janša, trenutno verjetno medijsko najbolj oblegan dojenček v Sloveniji. Angelca Likovič, katere učenec je bil Janez Janša v osnovni šoli, je prepričana, da bo Črtomir še velik osvajalec. Tudi Janez je bil namreč menda izjemno prikupen fantek, z močnimi gostimi temnimi skodranimi lasmi, vanj pa so bile zaljubljene vse sošolke. (vir: Nova) - Tudi Natalija Verboten na shodu za Janšo Več - Urška Bačovnik meni, da si Janez ne zasluži milosti Več - Janez Janša in Urška Bačovnik Janša - nežnosti v sodni dvorani Več - Urška Bačovnik - otrokom povedala, da je oče odsoten zaradi službenih obveznosti Več - Kaj se zgodi, ko se srečata La Toya in Angelca Likovič? Tu je video! Več - :) pravi:25.8.11 ob 10.41 A tudi Angelca je morala svoj piskrček pristavit k tej zgodbi? Pa naj dajo že mir temu otroku in naj pridno lula in kaka v plenice, gleda telebajske, za ostalo bo pa še čas. :) - nn pravi:25.8.11 ob 11.19 ja res škodoželjni slovenčki???? kaj je otrok kriv od koga je???'' - sally pravi:25.8.11 ob 16.33 a da ja? Jaz pa se slišala ravno obratno verzijo. Poznam človeka, ki je bil Janšin sošolec in je povedal da ga nihče ni maral saj je bil zmeraj hinavski, nikoli se ni "potegnil" za sošolcem, držal se je zase in ničesar z nikomer delil, pa naj bo to domača naloga ali kaj drugega. Saj ne da so to pomembne stvari, so pa zametki značaja, ki ga ima JJ danes. Urška pa seveda noro zaljubljena vanj, kar sploh nima zveze z njegovim položajem in denarjem. Verjetno je tako zelo "hot", da se mu ni mogla upreti...Če verjameš v palčke:-) - 1234mm pravi:25.8.11 ob 19.17 Fant bo lep kot ata, pameten kot mamica, svetovljanski kot Angelca! Čez življenje se bo prebijal podobno kot Kalimero - to je krivica zares, nihče me ne razume ker sem tako majhen!:-):-):-)!!! - SILVIJA pravi:26.8.11 ob 14.58 Sally, kaj si ti slišala je tvoj problem, kaj vse jaz slišim od sošolcev itd.... Pa me boli uho za to, pustie človeka in njegovega sina namiru , butale bukave.... SVJ PRAG POMETITE..... - 008 pravi:29.8.11 ob 12.10 Če bi Kresalka rodila fantka, bi mu morala dati ime ČRTOMIR - (črtica kokaina v nos) - zvezda pravi:25.11.11 ob 09.44 Sally, motiš se, oz. tvoje informacije o JJ so napačne. JJ je bil kot sošolec prav fajn fant, sicer bolj tih, ampak prav prijeten fant, ker sem bila jaz bolj čveklja ni prišel do besede, znal je pa poslušati in pomagati, toliko o JJ, kar je pa res prava resnica iz prve roke. - Zala pravi:6.12.11 ob 23.05 Naj bo normalen in dobra oseba,da ga bodo ljudje pomnili po tem,ker očetovo lepoto mu nebi želela,ker je ni! Mama Urška pa je lepa mlada ženska ,ki izgleda poleg svojega moža kot lepotica in zver . Vseeno jim želim da uživajo in se imajo radi ! - Št. Ilj pravi:11.2.12 ob 18.55 je glavno mesto, vse drugo je podeželje in za posrat ! - napaka pravi:6.3.12 ob 06.36 vpiši komentar, ko ga vpišeš pa pravi: komentar ste že oddali ! Za posrat B A N D A - anča pravi:19.6.12 ob 19.52 Ta, Likovička je itak stara,nesramna, avšasta kura. Sploh ne vem zakaj se obremenjujete z njenimi besedami. Zame nimajo nobenega pomena, ker še nič pametnega ni povedala.


source: wikipedia

text: 2050. je šesto desetletje v 21. stoletju med letoma 2050 in 2059. D-02050.


text: Pozivna številka Latina (Formia, Fondi) (pozivni broj / področna koda / območna koda) Mesto ali regija: Latina (Formia, Fondi) Območna koda / pozivna številka mesta Latina (Formia, Fondi) je 0771. Pri izmišljeni telefonski številki 4937984 in pozivni številki / območni kodi 0771, morate vnesti številko 0771 4937984. In Latina (Formia, Fondi) se nahaja v Italija. Predpona v obliki pozivne številke / območne kode telefonsko številko naročnika dodeli določeni lokaciji. Poleg pozivne številke / območne kode obstajajo tudi druge vrste predpon: mednarodne klicne kode, predpone ponudnikov mobilnih storitev in predpone za različne storitve. Te se v različne namene združijo. Pri klicih iz ene države v drugo, v primerih, kjer prejemnik klica uporablja fiksno omrežje, se predpona države združi z pozivno številko / območno kodo in številko naročnika. Pri izmišljeni telefonski številki 4937984, pozivni številki / območni kodi 0771 (Latina (Formia, Fondi)) in Mednarodna klicna koda 0039, morate vnesti številko 0039 0771 4937984. V primeru klica na mobilno napravo, se pozivna številka / območna koda združi s predpono ponudnika mobilnih storitev in številko naročnika. Pri klicih naročniku v isti državi ni potrebno vnesti klicne kode. V primeru klicev znotraj države z enega fiksnega omrežja v drugega, v večini držav prav tako ni potrebno vnesti klicne kode, če imata oba naročnika enako pozivno številko / območno kodo. Posebej v državah, kjer lahko naročniki obdržijo telefonsko številko tudi potem, ko se preselijo na drugo lokacijo ali v drugo mesto, je potrebno seveda vnesti pozivno številko / območno kodo – v tem primeru 0771. Če ste zunaj Italija in želite poklicati osebo v Latina (Formia, Fondi), poleg področne kode potrebujete tudi Mednarodna klicna koda, ki jo želite poklicati. Mednarodna klicna koda za Italija je +39 (0039), zato, če ste v Slovenija in želite poklicati osebo v Latina (Formia, Fondi), morate pred telefonsko številko te osebe vtipkati številko +39 0771. Pri izmišljeni telefonski številki 4937984, pozivni številki / območni kodi 0771 (Latina (Formia, Fondi)) in Mednarodna klicna koda 0039, morate vnesti številko 0039 0771 4937984.


text: Kaj pomeni, če podpora za različico sistema Windows, ki jo uporabljam, ni več na voljo? Za nepodprto različico sistema Windows ne bo več mogoče dobivati posodobitev programske opreme iz storitve Windows Update. Sem uvrščamo varnostne posodobitve, ki ščitijo vaš računalnik pred škodljivimi virusi, vohunsko programsko opremo in drugo zlonamerno programsko opremo, ki vam lahko ukrade osebne podatke. Windows Update namesti najnovejše posodobitve programske opreme ter tako izboljša zanesljivost sistema Windows (nove gonilnike strojne opreme in še mnogo več). Pomembno je, da namestite najnovejše servisne pakete za Windows. Prenesete in namestite jih lahko s storitvijo Windows Update. Končni datumi podpore V tem razdelku boste našli datume, ko bo ukinjena podpora za računalnike z nameščenimi sistemi Windows XP in Windows Vista brez najnovejših servisnih paketov: - Podpora za Windows XP bo ukinjena 8. aprila 2014. - Podpora za Windows Vista s servisnim paketom SP1 se je končala 12. julija 2011. Če želite še naprej dobivati podporo, poskrbite, da ste namestili Windows Vista s servisnim paketom SP2. - Podpora za Windows Vista brez servisnih paketov se je končala 13. aprila 2010. Če želite še naprej dobivati podporo, poskrbite, da ste namestili Windows Vista s servisnim paketom SP2. - Podpora za Windows XP s servisnim paketom SP2 se je končala 13. julija 2010. Če želite še naprej dobivati podporo, poskrbite, da ste namestili Windows XP s servisnim paketom SP3. Če želite več informacij, glejte Naučite se namestiti servisni paket SP3 za Windows XP. Opomba - Za Windows XP servisni paket SP3 s 64-bitno različico ni na voljo. Če imate nameščeno 64-bitno različico sistema Windows XP s servisnim paketom SP2, imate najnovejši servisni paket in boste še naprej upravičeni do podpore ter prejemali posodobitve vse do 8. aprila 2014. Če želite izvedeti, katero različico imate nameščeno, glejte Katero različico sistema Windows imam nameščeno (32-bitno ali 64-bitno)? Če želite preveriti, ali imate nameščen najnovejši servisni paket, glejte Središče za servisni paket. Več informacij najdete tukaj: Konec podpore za sistem Windows XP. Windows bo še naprej deloval Tudi če imate nepodprto različico sistema Windows XP ali Windows Vista brez servisnih paketov, bo Windows še naprej deloval nemoteno. Več podrobnosti pravilnika o podpori najdete tukaj: Pravilnik o življenjskem ciklu za Microsoftovo podporo – pogosta vprašanja.


text: 1862 (MDCCCLXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 22. september - Otto von Bismarck postane pruski kancler. Rojstva 23. januar - David Hilbert, nemški matematik († 1943) 15. maj - Arthur Schnitzler, avstrijski pisatelj, zdravnik († 1931) 29. avgust - Maurice Maeterlinck, belgijski pesnik, dramatik († 1949) 20. november - Edvard Westermarck, finski sociolog († 1939) Smrti 3. februar - Jean-Baptiste Biot, francoski fizik, astronom, matematik (* 1774) 6. maj - Henry David Thoreau, ameriški pisatelj, filozof (* 1817) 24. september - Anton Martin Slomšek, škof in narodni buditelj (*1800)


text: Divaška jama leži tik ob cesti Divača Lokev in je od Divače oddaljena približno en kilometer. Leta 1884 jo je odkril Gregor Žiberna, imenovan Tentava, že tri leta zatem so jo uredili za turistični obisk. Tentava se je prvi spustil še v številne jame, med njimi tudi v 180 m globoko vhodno brezno Kačne jame, ki leži nedaleč stran od Divaške jame in vodi do podzemnega toka Reke. S tem se je proslavil kot veliki raziskovalec kraškega podzemlja ob koncu 19. stoletja. Jama je eden najstarejših ohranjenih rovov reke Reke, ki danes nedaleč stran ponika v znamenite Škocjanske jame. Ogled Divaške jame je zanimiv, saj je z množico udornih dolin in brezen v okolici Divače del nekdaj aktivnega jamskega sistema, ki ga je na tem območju oblikovala Reka. Je izvrstna priložnost za spoznavanje in razumevanje razvoja kraških pojavov na Divaškem krasu. Skozi dolgo geološko zgodovino se je skoraj v celotnem rovu odložilo veliko sige, ki z zanimivimi tvorbami krasi njeno notranjost. Že v preteklosti so Divaško jamo obiskovale znane osebnosti. Med njimi velja izpostaviti prestolonaslednika princa Rudolfa, po katerem se je nekaj časa tudi imenovala, in slovitega psihoanalitika Sigmunda Freuda. Slednjega je zlasti pritegnila osebnost vodnika Gregorja Žiberne, v katerem je videl propadlega genija. Ker ni osvetljena, vas med stalagmite, sigaste kope, ciprese, zavese in sveče v soju baterijskih svetilk popeljejo izkušeni jamarji.Priporočamo vam planinsko obutev. Dostop do jame: Sledimo tablam ob cesti Divača–Lokev. Obiščete jo lahko tudi tisti, ki v Divačo prispete z vlakom. S tamkajšnje železniške postaje pridemo do Divaške jame po učni poti Risnik skozi kraški gozd in mimo velikih udornih dolin. Jamo je mogoče obiskati tudi izven urnika po predhodni najavi. Posebnost ponudbe: Največje bogastvo jame je Zakladnica z belo-rdečimi zavesami, helektitnimi izrastki in velikimi kristali. Jamarsko društvo Gregor Žiberna Divača p.p. 12 6215 Divača Telefon : 031 522 785 Telefon 2 : 041 498 103 E-pošta : Spletna stran : www.divaska-jama.info GPS Northing (N) : 45,6751 GPS Easting (E) : 13,9505


text: 1833 (MDCCCXXXIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Jožef Košič izda madžarsko-slovensko (prekmursko) slovnico Krátki návuk vogrszkoga jezika za zacsetníke. Začne in konča se Karlistična vojna v Španiji. Rojstva 12. januar - Eugen Karl Dühring, nemški filozof, ekonomist, socialist, kritik marksizma († 1921) 19. februar - Élie Ducommun, švicarski mirovnik, novinar, nobelovec († 1906) 7. maj - Johannes Brahms, nemški skladatelj († 1897) 13. junij - Anton Mežnarc, slovenski nabožni pisatelj in prevajalec († 1900) 11. avgust - Robert Green Ingersoll, ameriški politik in govornik († 1899) 20. september - Ernesto Teodoro Moneta, italijanski novinar, nobelovec, mirovnik († 1918) 19. november - Wilhelm Dilthey, nemški zgodovinar, sociolog, literarni teoretik in filozof († 1911) Smrti 10. januar - Adrien-Marie Legendre, francoski matematik (* 1752) 22. april - Richard Trevithick, britanski izumitelj in rudarski inženir (* 1771) 10. september – Štefan Sijarto, slovenski pisatelj in pesnik na Madžarskem (* 1765) 27. september - Ram Mohan Roy, indijski (bengalski) hindujski družbeni reformator in ustanovitelj gibanja Brahmo Samadž (* 1772)


Zemlja je glavna prednost v vsaki družbi. Dobro počutje ljudi in držav je odvisno od njegove učinkovite in učinkovite uporabe. Pri tem ima pomembno vlogo zakup zemljišča in pravilna uporaba lastninske pravice. Zemljišča in zemljišča Koncept "zemlje" je običajen. Pogosto se uporablja za označevanje določenega zemljišča. To območje je priznano kot del zemeljske površine, ki ima določene meje. Nahaja se na določenem območju. Za vsako takšno spletno mesto ima lahko določen predmet, povezan z njim, določene pravice. Zlasti lastnik tega zemljišča razširi svoje lastništvo na tla na površini, trajnice in gozdove, pa tudi na vodna telesa, ki se nahajajo tam, del prostora nad in pod lokacijo. Koncept najema zemljišč je podoben konceptu pravice do najema zemljišča. Slednji se najpogosteje omenja v uradnih gradivih. Glavne sestavine razmerja takega najema so lastnik zemljišča, ki ga prenese v najem, in najemnik, ki ga prevzame v začasni uporabi. Obe stranki skleneta pogodbo, ki odraža bistvene pogoje najema. Pomembno je upoštevati, da mora biti pogodba o zakupu zemljišča poleg pisnega sklepa registrirana pri državnem organu za vprašanja zemljiških virov. Zato je priporočljivo navesti rok od trenutka državne registracije pogodbe, tj. pravno veljavo. Ustni dogovori o začasni rabi zemljišč nimajo nobene sile. Znesek najemnine mora biti dogovorjen z navedbo njegove posebne velikosti, vrstnega reda indeksacije. Prav tako je pomembno, da se dogovorimo o obliki, časovnem razporedu, postopku plačevanja. Nujno je treba zagotoviti možnost in postopek za revizijo višine najemnine, vrste in višine sankcij za neplačevanje ali pravočasnega plačila tega plačila. Rok, za katerega se sklene najemna pogodba, mora biti naveden v letih, mesecih in dnevih. Pri določanju namena začasne uporabe zemljišča, prenesenega za najem, je treba opisati njegovo velikost, lokacijo, posebno olajšanje, pogoje njegovega delovanja. Navedeni so lahko pogoji za njegovo vzdrževanje v ustreznem stanju v skladu s posebnim namenom. To je neposredno povezano s pogoji, postopkom in pogoji prenosa na najemnika in vrnitvijo zemljišča lastniku. Zemljišče, preneseno za začasno uporabo na najemnika, ima lahko različne obremenitve zaradi njegove uporabe. S tem je povezana tudi možnost uporabe zemljišča kot predmeta zastave in dajanje pravice do najema kot delniškega kapitala. Pogodbene stranke morajo določiti stranko, ki nosi tveganje poškodbe ali uničenja lokacije. Lastništvo in njegove glavne teme Lastništvo zemljišča pomeni možnost neoviranega lastništva, uporabe in odstranjevanja zemljišč. Osnova takšne pravice so ustave držav in zakonodajni akti o zemljiških vprašanjih. Lastniki zemljišč so praviloma državni in občinski organi, pravne osebe in državljani. Država je ponavadi lastnica vseh zemljišč, razen tistih, ki pripadajo občinski in zasebni lastnini. Neposredno izvajanje državnega lastništva se izvaja preko organov, pristojnih za zemljiške vire. Država lahko prenese svojo zemljo na druge uporabnike zemljišč. Vendar lahko zakonodaja določi seznam zemljišč v lasti države, teritorialne skupnosti, ki jih ni mogoče prenesti na druge subjekte. Gre predvsem za območja, povezana s strateškimi lokacijami, obrambo, rezervami, kulturno-zgodovinsko dediščino in drugimi predmeti izjemnega pomena. Glavna razlika med najemom zemljišča in nepremičninami je razlika med lastnikom in najemnikom. Prvi ima celotno triado njihovih pravic . Ima pravico do lastništva zemlje, tj. ima vse pravne podlage, da jo v celoti poseduje. Ima pravico do uporabe, tj. iz nje izvlečemo materialno in iracionalno korist. Tretji znak lastninske pravice je pravica do razpolaganja z njo, tj. lastnik ga lahko proda ali zamenja, prenese kot zastavo, poveča ali zmanjša njegovo velikost itd. Lastništvo zemljišča je zavarovano z ustreznimi dokumenti in registrirano pri državnih organih. Ni časovne omejitve. V nasprotju z lastnikom ima najemnik zemljišča samo eno pravico - da ga začasno uporabi za namene, določene z najemno pogodbo. Takšna pogodba določa različne pogoje za tako uporabo. Ob koncu pogodbe se zemljišče vrne lastniku.


text: Je koronakriza pripomogla k kriminalnim dejanjem zoper življenje in telo? | Ptujinfo.com Ptujinfo 8. Marec 2021 06:58 v Slovenija V prejšnjem letu so bila v porastu mnoga kriminalna dejanja, začenši s prikazovanjem, izdelavo, posestjo in posredovanjem pornografskega gradiva, grožnjami in spolnim nasiljem. V letu 2020 je Policijska uprava Maribor obravnavala 7582 kaznivih dejanj, kar predstavlja porast od leta 2019 za 5,2 odstotka. Preiskali so 3846 kriminalnih dejanj, kar predstavlja več kot polovico vseh kriminalnih dejanj in hkrati delež, ki je identičen trendu v zadnjih desetih letih. V upadu: tatvine in pa tudi preiskanost tatvin Število obravnavanih kriminalnih dejanj splošne kriminalitete je v primerjavi z desetletnim obdobjem v upadu. Obravnavanih je bilo 6808 kriminalnih dejanj, med njimi pa največ kaznivih dejanj premoženjske kriminalitete, in sicer tatvin in velikih tatvin. Kljub temu na policiji opažajo, da je preiskanost tatvin le 14,8 odstotna, kar pomeni nadaljevanje trenda padanja njihove preiskanosti. Glede obravnavanih ropov se nadaljuje trend upadanja za približno 30 odstotkov, njihova preiskanost pa je nižja za okoli deset odstotkov. Tudi obravnava roparskih tatvin je v rahlem upadu, njihova preiskanost pa je 90-odstotna, kar na ravni petletnega obdobja predstavlja med 15- do 20-odstotno boljšo preiskanost. Izjema je leto 2018, ko je bila 100-odstotna. Lani so obravnavali 65 primerov iskanih vozil, od tega 36 osebnih avtomobilov, dve priklopni vozili, šest tovornih vozil, tri motorna kolesa in tri traktorje, kar v primerljivem petletnem obdobju, v primeru iskanih osebnih avtomobilov in tovornih vozil pomeni porast obravnavanih kriminalnih dejanj. V upadu kriminalnih dejanj so poleg tatvin še kriminalna dejanja neupravičene proizvodnje in prometa s prepovedanimi drogami, nedovoljenimi snovmi v športu in kriminalni prestopniki, ki bi povzročili drugemu lahke telesne poškodbe ali poškodovali tuje stvari. Na področju kriminalnih dejanj zoper življenje in telo je bilo obravnavanih pet umorov in trije uboji. Število obravnavanih umorov in ubojev, je z izjemo v letu 2019, ko so obravnavali skupno tri kazniva dejanja, primerljivo s prejšnjim, petletnim obdobjem, pojasnjujejo na Policijski upravi Maribor. Vsa tovrstna kriminalna dejanja so bila preiskana. Obravnavanih je bilo 23 hudih telesnih poškodb in 253 lahkih telesnih poškodb. Njihovo število ne odstopa od primerljivega petletnega obdobja. Med motivi pri najhujših kriminalnih zoper življenje in telo so v ospredju ljubosumje, sovraštvo in maščevanje. Spolne zlorabe slabše preiskave, to je razlog Obravnavanih je bilo 69 kriminalnih dejanj zoper spolno nedotakljivost, kar predstavlja manjši porast. Spolni napadi na osebo, mlajšo od 15 let, so bili preiskani v 92 odstotkih, prikazovanje, izdelava, posest in posredovanje pornografskega gradiva, pri katerih so bili žrtve otroci ali mladoletniki, pa v 67 odstotkih, kar predstavlja za 27,7 odstotka manjšo preiskanost. Ta je posledica konstantnega naraščanja teh kriminalnih dejanj po spletu oziroma socialnem medmrežju, tudi z mednarodno razsežnostjo, kar vpliva na zahtevnost in trajanje tovrstnih preiskav na eni strani ter omejitev s področja zakonodaje, glede hrambe elektronskih podatkov na drugi. Obravnavanih je bilo dvanajst spolnih napadov na osebo, mlajšo od 15 let, in 33 kriminalnih dejanj prikazovanja, izdelave, posesti in posredovanja pornografskega gradiva. Več kriminalnih dejanj, ki se dogajajo za štirimi steni domov Kriminalnih dejanj zoper zakonsko zvezo, družino in otroke je bilo 519, kar po podatkih mariborskih policistov v primerljivem petletnem obdobju predstavlja manjši porast. Obravnavali so kriminalna dejanja, kot so odvzem mladoletne osebe, nasilje v družini, zanemarjanja mladoletnih oseb in surovo ravnanje. Mladoletniki ne povzročajo težav Delež mladoletniške kriminalitete v celotno obravnavani kriminaliteti je znašal le 1,8 odstotka, podobno kot v desetletnem obdobju. Mladoletniki so bili osumljeni storitve 138 kriminalnih dejanj, kar v desetletnem obdobju predstavlja zaporedni upad.


Mesto uporabe: grlo, dihala, usta, sluznica


Jasnič ima sicer sina Blaža, ki se prav tako kot oče smuka po najvišjih položajih. Leta 2016 je odletel z mesta glavnega direktorja družbe SIJ Acroni Jesenice – v tem podjetju je preživel kar 24 let, direktor pa je postal šele januarja 2014. Seveda ga je ogret direktorski stolček čakal že drugje – v SIJ Elektrode Jesenice, od koder pa je odšel že leto pozneje – podjetje naj bi zapustil iz “osebnih razlogov” ... Medtem pa Ljubo Jasnić ostaja “zvest” Smučarski zvezi Slovenije še naprej – letošnjega januarja je bil namreč izvoljen še za en štiriletni mandat – ob izteku, leta 2022, bo Jasnić star že 75 let ... In ob tem njegove besede ob zamenjavi Janusa, da je potreben nov veter, zvenijo prav sarkastično ...


text: 1755 (MDCCLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki Rojstva 22. julij - Gaspard de Prony, francoski matematik, inženir († 1839) - Kaiho Seirjo - japonski konfucijanski sociolog in ekonomist († 1817) 4. december - Franc Kavčič, slovenski slikar († 1828) Smrti 10. februar - Montesquieu, francoski filozof (* 1689)


[VIDEO] Poglejte, kako 30 japonskih sršenov v nekaj minutah pomori 30.000 čebel


text: MetaKocka zagotavlja enostavno izdajanje računov, avansnih računov z upoštevanjem obrnjene davčne obveznosti po 76.členu. Najprej kratko pojasnilo uporabe obrnjene davčne obveznosti po 76.členu ZDDV -1 Pri uporabi mehanizma obrnjene davčne obveznosti je kupec blaga tisti, ki mora obračunati in plačati DDV. Dobavitelj od opravljene dobave ne obračuna DDV, na računu pa mora navesti 76.a člen ZDDV-1, da je dobava blaga ali opravljena storitev predmet obrnjene davčne obveznosti. Pravilo obrnjene davčne obveznosti se uporablja za: - določene storitve v gradbenem sektorju; - storitve najemanja osebja v zvezi z opravljanjem storitev v gradbenem sektorju; - dobave zemljišč in zgradb, za katere je dobavitelj uporabil obdavčitev v skladu s 45. členom ZDDV-1; - dobave odpadkov, ostankov in rabljenega materiala ter storitev iz Priloge III a ZDDV-1. Kako poteka izdaja računa? Dobavitelj mora na računu izkazati vse podatke, ki so v skladu z 82. členom ZDDV-1 obvezni ter označiti, da gre za dobavo, pri kateri se uporabi mehanizem obrnjene davčne obveznosti. Razviden mora biti tudi podatek o davčni osnovi po posamezni davčni stopnji in znesek DDV, ki pa ni vključen v skupni znesek obračunanega DDV, temveč je izkazan kot znesek DDV, dolgovan na podlagi obrnjene davčne obveznosti. Na računu je treba navesti tudi veljavno določbo 76.a člena ZDDV-1, po kateri je dobava blaga ali storitev predmet obrnjene davčne obveznosti. Kako je s predplačili? V skladu z novim 36. c členom pravilnika, mora davčni zavezanec, ki je plačnik DDV na podlagi 76. a člena ZDDV-1, obračunati DDV tudi od danih predplačil. Nekaj dodatnih pojasnil: Kako DDV obračuna gradbeno podjetje na izdanem računu, ko ga izstavi za gradbena dela, opravljena fizični osebi v Sloveniji? Če je fizična oseba, kateri je opravljena storitev, končni potrošnik, torej ni davčni zavezanec, identificiran za namene DDV v Sloveniji, se mehanizem obrnjene davčne obveznosti v skladu s 76.a členom ZDDV-1 ne uporabi. Gradbeno podjetje obračuna na izdanem računuDDV po stopnji, ki je predpisana za določeno gradbeno storitev. Po kateri stopnji DDV obračuna gradbeno podjetje na izdanem računu, če fizični osebi v Sloveniji proda zgolj blago kot npr. vrata? Če gradbeno podjetje fizični osebi oz tudi davčnemu zavezancu, identificiranemu za namene DDV zgolj proda vrata, to ni gradbena storitev, temveč dobava blaga (vrat) in zato obračuna na izdanem računu DDV po splošni, 20-odstotni stopnji.


- situacijo v merilu 1:500 z vrisanimi objekti ter vsemi komunalnimi napravami in objekti, ki se ali se bodo nahajali na lokaciji,


text: Invisible Slavs >> Vsebina Ali je ob tem notranji pogled v življenje za pisne vire nevidnih ljudi sploh mogoč? Res se ne moremo preprosto prestaviti v minuli čas, da bi si ogledali, kako je bilo. Lahko pa se postavimo v isti prostor (isti vsaj v koordinatnem smislu) in poiščemo vse preostanke nekdanjega življenja, ki so se zapisali v jezik, imena, ljudsko izročilo, oblikovanje in urejanje prostora, različne materialne ostanke, celo v mnogo mlajše pisne vire kot svojevrstna wirkungsgeschichte (tu v smislu zapisa mlajše posledice starejšega fenomena). Najmanj, kar lahko z vsem tem dosežemo, je vloga pasivnega opazovalca. Zato skuša ta knjiga s souporabo različnih vrst virov (pisnih, arheoloških, etnoloških, filoloških, historično-geografskih) pokazati, da naloga, ujeti notranji pogled, morda ni povsem neuresničljiva. Podoba zgodnjesrednjeveške blejske družbe, ki se na ta način oblikuje, je slika gospodarsko in upravno-politično povezane celote. Ali so jo tedaj v resnici imenovali župa Bled, nam pisni viri sicer ne povedo, vsaj verjetno pa je. Srednjeveški pisci govorijo o Slovanih kot ljudeh pretežno enakega jezika, prava in običajev. Kot osnovne politične gradnike slovanskega sveta lahko predpostavljamo posamezne župe, ki so bile podobno strukturirane, s sorodnim jezikom, pravom, običaji in rituali, kar je predpogoj za vtis celote, ki so ga imeli vsi, ki so Slovane opisovali. Morda je ustrezna matematična prispodoba, ki enači župe z nekakimi fraktali, saj na ravni vsake župe najdemo tisto, kar lahko sicer opazujemo tudi na ravni grupacij posamičnih žup v večje teritorialne skupine. V takem fraktalnem smislu je vsaka župa resnični pars pro toto celote. Domišljati si, da s poznavanjem ene župe poznamo vse, je že samo zaradi različnih geografskih okolij seveda hudo pretiravanje, gotovo pa ni preveč predrzna misel, da smo s tem vendarle pomembno napredovali tudi v razumevanju celote. 2013, (Opera Instituti Archaeologici Sloveniae, 28), 200 str., 92 načrtov, zemljevidov, grafov in skic, 20 x 29 cm, trda vezava, ISBN 978-961-254-440-9.


Krepitev občutka pravičnosti? | MLADINA.si Krepitev občutka pravičnosti? Cerarjeva vlada je navdušila, ko se je odrekla uklonilnemu zaporu. Zdi se, da ga zdaj ponovno uvaja, pod drugim imenom. Novi blok centralnega zapora na Dobu, kjer zaporno kazen prestajajo obsojeni na večletne zaporne kazni Sredi julija je minister za pravosodje Goran Klemenčič potrdil, da uklonilnega zapora ne nameravajo ponovno uvesti, čeprav je ustavno sodišče to možnost dopustilo. A je hkrati dodal, da je sprememba zakona o prekrških v zelo zgodnji fazi in da je »trenutno o obstoju ali neobstoju političnega konsenza za odpravo uklonilnega zapora preuranjeno govoriti«. Svarila nismo vzeli dovolj resno, dopolnjeni predlog sprememb zakona o prekrških predvideva uvedbo »nadomestnega« zapora. Je res bistveno, kako ga imenujemo? Ni zapor pač zapor? Predlog sprememb zakona o prekrških je najprej predvideval odpravo uklonilnega zapora, ki ga je razveljavilo ustavno sodišče, čeprav so ustavni sodniki presenetljivo dejali, da je zaporna kazen za prekršek po njihovem dopustna, če je zakonsko dobro urejena. Potem pa so med strokovnim usklajevanjem na ministrstvu za pravosodje zakonski predlog dopolnili ... Tako imenovano »polovičko«, ki smo jo poznali doslej, spreminjajo v »tretjinko«, to pomeni, da imajo storilci prekrškov možnost poravnati kazen, če v osmih dneh plačajo zgolj tretjino dosojene globe. V naslednjih osmih dneh lahko poravnajo kazen, če plačajo dve tretjini dosojenega zneska. Šele če storilec prekrška ne poravna niti celotnega zneska kazni, sledi izvršba. A humanost in razumevanje za gmotni položaj storilcev, ki jim grozijo relativno najvišje kazni v Evropi, se tu ne nehata. Neplačano in tudi neizterljivo kazen bi lahko storilec prekrška »odplačal« z delom v splošno korist. Potem pa, v nasprotju z vsem zapisanim in v nasprotju z napovedmi o odpravi zapora kot sankcije za prekrške, sledijo določbe o novem, nadomestnem zaporu. Z zaporom bo resda (v nasprotju z uklonilnim zaporom, ki ni vplival na obveznost plačila kazni) denarno kazen mogoče »odplačati«, a še vedno gre za najvišjo kazensko sankcijo, ki se bo izrekala za prekršek. Torej za ukrep, ki je nesorazmeren s težo prepovedanega ravnanja. Zapor se izreka za najhujša kazniva dejanja, pa še to redko, saj se večinoma nadomešča z izrekom pogojne zaporne kazni. Poleg tega bo nadomestni zapor lahko trajal kar tri mesece, to je precej dlje kot uklonilni zapor, ki je bil omejen na največ mesec dni. Novi kaznovalni sistem na področju prekrškov naj bi prinesel veliko razumevanja za male kršitelje in ničelno toleranco za večkratne povratnike. S tem pa krepitev občutka pravičnosti. V čem, razen v poimenovanju, je bistvena razlika med uklonilnim in nadomestnim zaporom? »Predlagana rešitev nadomestnega zapora ni v ničemer podobna institutu uklonilnega zapora, ki ni pomenil načina ’odplačila globe’, temveč je bil namenjen lomljenju volje storilcev, ki jim globa po prestanem zaporu ni ugasnila,« pojasnjujejo na ministrstvu za pravosodje in dodajajo, da bo nadomestni zapor sankcija, ki »ne bo podvržena sistemskemu avtomatizmu, temveč bo predstavljala izjemen ukrep, ki ga bo moralo izreči pristojno sodišče«. Poleg tega se bo lahko izrekal zgolj za večkratne kršitelje, in še to po tem, ko kršitelj ne bo izkoristil nobene druge možnosti, da poravna dolg do države. »Uvaja sistem, ki bo na eni strani dosledno sankcioniral povratnike in tiste, ki so sistem lahko izigravali, ter s tem krepil občutek pravičnosti«, hkrati pa bo ob omenjenih zakonskih omejitvah »razširil možnosti odplačila globe tako skozi t. i. tretjine kot tudi skozi družbeno koristno delo«, pojasnjujejo in opozarjajo, da gre zgolj za prvi osnutek gradiva, ki je bil poslan v medresorsko usklajevanje in strokovno razpravo »in bo – predpostavljamo – pred predložitvijo na sejo vlade deležen sprememb in dopolnitev«. Toda dr. Dragan Petrovec z Inštituta za kriminologijo pri Pravni fakulteti pravi, da »nadomestni zapor ni nič drugega kot zapor, ki ga ne bi smelo biti za prekrške, če kaj damo na civilizirano kazensko pravo«. Po njegovem del krivde sicer nosi tudi ustavno sodišče, ki je sankcijo zapora za prekrške označilo za primerno, a dodaja, da »so se besede ministra Klemenčiča o tem, da razmišljanje o uklonilnem zaporu po odločitvi ustavnega sodišča zanj sploh ni več aktualno, pokazale za navadno slepilo«.


Tučepi Enosobni apartma S teraso - A-6806-c - Namestitev Makarska | Adriatic.hr Hrvaška Dalmacija Makarska Tučepi Apartmaji 6806 Apartmaji ob morju Tučepi (Makarska) - 6806 Objekt - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Dvorišče - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Parkirišče - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Najbližja plaža - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Najbližja plaža - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Najbližja plaža - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 4. Najbližja plaža - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 5. Najbližja plaža - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 4. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 5. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 6. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 7. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 8. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 9. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 10. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 11. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 12. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 13. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 14. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 15. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 16. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 17. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 18. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 19. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 20. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 21. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 22. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 23. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 24. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 25. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 26. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 27. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 28. Plaže v bližini - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 4. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 5. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 6. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 7. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 8. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 9. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 10. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 11. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 12. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 13. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 14. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 15. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 16. Tučepi - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Hiša 6806 v mestu Tučepi, Makarska - Srednja Dalmacija ima namestitvene enote tipa Apartma (4) in je oddaljena 130 m od morja. Najbližja plaža temu objektu je prodnata. Možna je delitev objekta z drugimi gosti, saj obstaja več apartmajev. Domačini v času vašega bivanja prav tako stanujejo v objektu. Dokler ste na dopustu, lahko komunicirate z zunanjim svetom preko interneta, ki je tu zagotovljen in vključen v ceno. Objekt ima dvorišče površine 80 m2. Poleg objekta se nahaja parkirišče, dostopnost je potrebno preveriti vnaprej. Peš se lahko pride do: Trgovina, Lekarna, Bankomat, Nočni klub, Center, Restavracija. Kilometer in več so od vas oddaljeni: Nujna medicinska pomoč. Načrt - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Načrt - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Načrt - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Dnevna soba - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Dnevna soba - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Dnevna soba - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Jedilnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Kuhinja - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Kuhinja - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Spalnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Spalnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Spalnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 4. Spalnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Kopalnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Kopalnica - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Hodnik - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Hodnik - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Terasa - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Terasa - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 3. Terasa - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 4. Terasa - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Terasa - pogled - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 2. Terasa - pogled - Apartma A-6806-c - Apartmaji Tučepi (Makarska) - 6806 Apartma A-6806-c (2+2) Položaj: I. nadstropje Površina: 34 m2 + 11 m2 (Terasa) Število ležišč: 2 + 2 Apartma A-6806-c Vhod deli z namestitveno enoto A-6806-d Izberite namestitveno enoto Apartma A-6806-a (4+1) Apartma A-6806-b (4+0) Apartma A-6806-c (2+2) Apartma A-6806-d (2+3) Eva Vajnerová , 03. september 2014 my sme boli veľmi spokojní. ubytovanie naozaj blízko pláže. je to trošku dokopca ale aspoň sme zapracovali na našich lýtkach. ubytovanie úplne postačujúce krásna terasa, všetko čisté bezproblémové. domáci na jednotku veľmi milí ústretoví, k dispozícii bola krásna záhrada na relax pri káve aj keď my vďaka našej terase sme ju ani nevyužili.plaže super miesto krásne. určite sa vrátime:) smo bili zelo zadovoljni. nastanitvena res blizu plaže. To je malo Petr Pipa ampak vsaj smo delali na naših telet. nastanitvena povsem zadostuje lepa terasa, vse čisto gladko. Domov voziti zelo lepo pozdravil, se je lep vrt, da se sprostite ob kavi, čeprav moji zaslugi naše terase ga imamo ali nevyužili.plaže super lep kraj. se bomo vrnili:) Lucia Vozarova , 06. julij 2014 Kusok od plaze, nadherna zahrada ponukajuca relax, mili domaci - vdaka, pacilo sa nam Nedaleč od plaže in krasen vrt prodaji sprostite, mili dom - hvala, všeč Apartmaji Tučepi (Makarska) - 13955


IZREDNO UGODNO 2.sobno stanovanje na Taboru


Novi vzorci poslovnih modelov | Oblikovanje poslovnih modelov Novi vzorci poslovnih modelov Domov > Trening inovativnosti v poslovnih modelih > Novi vzorci poslovnih modelov Prestavljeno zaradi logističnih razlogov. Novi datum in novo lokacijo bomo objavili kmalu. Prijava na trening bo možna kmalu. Do takrat vas vabimo, da se vpišete na listo Oblikovanje poslovnih modelov in bodite med prvimi obveščeni o dogodkih, ki jih pripravljamo: Prijava na listo >> ZAKAJ TRENING NOVIH VZORCEV V POSLOVNIH MODELIH? Trening za trajnostno rast vaše družbe, vašega podjetja ali za zagon vaše (nove ali stare) ideje Kaj so vrednosti, ki jih ponuja vaša družba? Kaj so problemi, ki jih rešujete? Kaj so rešitve, ki jih ponujate? Upoštevate intuicijo, dajete pozornost odnosom? Kako vključujete racionalnost, kako obravnavate stroške? Kaj so vaši viri, kakšne so aktivnosti, kdo so vaši partnerji? Poslovni modeli so danes zelo dinamični. Premaknili so se od več-desetletne naravnanosti na nivo nekaj let, morda mesecev, če pretiravamo – vsakdana. Negotovo družbeno-gospodarsko okolje se malodane spogleduje s spreminjanjem poslovnih modelov iz dneva v dan. Kaj vam torej zagotavlja trajnostno rast, napredek, kontinuiteto vašega posla? Na treningu inovativnosti v poslovnih modelih bomo oblikovali in predvsem iskali nove poslovne modele s pomočjo Kanvasa poslovnih modelov, ki ga danes uporablja že več kot 5.000.000 uporabnikov. Metodologija, ki bo v uporabi na treningu je bila predstavljena v knjigi »Business Model Generation«, ki je globalna uspešnica, prevedena v več kot 30 jezikov in je bila proglašena za poslovno knjigo leta 2011 v Nemčiji.


text: 1955 (MCMLV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki 28. januar - ameriški kongres avtorizira predsedniku Eisenhowerju uporabo sile za obrambo Tajvana pred Kitajsko. 4. februar - Iran, Irak, Pakistan, Turčija in Združeno kraljestvo podpišejo Bagdadski pakt o vojaškem sodelovanju. 10. februar - sile Kuomintanga se s pomočjo ameriške flote umaknejo na Tajvan. 5. april - Winston Churchill odstopi s položaja predsednika vlade Združenega kraljestva. 11. april - neuspešen poskus atentata na kitajskega voditelja Ču En Laja. 18. - 24. april - v indoneziji poteka Bandunška konferenca voditeljev azijskih in afriških držav. 5. maj - Zahodna Nemčija postane »popolnoma suverena« država. 14. maj - osem komunističnih držav, vključno s Sovjetsko zvezo, podpiše Varšavski pakt. 15. maj - podpisana je Avstrijska državna pogodba, s katero Avstrija ponovno pridobi suverenost (v veljavo stopi 27. julija). 25. maj - britanska alpinista Joe Brown in George Band kot prva človeka osvojita Kangčendzengo. 11. junij - v hudi nesreči na dirki 24 ur Le Mansa umre 83 gledalcev, več kot 100 je ranjenih. 18. julij - v Anaheimu (Kalifornija, ZDA) je odprt zabaviščni park Disneyland. 28. julij - v francoskem mestu Tours poteka prva konferenca govorcev interlingue. 25. avgust - zadnje sovjetske sile zapustijo Avstrijo. 27. avgust - v Londonu izide prva izdaja Guinnessove knjige rekordov. 21. september - konec vladavine Juana Peróna v Argentini. 20. oktober - Cardiff postane prestolnica Walesa. 26. oktober - Ngo Dinh Diem proglasi Vietnam za republiko, sebe pa za njenega predsednika. 29. oktober - v eksploziji sovjetske vojne ladje Novorosijsk v sevastopolskem pristanišču umre 608 mornarjev. 1. december - Rosa Parks je aretirana, ker ni hotela odstopiti sedeža na avtobusu belcu. Dogodek sproži bojkot avtobusnega prometa v kraju Montgomery, Alabama (ZDA), kar velja za začetek ameriškega gibanja za državljanske pravice. 8. december - Svet Evrope sprejme še danes veljavno evropsko zastavo s krogom 12 zlatih zvezd na modri podlagi. 14. december - Albanija, Avstrija, Bolgarija, Finska, Irska, Italija, Jordanija, Kambodža, Laos, Libija, Madžarska, Nepal, Portugalska, Romunija, Španija in Šri Lanka postanejo članice Organizacije združenih narodov. 31. december - General Motors postane prvo ameriško podjetje, ki je ustvarilo več kot milijardo ameriških dolarjev dobička v enem letu. Rojstva 6. januar - Rowan Atkinson, angleški filmski, gledališki in televizijski igralec 28. januar - Nicolas Sarkozy, francoski politik, predsednik Francije 12. januar - Johnny Clarke, jamajški pevec reggaeja, glasbenik 18. januar - Kevin Costner, ameriški filmski igralec, producent in režiser 2. februar - Leszek Engelking, poljski pisatelj 8. februar - John Grisham, ameriški pisatelj 24. februar Alain Prost, francoski dirkač Formule 1 Steve Jobs, ameriški računalnikar in poslovnež († 2011) 11. marec - Nina Hagen, nemška pevka 19. marec - Bruce Willis, ameriški filmski igralec 23. marec - Moses Eugene Malone, ameriški košarkar 15. april - Dodi Al Fajed, egipčanski poslovnež († 1997) 10. maj - Mark David Chapman, atentator Johna Lennona 8. junij - Sir Tim Berners-Lee, britanski računalnikar 15. junij - Jean-Marie Speich, francoski rimokatoliški duhovnik, apostolski nuncij v Sloveniji 27. junij - Peter Lovšin, slovenski glasbenik 30. junij - Egils Levits, latvijski politik in predsednik države 5. julij - Mia Couto, mozambiški pisatelj in biolog 8. julij - Jožef Horvat, slovenski politik in fizik 10. julij - Arne Hodalič, slovenski fotograf, popotnik, novinar, potapljač in jamar 7. avgust - Vladimir Sorokin, ruski pisatelj 29. avgust - Desa Muck, slovenska igralka, televizijska voditeljica, publicistka in pisateljica 31. avgust - Edwin Moses, ameriški atlet 7. september - Mira Furlan, ameriško-hrvaška igralka († 2021) 12. oktober - Ante Gotovina, hrvaški general 15. oktober - Tanya Roberts, ameriška igralka in producentka († 2021) 28. oktober - Bill Gates, ameriški programer, poslovnež 2. november - Peter Bossman, slovenski zdravnik in politik ganskega rodu 21. november - Cedric Bryan Maxwell, ameriški košarkar 22. november - Milan Bandič, hrvaški politik in župan Zagreba († 2021) 26. november - Jelko Kacin, slovenski politik 28. november - Igor Bavčar, slovenski politik 30. november - Billy Idol, angleški rock glasbenik 15. december - Vinko Gorenak, slovenski politik 23. december - Carol Ann Duffy, angleška pesnica 27. december - Brane Klavžar, slovenski harmonikar, skladatelj in besedilopisec Smrti 11. januar - Rodolfo Graziani, italijanski častnik in politik (* 1882) 6. februar - France Kotnik, slovenski etnolog, literarni zgodovinar in publicist (* 1882) 23. februar - Paul Claudel, francoski pesnik, diplomat (* 1868) 11. marec - Alexander Fleming, škotski biolog in farmakolog, nobelovec (* 1881) 2. april - France Kotnik, slovenski zdravnik ginekolog in porodničar (* 1900) 10. april - Teilhard de Chardin, francoski paleontolog, filozof (* 1881) 17. april - Albert Einstein, švicarsko-ameriški fizik in matematik, nobelovec (* 1879) 26. maj - Alberto Ascari, italijanski dirkač Formule 1 (* 1918) 12. julij - Ivan Albreht, slovenski pesnik, pisatelj (* 1893) 12. avgust - Thomas Mann, nemški pisatelj, nobelovec (* 1875) 30. september - James Dean, ameriški filmski igralec (* 1931) 18. oktober - José Ortega y Gasset, španski filozof in pisatelj (* 1883) 1. november - Dale Carnegie, ameriški pisatelj in motivacijski govornik (* 1888) 11. november - Josip Štolcer-Slavenski, hrvaški skladatelj (* 1896) 27. november - Arthur Honegger, švicarski skladatelj (* 1892) 8. december - Hermann Weyl, nemško-ameriški matematik (* 1885) Nobelove nagrade Fizika - Willis Eugene Lamb, Polykarp Kusch Kemija - Vincent du Vigneaud Fiziologija ali medicina - Axel Hugo Theodor Theorell Književnost - Halldór Kiljan Laxness Mir - ni bila podeljena


text: Minister za zdravje, gospod Gantar, kakšen bo vaš odziv?!? Dne 20. junija 2013 smo organizacije Eko krog, Društvo Focus, Greenpeace v Sloveniji ter Slovenska zveza za javno zdravje, okolje in tobačno kontrolo na ministrstvo za zdravje naslovili javni poziv. V njem zahtevamo, naj širšo javnost celovito seznani s tveganji, ki jih kurjenje premoga prinaša za zdravje ljudi in pozvali k pripravi načrta odprave teh tveganj. Rok, ki smo mu ga postavili, je 1. julij 2013. Da v pozivu nismo sami, pričata spodnji fotogaleriji. Na odziv ministrstva še čakamo. Premogovne elektrarne so med najhujšimi viri strupenih onesnaževalcev zraka tako v EU in Sloveniji kot globalno. Kisli plini, saje in prašne emisije iz premoga so največji industrijski viri mikroskopskega onesnaženja s prašnimi delci, ki se usidrajo globoko v pljuča in krvni obtok. To onesnaženje škoduje zdravju dojenčkov, otrok in odraslih, povzroča srčne napade, raka pljuč, povečuje pa tudi pogostost astmatičnih napadov ter drugih dihalnih problemov. Najpogostejša bolezenska stanja, povezana z onesnaženjem na račun sežiganja lignita in premoga, lahko uvrstimo v tri skupine: (1) respiratorna obolenja, kot so astma, kronična obstrukcijska pljučna bolezen, pljučni rak ... (2) kardiovaskularna obolenja, kot so srčna aritmija, koronarna srčna bolezen, srčna insuficienca ... ter (3) nevrološka obolenja, kot so ishemična kap in zaostanek v razvoju


Vabljeni na DJ Tečaj! | LMIT Domov » Za mlade » Izobraževanje » Vabljeni na DJ Tečaj!... Vabljeni na DJ Tečaj! predstavitev in priklop DJ opreme, delo s CD playerji in različne tehnike miksanja, delo z mešalno mizo, delo z računalnikom in kontrolerjem osnove dela z efekti, teorija vrtenja glasbe, osnove mešanja (miksanja) skladb, programiranje večera, Največ pozornosti bomo posvetili učenju miksanja in sprotnemu odpravljanju napak. Obenem bomo tudi spoznali, kako lahko pravilna izbira glasbe vpliva na potek večera ali seta. Poseben poudarek bomo dali vrtenju popularne plesne glasbe. Udeležba na tečaju je omejena. Prijave zbirajo na kulturnicenterq@gmail.com ← Erasmus+: 2017 novo rekordno leto 8. februar, slovenski kulturni praznik →


text: 2539001021 Splošne navedbebarva: barve akacije, belamaterial: leseni materialPrednosti izdelkaposebnosti: individualno načrtovanjedobavljivo tudi v zrcalni postavitvi: daPodrobne informacijepovršina: melaminglobina za načrtovanje pribl.: 32 cmna voljo v različnih barvah: nekakovost lesa: imitacijaštevilo polic: 2vrsta polic: nastavljiveMaks. obremenljivost za tla pribl.: 20 kgdebelina materiala pribl.: 16 mmmožnost zaklepanja: neimitacija: iverna ploščavrsta vrat: klasična vrata na tečajihštevilo vrat: 1izbira ročajev: nevrsta ročajev: ročaj v obliki lokaVrsta mereširina/višina/globina: 60/89/32 cmTehnične podrobnostipotrebno je pritrjevanje na steno: dablažilci za vrata: neNapotki za strankenasvet za montažo: enostavno nasvet za prevoz: razstavljeno navodila za nego: mokro brisanje Kuhinjska zgornja omarica Venezia Akazia Ta kuhinjska zgornja omarica je del kuhinjskega programa Venezia. Približno 60/89/32 cm (Š/V/G) velika omarica s korpusom v beli barvi in vrati v imitaciji akacije, za katerimi se skrivata dve polici, vam nudi dodaten prostor za shranjevanje v vaši kuhinji. Ročaji v srebrni barvi omarici dajejo eleganten videz.


Nova usposabljanja v tujini za prijavitelje v program E+ MVA :: Dogodki, prireditve, napovednik NVO Nova usposabljanja v tujini za prijavitelje v program E+ MVA Podporne aktivnosti programa E+ MVA so namenjene bodisi spodbujanju izmenjav dobrih praks in mednarodnega sodelovanja ter razvoju kapacitet organizacij na področju mladinskega dela bodisi razvoju nadaljnjih projektov v okviru programa Erasmus+: Mladi v akciji v Sloveniji. Mednarodno usposabljanje European Citizenship in youth work, 15.-21. februar 2015, Madžarska Rok za prijavo je 30. november 2014. Podrobnosti in prijavnica so dostopni na tej povezavi. Seminar za vzpostavljanje partnerstev Do you Neetwork?, 9.-14. december 2014, Sigulda, Latvija Mednarodni seminar je namenjen organizacijam, ki izvajajo projekte EVS in delajo z mladimi, ki niso vključeni v nobeno obliko izobraževanja, zaposlenosti ali usposabljanja. Takšnim mladim je namreč potrebno predstaviti projekte EVS kot eno izmed možnosti za pridobivanje učnih izkušenj, ki jim bodo koristile pri njihovem vključevanju v družbo. Udeleženci seminarja bodo imeli možnost, da na podlagi skupnih interesov in z namenom sodelovanja, vzpostavijo mrežo organizacij EVS, ki bo delovala na nacionalni in mednarodni ravni. Delovanje mreže bo namenjeno promociji in podpori takšnim projektom EVS, ki bodo vključevali mlade, ki niso vključeni v nobeno obliko izobraževanja, zaposlenosti ali usposabljanja. Rok za prijavo je 26. oktober 2014. Stroške nastanitve, prehrane in programa krije organizator aktivnosti. Potne stroške izbranim udeležencem krije MOVIT, nacionalna agencija programa ERASMUS+, področje MLADINA, in sicer v višini 90 % dejanskih stroškov


Panorama 63: Najbolj oddaljene regije: združitev moči po vsej EU Dodatna orodja665 V tej zimski izdaji Panorame smo na obisku v najbolj oddaljenih regijah EU in poročamo o zadnji konferenci predsednikov, ki sta se jo udeležila tudi predsednik Juncker in komisarka Creţu. Analiziramo prenovljeno strategijo za te regije, ki jim pomaga kar najbolje izkoristiti njihov poseben položaj znotraj EU in v svetu, ter predstavljamo projekte in pričevanja. Lotili smo se tudi nedavno objavljenega strateškega poročila o izvajanju skladov ESI ter poiskali trdne dokaze o obsegu teh naložb in njihovem vplivu na življenje državljanov po vsej celini. Naš regionalni profil je tokrat namenjen regionalni vladi Generalitat Valenciana v Španiji in vsebuje opise projektov in intervju s predsednikom Ximom Puigom. Predstavljamo tudi mlade ljudi in njihova različna prizadevanja za vključevanje v EU in regionalno politiko prek blogerskega natečaja Evropa v moji regiji, programa usposabljanja mladih novinarjev in programa za mlade prostovoljce Interreg Volunteer Youth.58C V tej izdaji predstavljamo tudi novice z nedavnega foruma mest v Rotterdamu o agendi EU za mesta ter prispevek o viziji in prednostnih nalogah prihodnjega bolgarskega predsedstva. Rubrika „Z vašimi besedami“ vključuje prispevke iz Francije, Italije in Španije, rubrika Projekti je na obisku v Belgiji, na Češkem, v Nemčiji in Latviji, kamera na fotografiji pa je usmerjena v projekt na Malti. Želim vam prijetno branje. Panorama 63 - The Outermost Regions: joining forces across the EU


La Roche-Posay ANTHELIOS dermo pediatrics wet skin gel za mokro ali suho otroško kožo , 250 ml - Sonce - Otrok in mama - POIŠČITE IZDELEK


Migracije in begunci Forum8. september 2015, 19:00 | Atrij ZRC SAZU, Ljubljana Mirovni inštitut v sodelovanju z Atrijem ZRC SAZU vabi na javni forum »Migracije in begunci«. V zadnjih tednih je javnost soočena z opaznim porastom podob in zgodb o prizadevanjih in težavah ljudi, ki bežijo pred oboroženimi konflikti, lakoto, nasiljem, suženjstvom in mnogoterimi oblikami izkoriščanja. Ob vzniku humanitarnosti in aktivizma na individualni ravni in na ravni samoorganizacije, ko soočenje s tolikšno stisko ljudi vzpodbudi iskanje konkretnih rešitev in nudenja pomoči, pa migracijska in azilna politika Evropske unije ostajata neprimerni. Še več, Evropa ne le simbolno, tudi praktično vse bolj deluje kot neprodušno zaprta trdnjava. Velika Britanija se na primer poskuša povsem ograditi od prišlekov, tudi med Francijo in Italijo je ponovno vzpostavljena meja. Madžarska in Bolgarija gradita zidove in ograje, Slovaška in Poljska sporočata, da bi sprejeli zgolj kristjane, v Sloveniji se še vedno izpostavlja varnostni vidik migracij, v EU se govori o »roju« in »valu« migrantov ter tako ustvarja ozračje strahu in nestrpnosti. Namenoma in načrtno pa se zanemarjajo strukturni vzroki za migracije, tj. ustvarjanje vojnih razmer, konfliktov in izčrpavanja v t. i. tretjem, nerazvitem svetu. »Globalni jug«, še posebej pa Bližnji vzhod in Afriko se izkorišča in sistematično uničuje zavoljo ohranjanja imperialne pozicije Zahoda, izkoriščanja poceni delovne sile in resursov z namenom ohranjanja kapitalizma in neoliberalizma kot ključnih generatorjev (globalne) neenakosti. Na forumu želimo izpostaviti te širše vidike in nasloviti ključna vprašanja, ki jih migracije in huda stiska beguncev porajajo. V Sloveniji so se že izoblikovale tudi nekatere iniciative in pobude, kot npr. povezovanje nevladnih in humanitarnih organizacij z zavezo skupnega sodelovanja in pritiska na vlado, oglasil se je Zavod Bunker in v okviru festivala Mladi levi zbiral sredstva za begunce ter začel spodbujati samoorganizacijo za pomoč beguncem, oblikovala se je tudi Protirasistična fronta brez meja, ki poziva na manifestacijo pod imenom »Refugees Welcome« v sredo 9. septembra ob 17.00 uri na Prešernovem trgu. Katere so torej nujne sistemske spremembe? Kaj je potrebno storiti za odpravo sužnjelastniških odnosov, ki jih generira kapitalizem na globalni ravni? In kaj je potrebno storiti, da se čim bolje pripravimo za pomoč ljudem v stiski? Kakšne so iniciative za pomoč beguncem, ki so nastale v zadnjem času v Sloveniji in drugje, kaj so naloge države in EU v tej situaciji ter kakšne so lahko naše zahteve vladi in EU? Na omizju bodo sodelovali: Aigul Hakimova, aktivistka iniciative Protirasistična fronta brez meja Miha Nabergoj, Pravno-informacijski center nevladnih organizacij – PIC Mojca Pajnik, Mirovni inštitut in UL FDV Jure Poglajen, aktivist, ki je med prvimi organiziral humanitarno pomoč iz Slovenije v Grčijo Boštjan Videmšek, novinar Dela. Omizje bo moderirala Veronika Bajt, Mirovni inštitut. Več informacij je na voljo na +(01) 234 77 20.


text: Film Klic noči letošnji zmagovalec maratona kratkih filmov MUVIT/6X60 - Eko Dežela Film Klic noči letošnji zmagovalec maratona kratkih filmov MUVIT/6X60 avgust 23, 2017 AKTUALNO 0 V soboto zvečer se je v Celjskem domu zaključil že četrti festival ustvarjanja kratkih filmov MUVIT/6X60 in tudi tokrat je žirija izbrala tri zmagovalce. Nagrado za prvo mesto oziroma Zlati Muvit je za svoj kratki film »Klic noči« domov odnesla ekipa 5. kader, Srebrni in Bronasti Muvit pa sta domov odnesli ekipi Redrum za film »Pismo Evi« in SpustimoBankovec za film »Ponavljaj za mano«. Da včasih ne gre v tretje, ampak šele v četrto, je v soboto zvečer dokazala ekipa 5. kader iz Ankarana, ki je sodelovala na vseh treh preteklih maratonih kratkih filmov MUVIT/6X60. Tokrat sta se njihov trud in vztrajnost zares obrestovala, saj je strokovna žirija, ki so jo sestavljali igralka Mojca Funkl, režiser Miha Hočevar in direktor fotografije Jure Černec, njihov film »Klic noči« izbrala kot zmagovalca večera. O filmu so žiranti povedali takole: »Avtorji suvereno obvladujejo filmski čas in prostor, tako z uporabo montažne sekvence kot tudi izjemno spretno izpeljanih kader sekvenc. Ob naravni igri premišljeno izbranih 'fac', primerni avtorski glasbi in jasni zgodbi dobimo celovito filmsko delo, zmagovalca letošnjega festivala.« Nagrado je v imenu celotne ekipe 5. kader prevzel režiser Luka Jurinčič, ki je povedal, da je bila odločitev žirije nekoliko nepričakovana. Zahvalil se je celotni ekipi, ki skupaj z njim ni spala vseh šestdeset ur, pa tudi prijateljem in predvsem staršem, ki so jih vse podpirali že od samih začetkov, ko so se pred štirimi leti prvič prijavili na MUVIT/6X60. Drugo mesto sta za film »Pismo Evi« odnesli Sara Polanc in Maša Bornšek iz celjske ekipe Redrum, ki sta v filmu podali grenko izkušnjo razpada ljubezenske zveze. »Dosledna fotografija spretno izkorišča naravno svetlobo, kamera pa živahno sledi zgodbi brez odvečnih premikov, motivirana z vsebino,« so bili glede filma enotni člani strokovne žirije. Tretje mesto je pripadlo lanskoletnemu zmagovalcu, Koprčanu Janu Krevatinu in njegovi ekipi SpustimoBankovec. Ta je lani v Novem mestu slavil s filmom »Zaradi Eve«, letos pa ga je žirija izbrala kot tretje uvrščenega za film »Ponavljaj za mano«. O filmu je strokovna žirija povedala takole: »Izjemna igralca dobita v preprostem režijskem pristopu možnost, da razgrneta ujetost v družinsko tragedijo. Pomenljivost naslova, izbor glasbe, kadriranje in ostali elementi filmskega jezika terjajo od gledalca aktivno vlogo.« Snemanje kratkih filmov in žiriranje sta zahtevni nalogi Navdih za usmeritve, po katerih so se morali tekmovalci pri snemanju kratkih filmov ravnati, so organizatorji maratona kratkih filmov MUVIT/6X60 vzeli iz literarnih del svetovne popotnice, pisateljice in ene najbolj znanih Celjank, Alme M. Karlin, filmarji pa so jih uspeli nadvse kreativno uporabiti v svojih filmih. Izkušnja sodelovanja pri maratonu MUVIT/6X60 pa ni bila izziv le za ustvarjalce, pač pa tudi za žirijo, ki ima vsako leto pred seboj težko in odgovorno nalogo. Kot je o projektu povedal režiser Miha Hočevar, so "žiriranja vedno naporna na nek način, ker so zelo odgovorna naloga. Ne samo, da gre za mlade ljudi, gre tudi za njihovo prihodnost." Kdor je nagrajen, bo morda bolj motiviran za nadaljnje ustvarjanje, je pojasnil, kdor pa ne, pa bo morda obupal, kar pa tudi ni prav, saj bi morda ob naslednji priložnosti lahko bil nagrajen. O projektu MUVIT/6×60 Hočevar pravi, da gre za enkraten festival, ki ustvarjalce kratkih filmov usmeri, saj jim "zapove" izhodišča, iz katerih morajo ustvariti filme. Po drugi strani pa jim ravno s tem ponudi rešitev, saj jim skrajša čas iskanja prave ideje za scenarij in zgodbo. Prepričan je tudi, da ima projekt pred seboj še svetlo prihodnost, saj so ga nekatere ekipe že "vzele za svojega" in se vsako leto vračajo, prav tako pa je vsako leto čedalje več novih ekip, ki se želijo preizkusiti v snemanju kratkih filmov in se potegovati za nagrade. Organizatorji tudi letos zadovoljni z obiskom Zaključni dogodek, premiero kratkih filmov in razglasitev zmagovalcev so organizatorji pripravili v Celjskem domu, ki je bil na premierni večer poln do zadnjega kotička dvorane. "Imeli smo fantastično vzdušje, polno dvorano, Muvit je sedaj res nekaj, kar filmske ekipe nestrpno pričakujejo vsako leto. Zelo smo ponosni na letošnje zmagovalce, ekipo 5. kader, saj so z nami od samega začetka, to leto pa jim je uspel veliki met, osvojili so ZLATI MUVIT. So dokaz, da se vztrajnost, predanost in ljubezen do filma obrestujejo. Veseli nas tudi, da sta bili med nagrajenkami domačinki Celjanki, ki sta celoten film naredili sami. Izpostaviti pa moram tudi, da je zmagovalni film neposredno uvrščen v tekmovalni program mednarodnega festivala kratkih filmov Fekk, ki se prične 28. 8. v Ljubljani," je povedal Gregor Graf, direktor festivala MUVIT/6X60.


text: Na visoki gorski planoti, od koder se odpirajo brezmejni razgledi na Kamniško-Savinjske Alpe, doživetja nimajo meja. V osrčju gora je vsak dan, ne glede na letni čas, lahko prav takšen, kakršnega si želite. Turistično rekreacijski center Golte je znal združiti naravne danosti s sodobno in živahno turistično ponudbo. Počitnice ali enodnevna potepanja po čudoviti kraški planoti so doživetje, ki si ga boste zaželeli znova in znova.V novem hotelu Golte****, imajo gosti imajo na voljo 54 prečudovitih sob z izjemnim razgledom na krajinski park. Hotel Golte ima dve jedilnici (samopostrežno in A la cart), bar Ledenica, kongresni dvorani, gorsko knjižnico, wellness center (4 savne, 2 bazena), fitnes studio in masažni salon. Golte imajo 42-letno turistično tradicijo. Gondolsko žičnico so postavili že leta 1969. Smučarski standard na Golteh je v zadnjih letih precej zrasel. Danes delujejo tri sedežnice, dve vlečnici in tekoči trak za najmlajše smučarje. V najboljši sezoni je smučalo na Golteh 80.000 smučarjev, v sezoni 2010/2011 se je smučalo okoli 57.000 ljudi, ki so z glasovanjem pripomogli, da je Golte prejelo laskavi naslov za Naj smučišče v sezoni 2010/2011. Golte so visoka kraška planota na vzhodnem obrobju Savinjskih Alp. Golte ali kot jim pravijo domačini, Mozirske planine, po višinah sodijo v sredogorje. Med kraškimi pojavi je najbolj znana jama Ledenica v kateri se tudi poleti zadržuje led. Najvišji vrh planote je Boskovec (1578m), zaradi privlačnih in lepo urejenih smučišč in krasnih razgledov je najbolj poznan Medvedjak (1573m). Novi večinski lastnik, hčerinsko premogovniško podjetje PV Invest se skupaj z zaposlenimi v centru smelo loteva velikih naložbenih aktivnosti: izgradnje cestne povezave, posodobitve žičnice, izgradnja novih depandans na Golteh. Cilj je jasen: Golte kot gorsko turistični center, ki je danes znan predvsem po lepo urejenih smučarskih strminah, približati obiskovalcem skozi vse dni v letu.Izkoristi dan – to je moto gorskega turističnega centra Golte. KAKO DO NAS? V primeru, da se boste proti Goltem peljali po avtocesti A1 (Ljubljana – Maribor), uporabite izvoz Šentrupert, smer Mozirje. Od tod je do spodnje postaje nihalke samo še 16 km do. Cesta vodi mimo Preserij, Letuša in Mozirja. V Mozirju v krožnem križišču sledite smerokazu Golte. V primeru prihoda po drugih cestah, sledite smerokazom za kraj Mozirje in nato v krožnem križišču smerokazu Golte. Na koncu poti vas čaka 500 urejenih parkirnih mest v neposredni bližini spodnje postaje nihalke Žekovec. Dostop do hotela Golte Dostop do hotela Golte je mogoč z nihalko (pripelje vas neposredno v hotel) ali po cesti. V času zimskih voznih razmer vam priporočamo dostop z nihalko. Dostop do hotela z nihalno žičnico - gondolo Spodnja postaja nihalke se nahaja v vasi Žekovec, ki je od Mozirja oddaljena 4 km. V Mozirju v krožnem križišču sledite smerokazu Golte, nato vozite naravnost približno 2,5 km do gostilne Vid, kjer zavijete levo (smerokaz GOLTE - nihalka). Od tam je do spodnje postaje nihalke še dober kilometer. Ob spodnji postaji nihalke je urejeno parkirišče. Hotelskim gostom je namenjeno zgornje, najbližje parkirišče, ki je v času zimske sezone zaprto z zapornico. Ob prihodu se javite pri blagajni ali sprevodniku nihalke – portirju, da vam omogoči dostop na parkirišče. Nihalka bo obratovala vsak dan od 8.00 do 22.00 in bo peljala vsako polno uro. Po potrebi vozi tudi pogosteje. Vso prtljago lahko v spremstvu sprevodnika naložite v kabino gondole, ki lahko naenkrat sprejme 50 oseb. Nihalka vas pripelje neposredno v hotel v 8 minutah. Ob prihodu na zgornjo postajo se za nadaljnje informacije in prijavo zglasite na recepciji hotela. Če imate v paket vključene smučarske vozovnice, lahko le-te prevzamete na blagajni na spodnji postaji nihalke, ki je odprta vsak dan od 8.00 do 16.00 ali na recepciji hotela, ki je odprta 24 ur dnevno. Naslov spodnje postaje nihalke: Radegunda 19 c, Mozirje GPS koordinate spodnje postaje nihalke: N46°21'22.01" E14°55'54.15" Dostop do hotela po cesti Do hotela Golte se lahko pripeljete tudi po cesti. Hotel se nahaja tik ob zgornji postaji nihalke. Od Mozirja do hotela je po cesti 16 km. V Mozirju v krožnem križišču sledite smerokazu Golte, nato vozite naravnost približno 2,5 km do gostilne Vid, kjer vozite naravnost-desno – sledite smerokazu za Golte – krajinski park in vas Šmihel. Od tu je do hotela še dobrih 13 km. Vozite po asfaltirani cesti naravnost. Po približno 5 km zavijete levo (sledite smerokazom Golte). Nato ves čas vozite naravnost po asfaltni cesti in sledite smerokazom za Golte. Tik pod vrhom sledi nekoliko strmejši odsek ceste, kjer se peljete pod nihalno žičnico. Na koncu asfaltne ceste je večje parkirišče ob Alpskem vrtu Golte. Od Alpskega vrta do hotela je nato še cca. 700 m makadamske ceste. Tik ob hotelu in zgornji postaji nihalke je manjše parkirišče. Vhod v hotel je z manjšega parkirišča, pridete v 1. nadstropje. Za nadaljnje informacije in prijavo se nato zglasite v recepciji hotela, ki je v pritličju. Recepcija je odprta 24 ur dnevno. Smučarske vozovnice lahko kupite oziroma prevzamete na recepciji hotela. Naslov zgornje postaje nihalke – hotela Golte: Radegunda 58, Mozirje GPS koordinate zgornje postaje nihalke – hotela Golte: N46°22'7.36" E14°53'41.82" Alpsko smučanjeCarvingSnowboard Na voljo v sledečih jezikih:slovenščina, angleščina, nemščina, italijanščina, francoščina, hrvaščina, srbščina, španščina Dodatna ponudba : Fitnes z različnimi vadbenimi napravami Savna: vroča finska parna turška infra rdeča aromatična zeliščna savna Kneipova kopel Notranji, zunanji bazen Spletna stran : http://www.golte.si/site/slo/home/golte-se-predstavi/video-golte GPS Northing (N) : 46,3561 GPS Easting (E) : 14,9317 Smučišče Lokalne informacije MOZIRJE


text: Nosilec bidona Zee Cage II je združljiv z izdelki SWAT (orodje in posebni predalniki), poseben pa je zaradi edinstvene oblike s stransko odprtino za bidon, ki olajša vstavljanje bidona na manjših, kompaktnih okvirjih. Tehnologija SWAT za integracijo prostora za shranjevanje in orodja Ojačan kompozitni material poveča vzdržljivost, pri tem pa se teža ne poveča Stranska odprtina omogoča enostavno poseganje po bidonu; za okvirje kompaktne oblike Vstavljanje z leve na glavni cevi, vstavljanje z desne na sedežni cevi Minimalističen, eleganten videz z jasnimi grafikami Z nosilcem za orodje EMT Cage Mount Možnost namestitve predala MTB XC Kit Storega Box (velja samo za določene modele Epic in Stumpjumper HT)


text: 390. je deseto desetletje v 4. stoletju med letoma 390 in 399. D-0390.


Najmlajša najboljša. "Živa si zasluži čestitke, Lea in Polona pa ..." - siol.net torek, 16. 2. 2021; 19.00 Osveženo: 8 mesecev, 1 teden Slovenke še brez rezultata, ki bi jih razveselil Najmlajša najboljša. "Živa si zasluži čestitke, Lea in Polona pa ..." Živa Klemenčič je bila danes najboljša slovenska reprezentantka. Foto: Guliverimage Ženski del slovenske biatlonske reprezentance na domačem svetovnem prvenstvu na Pokljuki še ni dosegel kakšnega vzpodbudnejšega rezultata. Na najdaljši posamični tekmi so Živa Klemenčič, Lea Einfalt in Polona Klemenčič skupaj zgrešile kar 15 strelov, še najbolje se je odrezala prav najmlajša, 20-letna članica smučarsko tekaškega kluba Triglav Kranj. Živa Klemenčič je na prvenstvu na Pokljuki doživela krst na temah najvišje ravni, pogumno je nastopila že v mešani štafeti, danes pa priložnost dobila še na najdaljši tekmi v biatlonu, 15-kilometrski individualni preizkušnji. S tremi minutami pribitka za tri zgrešene strele se je prebila do 55. mesta in bila tako najboljša Slovenka na tekmi, če seveda izvzamemo zamejko Dunjo Zdouc. 20-letnica iz Nemilj pri Kranju je bila po torkovi tekmi edina v slovenski izbrani vrsti z razlogom za zadovoljstvo, saj sta zaradi covid-19 oslabljena Lea Einfalt in Polona Klemenčič, ki je pregorela v preveliki želji, zasedli veliko manj ugledni 82. in 84. mesto. Solidna strelska forma jo preseneča ... "Z današnjim nastopom sem zelo zadovoljna. Glede na to, da nisem vedela, kako bom odreagirala, saj gre za nek večji psihološki pritisk, se je vse kar dobro izteklo," je takoj po tekmi povedala mladinka, ki jo je Andreja Mali v reprezentanco za svetovno prvenstvo umestila tik pred zdajci, ko je postalo jasno, da ne bo mogla računati na Niko Vindišar, pod velikim vprašajem pa je bil nenazadnje tudi nastop Lee Einfalt. Mlajša Klemenčičeva, sestrična Polone Klemenčič, je danes zgrešila trikrat. Relativno solidna strelska forma jo preseneča. "Tudi na štafeti zadnjič, razen tistega kazenskega kroga stoje, je bila kar ničla leže, ki je nisem pričakovala," pravi tekmovalka, ki je nenadejano priložnost nastopa na največjem zimskem tekmovanju leta na domačih tleh dobro izkoristila. ... enako kot tekaška Pričakovali bi, da bo glede na mladost in neizkušenost tekaško precej nekonkurenčna svetovni eliti, a je presenetila tudi v tem pogledu. "Dejansko sem kar presenečena, tako na štafeti kot danes sem lahko del proge sledila tudi tekmovalkam, za katere sem bila prepričana, da se jih ne bom mogla držati. Sem kar pozitivno presenečena nad svojim tekom." To je bržčas tudi odlična vzpodbuda in motivacija za še trše delo v nadaljevanju kariere. "Zaenkrat ostajam kar realna in se poskušam osredotočati na vsako tekmo posebej," odgovarja Gorenjka, a priznava: "Zagotovo pa, ko enkrat vidiš, da si zraven, morda tudi čisto podzavestno dvigneš svoja pričakovanja." Pritisk ji ne pride do živega Pritisk pomembnosti tekem svetovnega prvenstva Živi Klemenčič ni prišel do živega. Bi bilo morda drugače, če bi jo na debiju na najvišji ravni bodrila množica glasnih navijačev? Kako gleda na tekme brez gledalcev? "Mogoče je to celo neka olajševalna okoliščina za nas, ki še nismo navajeni množic, po drugi strani gledalci naredijo vzdušje in tega ni. So se pa organizatorji potrudili in nam poskušajo vsaj del tega pričarati z zvočnimi učinki," pravi. Starejša sestrična je pregorela v preveliki želji Njena starejša in izkušenejša sestrična Polona Klemenčič je bila na tem prvenstvu pahnjena v vlogo prve slovenske tekmovalke. Od nje se je pričakovalo največ in ta odgovornost je za 23-letnico kar huda obremenitev. Danes je pregorela v preveliki želji, pravi. Na strelišču si je pridelala kar sedem minut pribitka, čeprav so bile razmere za streljanje idealne. Polona Klemenčič se na progi počuti bolje, žal pa v biatlonu šteje tudi streljanje, pravi. Foto: Guliverimage "Danes so bile razmere na strelišču domala popolne, a žal tega nisem izkoristila," je priznala na robu solza. "Povsem se mi je ponesrečil strelski nastop, zato je tudi rezultat slab. Na tretjem streljanju sem poskušala narediti čim bolje, pa sem očitno preveč zakomplicirala. Nisem ustrelila hitro in natančno, kot znam. Res sem si želela, da bi zadela več tarč, ampak se to žal ni uresničilo." Za strele v stoječem položaju približno ve, kaj je šlo narobe, za tiste, ki jih je zgrešila leže, pa ne. "Niti ne vem kakšno napako sem naredila. Treba bo analizirati stvari in odpraviti slabosti," nam je zaupala. Tekaški nastop pa niti ni bil tako slab, še pravi: "Tekaško sem se počutila bolje, se mi zdi, da sem izbrala nek dober tempo, tak primeren zame, da sem zdržala celo tekmo. A v biatlonu žal šteje tudi streljanje." Močno oslabljena Einfaltova trpi, a se bori Za Einfaltovo, ki je se je s covid-19 okužila v najmanj primernem trenutku, tik pred prvenstvom, je vsak nastop mučen. Njej slabših rezultatov niti ne moremo zameriti, lahko ji pravzaprav zaploskamo, da sploh tekmuje. A sama ima seveda veliko višje cilje, kot uvrščanje pri repu razpredelnice. "Vedela sem, da po bolezni nisem tako pripravljena, kot sem si na tem prvenstvu želela biti, vseeno sem upala, da bom prikazala boljši strelski nastop," pravi 26-letna Ljubljančanka. Na treningih ji gre bolje od rok, na tekme pa dobrih strelskih občutkov ne more prenesti. "Dogajale so se mi majhne napake. Zagotovo se je poznala utrujenost na progi, zaradi katere je potem tudi zbranost na strelišču manjša." "Zelo rada bi prepustila mesto kakšni, ki bi bila bolje pripravljena od mene, ampak nas je premalo." Foto: Urban Urbanc/Sportida Koronavirus je pustil posledice. "Največ težav imam s pljuči, ne morem vdihniti polnega vdiha in potem pride tudi hitreje do zakislitve mišic. S tem imam zdaj največjo težavo, pozna se seveda tudi, da pet tednov nisem normalno trenirala, 14 dni sem ležala, tukaj pa so vse tekmovalke vrhunsko pripravljene in ta zaostanek se pozna. Trpim in borbam, zelo rada bi prepustila mesto kakšni, ki bi bila bolje pripravljena od mene, ampak nas je premalo. Moramo se boriti za mesta na olimpijskih igrah naslednje leto. Upam, da bom takrat dobro pripravljena in bom lahko prikazala, da lahko naredimo tudi dober rezultat," se je razgovorila tekmovalka, ki je danes mimo tarč poslala pet strelov. Kaj pravi Andreja Mali? Trenerka Andreja Mali kar nima in nima razloga za veselje na tem prvenstvu. "Ja, zaenkrat še ne, ampak prvenstva še ni konec. Tekem pa res ni več veliko. Danes so bile priložnosti, ki so ostale neizkoriščene. Videli ste, da so tudi ostale tekmovalke veliko grešile. Ampak je Živa vseeno naredila dober nastop na prvi najdaljši tekmi v svetovnem pokalu, tako da si zasluži čestitke. Lea in Polona pa ... Tisto, kar sta zadeli, je bil čisti center, ostalo pa so bile napake." "Na strelišču smo se vsi čudili, zelo veliko zgrešenih strelov je bilo, pa lahko rečemo, da so bili pogoji danes skoraj idealni." Foto: Peter Podobnik/Sportida Kje pa so razlogi za tako slabo strelsko formo deklet? "To je psihološko. Punce na treningih streljajo dobro, na tekme pa tega ne znajo prenesti. Želijo si, želijo, one točno vedo, kam zgrešijo in poskušajo to popraviti na naslednjem streljanju. Na strelišču smo se vsi čudili, zelo veliko zgrešenih strelov je bilo, pa lahko rečemo, da so bili pogoji danes skoraj idealni. Pri naših so bile res grobe napake," ocenjuje Malijeva. Vseeno je to prvenstvo dobro vsaj za ognjeni krst mladink, Žive in tudi Lene Repinc, ki je priložnost dobila v sprintu. "Živa je lahko zadovoljna, danes je videla, kje je. Stara je 20 let, približuje se članski kategoriji, dobila je en tak zelo realen vpogled v svoje stanje, tako tekaško kot strelsko. Je pa treba še veliko delati in se počasi približati tej konkurenci, ampak Živa ima ta potencial," pravi trenerka, ki nam še ni znala povedati, katero od deklet bo poslala na četrtkovo tekmo mešanih parov. Posamičnih tekem na tem prvenstvu za Slovenke ni več, ena bo dobila priložnost na tekmi mešanih parov, štiri se bodo v soboto borile še na tekmi štafet. Vas zanima več iz te teme? Andreja Mali Polona Klemenčič Lea Einfalt Živa Klemenčič Pokljuka 2021


- priključiti se na javni vodovod v skladu z 9. členom tega odloka;