text: 1991 (MCMXCI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Številka leta je palindrom, naslednje palindromno leto je bilo 2002. Dogodki Januar – marec 5. januar – gruzijska vojska napade glavno mesto Južne Osetije Chinvali; začetek vojne v Južni Osetiji. 8. januar – srbske oblasti si iz primarne emisije pri Jugoslovanski narodni banki prisvojijo 1,4 milijarde dolarjev (18 milijard in 243 milijonov dinarjev) za svoje potrebe – začetek razpada jugoslovanskega ekonomskega sistema. 13. januar – sovjetske sile zasedejo Vilno da bi preprečile osamosvajanje Litve. 17. januar – zalivska vojna: z zračnimi napadi na cilje v Iraku se prične operacija Puščavski vihar. Harald V. postane kralj Norveške ob smrti svojega očeta Olafa V. 26. januar – s strmoglavljenjem diktatorja Mohameda Siada Barreja se prične državljanska vojna v Somaliji. 7. februar – Začasna irska republikanska armada izvede napad z minometom na uradno rezidenco britanskega premierja Johna Majorja med sestankom kabineta. 9. februar – razpad Sovjetske zveze: volivci v Litvi na referendumu izglasujejo neodvisnost od Sovjetske zveze. 15. februar – predstavniki Češkoslovaške, Madžarske in Poljske povežejo države v t. i. Višegrajsko skupino za medsebojno pomoč pri prehodu v svobodno tržno gospodarstvo. zalivska vojna: ameriške enote prečkajo mejo med saudsko-kuvajtsko mejo in pričnejo prodirati proti glavnemu mestu; začetek kopenske faze operacije Puščavski vihar. 20. februar – slovenska skupščina s sprejetjem 19. amandmaja k ustavi izstopi iz pravnega reda SFRJ. 26. februar – iraški voditelj Sadam Husein oznani umik iraških sil iz Kuvajta; te ob odhodu vžgejo kuvajtska naftna polja. 3. marec – razpad Sovjetske zveze: volivci v Latviji in Estoniji na referendumih izglasujejo neodvisnost od Sovjetske zveze. naključni mimoidoči posname kako losangeleški policisti brutalno pretepajo črnskega prestopnika Rodneyja Kinga. 15. marec – zaradi neuspeha predloga JLA da se v Jugoslaviji razglasijo izredne razmere odstopi predsednik Predsedstva Borisav Jović. združena Nemčija formalno pridobi popolno neodvisnost, ko se članice Zavezniškega nadzornega sveta odpovejo vsem preostalim pravicam. 31. marec – razpad Sovjetske zveze: volivci v Gruziji na referendumu izglasujejo neodvisnost od Sovjetske zveze. v Albaniji potekajo prve večstrankarske volitve po padcu režima Hodževega naslednika Ramiza Alie. April – junij 3. april – Varnostni svet OZN sprejme resolucijo 687 o prekinitvi ognja, po kateri mora Irak uničiti vse biološko in kemično orožje ter balistične izstrelke z dometom nad 150 km. 29. april – eden najhujših tropskih ciklonov v zgodovini prizadene jugovzhod Bangladeša; v divjanju nevihte umre približno 138.000 ljudi, 10 milijonov jih ostane brez domov. 2. maj – spopad v Borovem selu: v oboroženem spopadu v vasi Borovo pri Vukovarju umre 12 hrvaških policistov in trije Srbi, zaradi česar posreduje JLA; dogodek predstavlja eno pomembnejših zaostritev odnosov v tem letu, ki so privedli do vojn na ozemlju nekdanje Jugoslavije. 18. maj – Somaliland razglasi neodvisnost od Somalije. 19. maj – hrvaški volivci na referendumu z veliko večino potrdijo neodvisnost Hrvaške. 21. maj – predsednik Etiopije Mengistu Hajle Marjam pobegne iz države, s čimer se konča tamkajšnja državljanska vojna. 23. maj – pekrski dogodki: enota JLA z oklepniki obkoli 710. učni center TO v Pekrah pri Mariboru in zahteva predajo. 12. junij – Boris Jelcin je izvoljen za prvega predsednika Ruske sovjetske federativne socialistične republike (RSFSR). 15. junij – na Filipinih izbruhne ognjenik Pinatubo. Drugi najmočnejši kopenski izbruh tega stoletja povzroči smrt 800 ljudi. 25. junij – Slovenija in Hrvaška razglasita neodvisnost od Jugoslavije; slovenska skupščina na ta dan sprejme ustavno listino, ustavni zakon in Deklaracijo o neodvisnosti. 27. junij – 7. julij – vojna za neodvisnost Slovenije. Julij – september 1. julij – na srečanju voditeljev vzhodnoevropskih držav v Pragi je uradno razpuščen Varšavski pakt. 7. julij – s podpisom Brionske deklaracije se konča vojna v Sloveniji. 31. julij – ameriški predsednik George H. W. Bush in predsednik Sovjetske zveze Mihail Gorbačov podpišeta sporazum START I o omejevanju strateške oborožitve. 8. avgust – zruši se Varšavski radijski stolp, takrat najvišja zgradba na svetu. 19. – 21. avgust – avgustovski državni udar: člani trde linije v sovjetski vladi poskušajo na silo odstraniti predsednika Mihaila Gorbačova. 20. avgust – Estonija postane neodvisna država. 21. avgust – Latvija postane neodvisna država. 24. avgust – Ukrajina postane neodvisna država. 25. avgust – Belorusija postane neodvisna država. 27. avgust – Moldavija postane neodvisna država. 30. avgust – Azerbajdžan postane neodvisna država. 31. avgust – Kirgizija in Uzbekistan postaneta neodvisni državi. 6. september – Sovjetska zveza prizna neodvisnost baltiških držav. Leningrad je ponovno preimenovan v Sankt Peterburg. 8. september – makedonski volivci na referendumu podprejo osamosvojitev Makedonije. 9. september – Tadžikistan razglasi neodvisnost od Sovjetske zveze. 19. september – v italijanskih Alpah je odkrito mumificirano truplo Ötzija iz bakrene dobe. 21. september – Armenija postane neodvisna država. 22. september – kumranski rokopisi so prvič predstavljeni javnosti. Oktober – december 1. oktober – JLA prične z obleganjem Dubrovnika, propad dogovora o premirju sklenjenega teden prej. 5. oktober – Linus Torvalds objavi prvo različico jedra operacijskega sistema Linux. 7. oktober – slovenski parlament sprejme odločitev o novi slovenski valuti – tolarju. 26. oktober – zadnji vojak JLA zapusti Slovenijo. 27. oktober – na Poljskem potekajo prve svobodne parlamentarne volitve. Turkmenistan razglasi neodvisnost od Sovjetske zveze. 29. oktober – ameriška sonda Galileo opravi prvi bližnji mimolet asteroida (951 Gaspra) v zgodovini. 6. november – uradno je razpuščena sovjetska tajna služba KGB. 7. november – košarkar ekipe Los Angeles Lakers Magic Johnson oznani, da ima AIDS, s čimer se praktično konča njegova kariera. 18. november – srbske sile po 87-dnevnem obleganju zavzamejo Vukovar in izvedejo pokol med branilci ter civilisti. 20. november – v Sloveniji je sprejet zakon o denacionalizaciji. 27. november – Varnostni svet OZN z resolucijo ustvari podlago za napotitev mirovnih enot na ozemlje nekdanje Jugoslavije. 28. november – Južna Osetija razglasi neodvisnost od Gruzije. 8. december – voditelji Rusije, Belorusije in Ukrajine podpišejo dogovor s katerim je ustanovljena Skupnost neodvisnih držav. 19. december – ustavodajna skupščina s sedežem v Kninu razglasi Srbsko republiko Krajino na ozemlju Hrvaške. 23. december – Državni zbor Republike Slovenije ratificira Ustavo Republike Slovenije; ta dogodek se v Sloveniji obeležuje kot dan ustavnosti. Nemčija prizna samostojni Slovenijo in Hrvaško. 25. december – Mihail Gorbačev odstopi z mesta voditelja Sovjetske zveze, s tem pa dokončno preneha obstajati Sovjetska zveza; Ruska sovjetska federativna socialistična republika se preimenuje v Rusko federacijo, ki postane naslednica nekdanje skupne države v mednarodnih odnosih. Kazahstan postane neodvisna država. z razpadom Sovjetske zveze se konča hladna vojna. 26. december – bitka za oblast med vladajočo vojaško hunto in islamisti v Alžiriji preraste v državljansko vojno. Rojstva 12. januar – Pixie Lott, britanska pevka 20. januar – Polona Hercog, slovenska tenisačica 17. februar – Ed Sheeran, angleški glasbenik 23. maj – Lena Meyer-Landrut, nemška pevka 11. junij – Sašo Avsenik, slovenski harmonikar 17. avgust – Saša Golob, slovenska telovadka 19. september – Martin Juhart, slovenski glasbenik 24. december – Louis Tomlinson, angleški pevec Smrti 4. januar – Stanislav Lenič, slovenski škof (* 1911) 11. januar – Carl David Anderson, ameriški fizik švedskega rodu, nobelovec (* 1905) 17. januar – Olaf V., norveški kralj (* 1903) 30. januar – John Bardeen, ameriški fizik, nobelovec (* 1908) 6. februar – Salvador Luria, italijansko-ameriški mikrobiolog, nobelovec (* 1912) 3. marec – William George Penney, britanski matematik in fizik (* 1909) 12. marec – Ragnar Granit, finsko-švedski fiziolog, nobelovec (* 1900) 1. april – Martha Graham, ameriška plesalka in koreografinja (* 1894) 3. april – Graham Greene, angleški pisatelj (* 1904) 4. april – Max Frisch, švicarski pisatelj in dramatik (* 1911) 21. maj – Rajiv Gandhi, indijski politik (* 1944) 26. junij – Ivan Kern, slovenski admiral (* 1898) 29. junij – Henri Lefebvre, francoski filozof in sociolog (* 1901) 24. julij – Isaac Bashevis Singer, ameriški judovski pisatelj, nobelovec (* 1902) 4. avgust – Jevgenij Dragunov, ruski konstruktor (* 1920) 2. september – Alfonso García Robles, mehiški diplomat in politik, nobelovec (* 1911) 7. september – Edwin McMillan, ameriški fizik, nobelovec (* 1907) 28. september – Miles Davis, ameriški glasbenik in skladatelj (* 1926) 12. oktober – Arkadij Natanovič Strugacki, ruski pisatelj in scenarist (* 1925) 24. oktober – Gene Roddenberry, ameriški scenarist in producent (* 1921) 18. november – Gustáv Husák, češkoslovaški politik (* 1913) 23. november – Klaus Kinski, nemški igralec (* 1926) 24. november – Freddie Mercury, britanski glasbenik (* 1946) 1. december – George Stigler, ameriški ekonomist, nobelovec (* 1911) 6. december – Richard Stone, britanski ekonomist, nobelovec (* 1913) 15. december – Vasilij Grigorjevič Zajcev, ruski ostrostrelec in častnik (* 1915) 19. december – Franc Košir, slovenski glasbenik (* 1931) Nobelove nagrade Fizika – Pierre-Gilles de Gennes Kemija – Richard R. Ernst Fiziologija ali medicina – Erwin Neher, Bert Sakmann Književnost – Nadine Gordimer Mir – Aung San Su Či Ekonomija – Ronald Coase


source: wikipedia

text: 1990. je deseto desetletje v 20. stoletju med letoma 1990 in 1999. D-01990. 1990. leta


Naravna zdravila za menstrualne krče - Revija Ženski Svet Domov > Naravna zdravila za menstrualne krče Naravna zdravila za menstrualne krče Spet tisti čas v mesecu? Če vas ob razdražljivosti, napihnjenosti in neustavljivi želji po nezdravi hrani mučijo še boleči krči, poskusite te naravne metode, ki preverjeno delujejo. Pri preprečevanju in lajšanju menstrualnih krčev vam lahko pomagajo vitamin B6, vitamin E in magnezij. Magnezij je znan kot mineral proti stresu, njegova sposobnost sproščanja mišic pa lahko izdatno pripomore k lajšanju krčev. Nekatere ženske poročajo tudi, da jim redno jemanje vitaminov pomaga v celoti preprečiti PMS in menstrualne krče. V času menstruacije si običajno najbolj želimo slanih in sladkih kaloričnih prigrizkov. Pomembno je, da se uprete tej želji! Manj nezdrave hrane kot boste jedli, bolje se boste počutili. Jejte veliko sadja in zelenjave ter ne pozabite na zadostno hidracijo, da v telesu ponovno vzpostavite ravnovesje. Vemo, da se sliši čudno, a v boju proti krčem vam lahko pomaga tudi kis. Kis, še posebej jabolčni, hitro spremeni pH ravnovesje v telesu in s tem šokom poskrbi za zmanjšanje bolečin. Ste se ob misli na pitje kisa zdrznili? Ni vam ga potrebno piti – pri kosilu si privoščite veliko žlico gorčice (brez umetnih dodatkov). Ta bo s kisom in gorčičnimi semeni hitro delovala proti krčem. Joga že sicer blagodejno vpliva na počutje, v primeru menstrualnih krčev pa vam lahko pomagajo tudi nekatere lažje poze, na primer otrok. Dodatno vam bo kontrolirano dihanje pomagalo sprostiti mišice v telesu, kar bo olajšalo napetost zaradi krčev. Če nič drugega ne pomaga, na spodnji del trebuha položite termofor, mehko blazino ali si predel ogrejte z odejo iz flisa ali druge tople tkanine. Toplota bo pomagala blažiti boleče krčenje mišic. Z vadbo nad simptome v času menstruacije 11. Januar 2018 Vadba pomaga pri nihanju razpoloženja, a je lahko neprijetna ob fizičnih simptomih menstruacije.... Prava hrana za vaš menstruacijski cikel 8. November 2017 Prehrana je pomemben del našega življenja, še posebej pomembna pa je v času menstruacije, saj... Zakaj vašo menstruacijo spremlja glavobol? 13. September 2017 Kot da krvavitve, napihnjenost in krči niso dovolj, se je v času menstruacije pojavil še...


text: 1270. je osmo desetletje v 13. stoletju med letoma 1270 in 1279. D-01270.


text: Aristótel (: Aristŏtélēs), starogrški filozof, * 384 pr. n. št., Stagira, (grška kolonija na makedonskem polotoku Halkidiki), Trakija, † 7. marec 322 pr. n. št., Halkida (Kalcis), otok Evboja (Evbeja, Evbija), (danes Evvoia). Njegov učitelj je bil Platon, vendar pa je Aristotel bodisi sam utemelljil številne discipline ali bistveno vplival nanje, tako na filozofijo znanja in znanosti, logiko, biologijo, fiziko, etiko, politično teorijo in teorijo poezije. Iz njegovih idej se je razvil aristotelizem. Življenjepis Aristotel je živel med letoma 384 in 324 pr. n št. Rodil se je na otoku Evboja. Izhajal je iz bogate meščanske družine. Njegov oče Nikomah je bil namreč za tiste čase zdravnik. Pri 17. Letih se je Aristotel odpravil v Atene, kjer se je vpisal v Akademijo. Izučil se je za dobrega znanstvenika, filozofa. Poleg tega je bil učenec in kritik Platona za katerega je dejal: »Platon mi je drag, a še dražja mi je resnica.«, s tem pa izkazal globoko spoštovanje do njega. Platon je uporabljal samo razum, Aristotel pa tudi čute. Ni bil samo zadnji veliki grški filozof, temveč je bil tudi prvi veliki biolog v Evropi. Ukvarjal se je z izredno veliko stvarmi, nekatere vede je formuliral povsem na novo in položil njihove temelje, ki so jih kasneje razvijali drugi znanstveniki. Ima izredno velik pomen v evropski kulturi, ravno on je ustvaril strokovni jezik, ki ga posamezne znanstvene panoge uporabljajo še danes. Bil je izredno velik sistematik, ukvarjal se je z biologijo, filozofijo, matematiko, logiko, astronomijo, etiko, politiko...Aristotel je kritiziral svet idej. Ta naj bi bil preveč onostranski, nadzemeljski in abstrakten. Trdil je, da se moramo zavedati za svet tukaj(materialni svet). Zanimal naj bi nas konkreten človek, ki je družbeno bitje, katerega značilnost je umovanje, česar druga bitja nimajo. Njegov sklep je da, je človek bitje, ki ima besedo. Za stvari pravi, da so lahko aktualne (torej so, obstajajo; so dejansko, stvarno) ali pa potencialne (jih še ni, zato ne obstajajo; so le možnost). Neskončno mu ne pomeni le neskončno veliko, temveč tudi neurejenost - skratka vse, kar se ne da dokončno definirati. To je tisto, čemur »(u)manjka meja«. ali karkoli določilnega. Prav tako je razvil strokovni jezik, ki so ga uporabljali do renesanse. Aristotel je bil učitelj Aleksandra Velikega, s katerim je razvil dobro prijateljstvo. Ta mu je pomagal finančno z materialnimi pripomočki, zanj pa je ustnovil tudi knjižnico. Aristotel je veljal za avtoriteto. Bil je dober v fiziki, biologiji in astronimiji. Na teh področij je bila znanost vidna do renesanse. Bil je tudi uradni začetnik literarne teorije, logike, retorike, zgodovine in filozofije. Razdelitev filozofije Zelo znana je Aristotelova razdelitev filozofije. V njegovem času sta bili filozofija in znanost identični, tako da gre v bistvu za prvo evropsko klasifikacijo znanosti. teoretična filozofija (prva filozofija, matematika, fizika) praktična filozofija (etika, politika, ekonomija) poietična filozofija (iz grščine poieo, ustvarim) Beseda »fizika«, ki jo najdemo tudi kot naslov Aristotelovega dela, označuje znanost o naravi in bi jo danes prevedli kot »naravoslovje«. »Prva filozofija« zajema ontologijo in teologijo. (Temo prve filozofije obravnavajo Aristotelovi spisi, naknadno naslovljeni Metafizika.) Teoretično znanje je samo sebi namen. Praktično in poietično znanje imata dodaten namen, namreč (dobro) nehanje in (lepo ali koristno) delo. Glede na vrsto predmetov se teoretično znanje dalje kot sledi: Prva filozofija ( "metafizika") se ukvarja (s teorijo substance, teorijo načel in teologijo) neodvisnimi in nespremenljivimi temami Naravoslovje z neodvisnim in spremenljivim matematika z nesamostojnim in nespremenljivim (Met. VI 1). V tej razvrstitvi imajo zdi se posebno vlogo spisi, ki so jih zbrali šele po Aristotelovi smrti v t.i Organonu. Najbolj pomembne med njimi je mogoče razvrstiti takole: Aristotel in neskončnost Aristotelu pripisujemo tudi uvedbo razlike med aktualno in potencialno neskončnostjo. Neskončno mu ne pomeni le neskončno veliko, temveč tudi neurejenost - skratka vse, kar se ne da dokončno definirati. To je tisto, čemur »(u)manjka meja«. ali karkoli določilnega. To razlaga s človeškimi pokolenji. Število bodočih pokolenj je aktualno neskončno (se lahko uresniči). Toda zaenkrat bi to bila za Aristotela le potencialna neskončnost, saj pravi, da je ta neizčrpna - potencialno se sicer aktualizira - iz možnosti preide v dejansko, vendar le v skromnem obsegu - uresniči se le del tega, kar je na razpolago, kajti nikakor niso izčrpane vse potencialnosti (možnosti). Poglejmo primer tvojih sorodnikov. V tem trenutku (aktualnost) jih je končno število. Možnosti je številno: da se silno razmožite ali pa ne. Tej možnosti pravi Aristotel potencialna neskončnost. Če bi se uresničila, bi govorili o aktualni neskončnosti. Neskončnost z dodajanjem v primeru določene kvantitete (oziroma kozmosa), Aristotel trdi, da ne more biti ne dejansko ne potencialno neskončnega univerzuma, kajti (glej zgoraj) ne more obstajati dejansko neskončno razsežno telo. Vendar kozmos ne more biti niti potencialno neskončen, kar je posledica Aristotelovega prepričanja, da je »materija (kozmosa) večna in da ni nič narejenega iz nič«, kajti svet vsebuje vso obstoječo materijo, ki obstaja v omejeni količini. Rečeno drugače, Aristotel ni nikoli pozabil, da nič ne nastane iz nič, ali še drugače, Aristotel ni dopuščal možnosti, da bi lahko neka moč kaj ustvarila iz nič. Iz tega sledi, da mora biti kozmos nujno neskončen v trajanju. Izbrana dela Organon ali Orodje, ki ga sestavljajo: Kategorije, O izjavljanju, Prva analitika, Druga analitika, Topike, O modrovalskih ovržbah, Retorika (Ars Rhetorica), Poetika (Ars Poetica), Nikomahova etika (Ethica Nicomachea), izdala v slovenščini Slovenska matica, Politika (Politica), Ekonomika (Oeconomica), Zgodovina živih bitij (Historia Animalium), Fizika (Physica), izdala v slovenščini Slovenska matica, prevajalec Valentin Kalan, O nebu (De Caelo), Meteorologija (Meteorologica), O Vesolju (De Mundo), Metafizika (Metaphysica), O duši (izvirno Peri Psyches, latinsko De Anima), izdala v slovenščini Slovenska matica Sklici Glej tudi seznam starogrških filozofov Zunanje povezave O Aristotelu http://plato.stanford.edu/entries/aristotle/|Aristotle Aristotel - Christopher Shields http://www.iep.utm.edu/a/ Natančnejši seznam prispevkov http://www.ucl.ac.uk/philosophy/adobedocs/AristotleBibliography.pdf Bibliografija po temah (PDF; 38 kB) http://www.youtube.com/watch?v=-cF_QPZsCiQ Aristotel - Interview - Christof Rapp (audio) Aristotelova dela [http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/vor?lookup=aristotle;collection=Perseus%3Acollection%3AGreco-Roman;group=fieldcat;target=en%2C0;alts=1;extern=1;doctype=Text;detail=Creator#Creator besedila (grščina/angleščina) - Projekt Perseus http://classics.mit.edu/Browse/browse-Aristotle.html Aristotelova dela (angl) (MIT Classics)


Savojci Savojci so pripadniki dinastije Savoia, ki je ena od najstarejših kraljevskih družin v Evropi, saj segajo začetki njene zgodovine v leto 1003. Višek pomembnosti je dosegla v devetnajstem stoletju kot vladajoča hiša Kraljevine Italije. S proglasitvijo Italijanske republike 1946 se zaključi obdobje vladanja in pomembnosti dinastije. Vsebina Zgodovina[uredi | uredi kodo] Za ustanovitelja dinastije se šteje Umberto I. Savojski (tudi Umberto I. Beloroki), od katerega izhaja glavna veja, ki je dala grofe, vojvode in sardinijskega kralja. Stranskih vej je kar deset, od katerih je najpomembnejša veja Carignano, ki je dala kralja Italije. Zgodovinsko najpomembnejši Savojci so sledeči: Umberto I. tudi Beloroki (1003–1047/48), Amadej I. (1048–1051/56), Otto (1051/56–1060), Peter I. (1060–1078), Amadej II. (1060–1080), Umberto II. (1080–1103), Amadej III. (1103–1148), Umberto III. (1148–1189), Tomaž (1189–1233), Amadej IV. (1233–1253), Bonifacij (1253–1263), Peter II. (1263–1268), Filip I. (1268–1285), Amadej V. (1285–1323), Edvard (1323–1329), Aimone (1329–1343), Amadej VI. (1343–1383), Amadej VII. (1383–1391), Amadej VIII. (1391–1416), petnajsti vojvoda Savoje in sedemnajsti kralj Sardinije. Sledijo: - Viktor Amadej II. (1666-1732), petnajsti vojvoda Savoje in sedemnajsti kralj Sardinije - Karel Felice (1765-1831), dvaindvajseti kralj Sardinije, zadnji predstavnik glavne veje dinastije - Viktor Emanuel II. (1820-1878), štiriindvajseti kralj Sardinije in prvi kralj Italije - Umberto II. (1904-1983), četrti kralj Italije Nasledstvena pravica na prestolu Italije[uredi | uredi kodo] - Glej tudi: Italijanski kralji Republiška ustava je preklicala vse plemiške naslove in pravice in s tem je bila nasledstvena linija Savojcev dejansko prekinjena. Dinastija je po prehodu iz monarhije v republiko (1946) izgubila pravico do vladanja in bivanja v Italiji, a ne naslova. Naslov kralja je Umbertu II. ostal do smrti, ko je prešel na sina Viktorja Emanuela, ki bi v primeru obnove kraljevine postal kralj Viktor Emanuel IV. Seveda je ta možnost le teoretična, saj sta leta 2002 Viktor Emanuel in njegov sin Emanuel Filibert prisegla zvestobo republiki Italiji in njenim predstavnikom, kar je bila nepreklicna odpoved dinastičnim pravicam. Zanimivo je, da se še danes razpravlja, če sta s tem izgubila tudi naslov kralja ali ne. [1] Razen tega je treba upoštevati tudi stari savojski zakon iz leta 1780, ki prepoveduje poroko z neplemiško osebo. Ker je Viktor Emanuel poročen z Marino Doria, ki pred poroko ni imela plemiških naslovov, bi bil torej po savojskem zakonu izključen iz nasledstvene linije. V tem primeru bi naslov kralja pripadel njegovemu bratrancu Amadeju Savojskem iz stranske veje Savoja-Aosta. [2] Odnosi z Republiko[uredi | uredi kodo] Republiška ustava je leta 1947 uredila odnose s Savojci v treh "tranzitornih" odločbah: - Pripadniki in nasledniki Savojske hiše nimajo volilne pravice in ne morejo vršiti javnih služb. - Bivšim kraljem Savojske hiše, njihovim soprogam in njihovim moškim potomcem je prepovedan vstop in bivanje na državnem ozemlju. - Imetje bivših kraljev Savojske hiše, njihovih soprog in njihovih moških potomcev na državnem ozemlju je državna last. Lastniški prepisi in kraljeve zemljiške pravice, ki so nastali po 2. juniju 1946, so neveljavni. Leta 1987 je Državni svet dovolil vstop v Italijo bivši kraljici Mariji José Savojski, v kolikor vdova in ne več soproga bivšega kralja. Leta 2002 je ustavni zakon 1/2002 zaključil "tranzitornost" prvih dveh odločb iz leta 1947 s preklicem prepovedi. Leta 2007 so Savojci predložili republiške 1000 mu predsedniku zahtevo po odškodnini za izgon, v višini 260 milijonov evrov. Kasneje je bila zadeva zamrznjena, čeprav se zahteva opira na Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, ki med drugim prepoveduje izgon in je bila podlaga nekaterim drugim zahtevam, ki so bile sprejete. [3] Sklici[uredi | uredi kodo] - ^ Feroldi, A.: Lampi di vita, un principe in esilio,Vittorio Emanuele di Savoia, Milano 2002, ISBN 88-17-87047-1 - ^ Bordonali, S.: Un’ipotesi adeguatrice della XIII disposizione finale transitoria, Rivista Araldica, 1995-1999 - ^ [1]


Zdravje migrantov Evropska agenda o migracijah določa ukrepanje EU ob tej krizi. EU je v letih 2015 in 2016 reševanju migrantske in begunske krize namenila več kot 10 milijard evrov. Predlogi za spremembo zakonodaje EU Komisija je junija 2016 sprejela akcijski načrt za boljše vključevanje migrantov iz držav zunaj EU, ki zajema več predlogov v zvezi z zdravstvom in spremembo direktive o modri karti. Ta EU omogoča, da privabi in zadrži visoko usposobljene državljane tretjih držav, vključno z zdravstvenimi delavci. Po predlogu bodo za modro karto lahko zaprosili tudi begunci. Julija 2016 je Komisija sprejela predloge reform skupnega evropskega azilnega sistema, ki vsebujejo 3 ukrepe v zvezi z zdravstveno oskrbo migrantov: - uredbo o azilnih postopkih - uredbo o pogojih za azil - direktivo o pogojih za sprejem Zdravstveno varstvo Prednostna naloga Komisije je pomagati državam z velikim številom migrantov. Večina migrantov je ob prihodu v EU zdravih, lahko pa čutijo posledice razmer in dejavnikov pred odhodom in na potovanju. So na primer telesno izčrpani, izmučeni, dehidrirani, podhlajeni, kar lahko skupaj z drugimi dejavniki, denimo neustreznimi življenjskimi pogoji, nezdravim načinom življenja ali kroničnimi boleznimi, vpliva na njihovo telesno in duševno zdravje. - Kako EU pomaga? EU zagotavlja finančno podporo za izboljšanje zdravstvene oskrbe ranljivih skupin migrantov, vključevanje migrantov v nacionalne zdravstvene sisteme in usposabljanje zdravstvenih delavcev. - Podpira države EU, ki se spopadajo z izjemno velikim številom migrantov pri reševanju težav, povezanih z zdravjem, in spodbuja izmenjavo dobrih praks v zdravstveni oskrbi. - Koordinira dejavnosti prek Odbora za zdravstveno varnost - Zbira in združuje zahtevke najbolj prizadetih držav EU za cepiva in drug zdravstveni material, da lahko preostale države EU priskočijo na pomoč. - Spremlja nalezljive bolezni po sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja. - Povezuje nacionalne kontaktne točke za zdravstvo s pristojnimi za sklade za civilno zaščito in azil ter vključevanje migrantov. - Sodeluje z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Svetovno zdravstveno organizacijo in Mednarodno organizacijo za migracije pri opredeljevanju in obravnavanju potreb držav EU in beguncev. - Pripravlja programe izpopolnjevanja za zdravstvene delavce, da bodo znali prepoznati bolezni, s katerimi se še niso srečali, ter kulturne in posebne potrebe beguncev in migrantov. - Pripravila je osebno zdravstveno evidenco s spremljajočim priročnikom za zdravstvene delavce, tako da lahko zdravstveni delavci beležijo zdravstveno stanje in anamnezo prihajajočih migrantov in beguncev ter ugotovijo njihove takojšnje potrebe. Priprava projektov Evropska unija se že od leta 2003 ukvarja z neenakostmi v zdravstveni oskrbi, vključno z zdravstveno oskrbo migrantov. S projekti ocenjuje razlike glede zdravja prebivalcev in dostopnosti zdravstvene oskrbe ter pomaga pri vključevanju migrantov v nacionalne zdravstvene sisteme.


Angleški pacient (The English Patient) - Film Čustvena ljubezenska zgodba, nagrajena z devetimi Oskarji, med drugim za najboljši film , 1996., ZDA, 162 min. "The English Patient" je vojna drama Anthonyja Minghelle iz leta 1996 in predstavlja adaptacijo istoimenskega romana Michaela Ondaatjea z Ralphom Fiennesom in Kristin Scott Thomas v glavnih vlogah. Angleški pacient, dobitnik devetih Oskarjev, je briljantni unikat ter zadnji delikatni potomec vrste, ki je že zdavnaj izumrla. Zgodba se odvija med drugo svetovno vojno. Medicinska sestra Hana (Binoche) verjame, da je prekleta in da so vsi njeni ljubimci obsojeni na smrt. Zateče se v samostan, kjer pomaga madžarskemu grofu (Fiennes). Skrivnostnega pacienta brez obraza in spomina so rešili beduini iz gorečega letala, zaradi nesreče pa je opečen do nerazpoznavnosti. Njegova edina vez s preteklostjo je knjiga grškega zgodovinarja Herodota. Hana začne pacientu brati iz knjige, ob poslušanju pa se ta začne spominjati dogodkov iz svoje preteklosti in razkrivati svojo identiteto. Epska ter čustev polna superiorna adaptacija romana Michaela Ondaatjeja je v rokah talentiranega režiserja ter scenarista Anthonya MingheIIa prvič po sorodnih mojstrovinah Davida Leana uspešno združila osupljivo igro z omamnimi epskimi pokrajinami....


TIC Slovenska Bistrica - CEPETAVČEK- otroška predstava Odcepetajte z nami v čas, ko smo se otroci v travi igrali z lesenimi poleni. Naj vas ponese ena najlepših zgodbic za otroke nazaj v otroštvo in čase, ko smo verjeli, da igrače ponoči oživijo. Vabljeni na ogled otroške predstave v izvedbi gledališča KUKUC, ki bo v nedeljo 21.1.2018 ob 10.00 uri v Kulturnem domu Zgornja Polskava.


source: fineweb

text: Eni so bili sicer mnenja, da bi lahko bilo (še) boljše, sam pa pravim, da - bo še boljše. Napredek v slovenski gastronomiji in kulinariki je viden iz leta v leto, naši chefi nastopajo v tujini, tuji pri nas, na krožnikih najboljših slovenskih restavracij je vse več kreativnosti, regionalne sestavine doživljajo reanimacijo, tradicija ni več le v receptih babic, temveč v idejah novega vala. Najprej smo zamenjali državo, zdaj spreminjamo še kuhinjo. Nova slovenska kuhinja je postala realnost. Kuharski spektakel v Kristalni dvorani hotela in kongresnega centra Habakuk se je zgodil v Sloveniji prvič. In že prvič se je predstavilo pet mišelink, skupaj z našimi junaki. Manjkal je sicer Tomaž Kavčič, toda zato sta bila Ana Roš (Hiša Franko, Kobarid)) in Janez Bratovž (restavracija JB, Ljubljana). Iz Bergama sta prišla brata Enrico in Roberto Cerea (restavracija Da Vittorio, *** Michelinove zvezdice), iz Zagreba prišel Jeffrey Vella (hotel Esplanade, restavracija Zinfandel), z Ischie na italijanskem jugu pa Nino Di Costanzo in Antonino Maresca (Terme Manzi, restavracija Il Mosaico, ** Michelinovi zvezdici). Podobne kuharske delavnice in predstavitve so stalnica na kulinaričnih sejmih, festivalih, prireditvah po celem svetu. Namenjene niso le profesionalcem, temveč so jih veseli tudi ljubiteljski kuharji. Dobrojedstvo je vedno večji trend! S petimi Michelinovimi zvezdicami in dvema slovenskima kuharskima zvezdnikoma v Mariboru je bil prebit tudi tovrsten (slado)led pri nas. Zato je jasno, da bo vsak prihodnji spektakel boljši, večji, bolj odmeven, še boljše organiziran. JB je še dva dneva pred spektaklom iskal povezovalca, Ana je pri pripravi sladoleda iz rdeče pese v Habakukovi kuhinji zaman iskala paco jet, gledalci v dvorani so si želeli projekcijo na velikem platnu (namesto odseva v ogledalu), kdor zna italijansko, je slišal več... Toda vse to so malenkosti v primerjavi z novimi znanji in spoznanji, ki smo jih slišali in videli: nove tehnike, stare (pozabljene) sestavine, organizacija dela, dizajniranje krožnika, sodobni trendi. Predvsem trendi! O kreši (Koppert Cress) berite v Mimojede!! Sladoledi (sorbeti, granite) niso več domena le slaščičarjev. Najboljši kosi mesa niso več iz fileja, temveč iz kosov, ki so šli doslej v pasje klobase. Kuhanje za današnjo večerjo se je začelo predvčerajšnjim. Za vrhunsko jed je potrebnih vsaj pet kuharjev. Vrhunske sestavine se ne vozijo z letalom, saj so z domačega vrta in iz sosedovega hleva. Zelišča razkrivajo kuharjev značaj. Molekularna kuhinja je preteklost, ostali pa so nekateri njeni postopki. Sodobna kuhinja je high tec. Čeprav je najboljše tisto, kar je najbolj preprosto. Tri mišelinke za brancina, ki se je dvanajst minut kuhal le v sopari. Gost trikrat obrne peščeno uro in se odloči, koliko vejic rožmarina želi v sopari in koliko kapljic olivnega olja na ribi, kuhar pa mu medtem pripoveduje zgodbe... Čeprav je najboljše tisto, kar sicer sploh ne bi jedli. Več kot pet sončkov za pujsove uhlje, tako dolgo kuhane in tako močno stisnjene, da iz njih nastane slastna "panceta", ki jo JB nadgradi s svežino z ljubljanske tržnice. Čeprav je najboljše tisto, kar so že naši stari jedli. Le da je Ana Roš goveji jezik posoškega pašnega goveda kuhala dva dni v vakuumu in vodni kopeli na točno 61 stopinjah. Komaj čakam nadaljevanje! P.S. Kateri je bil letnik stoletja, 83 ali 71? Dolgoletni enolog in direktor Ptujske kleti Jani Gönc priporoča letnik 1971. "Zato, ker je bil tako reven, da normalne trgatve skoraj ni bilo." Sauvignon, 1971, poln spominov iz tistih časov, je še vedno tako mladosten, da ga izdajajo sovinjonova kosmulja, mah, zelena podrast. Renski rizling, 1983, z močno cvetico, kerozinskimi aromami, iz na trsu posušenega grozdja z vonjem suhega sadja, pa tako živahen, da je še zdaj v ustih.


text: Vrnitev na kraj zločina Kako daleč je leto 2007, a hkrati je od tedaj minilo komaj štiri leta. V teh letih pa sem si pridelal ogromno zgodb, nekaj veselih, pozitivnih, a tudi žalostnih, povsem življenjskih in celo tragičnih. Vsekakor pa je spomin na avgustovski vikend v letu 2007 še kako pozitiven, ko sem prvič nastopil na kakršnikoli dirki. Tisti vikend, 17. - 18. avgust 2007, sem namreč kot predtekmovalec nastopil na gorsko-hitrostni dirki Lučine s pokalnim Fiat Seicentom. Odločitev za nastop je bila nepričakovana in nenadna. Na kup sem moral v nekaj dneh spraviti ekipo, ki bi me spremljala, šotor, orodje, hrano, najem dirkalnika, prevoz z vso potrebno logistiko in seveda pokrovitelje, ki bi to vse pokrili. Kot cilj nastopa sem si zadal, da ekipa na dirki deluje profesionalno in enotno ter da naredimo pozitiven vtis. Menim, da nam je to uspelo, saj smo bili celoten vikend vsi enako - timsko - oblečeni, dobro pa smo predstavili tudi takratno tedensko revijo Avtomanija in krški kartodrom Raceland. Tudi tokratna odločitev za ponoven nastop na GHD Lučine kot predtekmovalec je bila nepričakovana. Presunila me je ideja, da delam PR (odnose z javnostmi) za ekipo LEMA racing in pokal Grande Punto, a avtomobila niti še nisem preizkusil. Smotrno bi bilo, da kot avtomobilistični novinar in predstavnik za stike z mediji govorim iz lastne izkušnje o tem pokalnem dirkalniku, ki ga je moštvo pripravilo predvsem za nastope na krožno-hitrostnih dirkah. Z vodjo moštva Mirkom Marinškom sva se hitro uspela dogovoriti za nastop, saj bosta na dirki kot tekmovalca nastopila še Slavko Zorman s Porschejem 911 in Igor Dekleva s pokalnim Renault Cliom. Da pa bi hkrati pomagal tudi organizatorju dirke Viktorju Oblaku, ki roko na srce, zadnja leta z vso profesionalnostjo prireja še eno zadnjih romantičnih dirk v Sloveniji, sem ponudil izpeljavo nagradne igre. Glavni nagradi, ki smo ju ponudili na portalu Med.Over.Net, sta vožnji na sovozniškem sedežu v Grande Puntu Jake Marinška. Verjamem, da bomo s to potezo malce približali slovenski avtošport našim dragim državljanom, ki jih sicer bencin oziroma dizel zanimata le na bencinski črpalki. V prvi vrsti pa seveda želim ta vikend predvsem uživati v hitri vožnji na 4 kilometrski progi med Todražem in Lučinami, ki se mi je leta 2007 tako lepo vtisnila v spomin.


source: CulturaX

text: Švara je pripravil fante za četveroboj - siol.net torek, 1. 7. 2008; 18.32 Osveženo: 4 leta, 10 mesecev Švara je pripravil fante za četveroboj Na Notranjskem je bila na dvodnevnem treningu naša reprezentanca dečkov, ki bo konec tedna nastopila na četveroboju v Italiji. Selektor Pavle Švara je preveril, kako so ta čas, po državnem prvenstvu v igri v krog v Sv.Antonu nad Koprom, pripravljeni reprezentanti Jaka Kosirnik, Primož Majc, Miha Božič, Mitja Kobal, Luka Urh in Tilen Mahne, ki bodo igrali z vrstniki iz Hrvaške, Italije in Francije v Loanu. Kaj pravi Švara? "Fantje so tri dni zapored naporno trenirali in igrali, kar se jim je zadnji dan precej poznalo in so bili vidno utrujeni, tudi zaradi pripeke na postojnskem balinišču. Lahko trdim, da so po kakovosti prikazene igre precej enakovredni in ni nikogar, ki bi posebej izstopal. Vseeno pa sem se že odločil za postavo za prvo tekmo četveroboja. Seveda še ne vemo, s kom bomo igrali najprej, od tem bo odločal žreb," pravi Švara. Tako lahko pričakujemo, da bosta Majc in Božič zanesljivo udeleženca v štafeti, Tržičan tudi v hitrostnem zbijanju, ki bi moral zadeti nekaj več kot 25 krogel s treninga. V natančnem bosta poskušala Urh in Kosirnik zbrati čim več točk in seveda premagati tekmeca. Kar zadeva klasične discipline, naj bi bila naša dvojica Kosirnik – Mahne (rezerva Majc), v klasični igri Urh in Kobal, mesto v bližanju in zbijanju v krog pa je tako ali tako rezervirano za državnega prvaka v tej disciplini, člana Planine Petrič Miho Božiča. Naše reprezentanca se bo proti Loanu v Savoni odpravila v petek zjutraj, zvečer bo žreb parov 1.kroga. Prva dvoboja bosta v soboto ob 9.uri, druga že popoldan ob 15.30, zadnji krog bo v nedeljo ob 9.uri. Lani v Postojni je slovenska reprezentanca osvojila prvo mesto s tremi zmagami, zanjo so že igrali Jaka Kosirnik, Primož Majc in Mitja Kobal. Največ sprememb je tokrat v italijanski reprezentanci, saj je od lani ostal le Mana, med Francozi Albelfo in Barthet, med Hrvati pa Jermaniš in Čubela.


No, tale ” pogled ” me pa veseli. Dobro se spominjam takratnih mnenj, ko se je šlo za nasledstvo. . . . .


admin na VABLJENI v mojo družbo


vidaXL Cvetlično korito s 4 lonci poli ratan sive barve | vidaXL.si Tesnila in O-obročki Lonci in Sajenje > vidaXL Cvetlično korito s 4 lonci poli ratan sive barve Material: Okvir iz poli ratana + plastičen lonec Dimenzije cvetličnega korita: 79 x 22 x 76 cm (Š x G x V) Dimenzije korita: 16 x 16 x 14 cm (Š x G x V) Paket vsebuje 1 cvetlično korito in 4 odstranljive lonce Ta prikupen vrtni komplet je sestavljen iz 1 korita iz ratana in 4 odstranljivih loncev. To cvetlično korito je izdelano iz trpežnega in vremensko odpornega ratana, zato bo odličen dodatek za vaš zunanji prostor. Tesno tkana struktura ustvarja gladek finiš in dobro stabilnost. Komplet cvetličnih korit je opremljen s 4 notranjimi plastičnimi lonci, zato vam bo služil še dolgo. V cvetlične lonce lahko posadite različne živahne zelene rastline in rože. Paket vsebuje 1 cvetlično korito in 4 odstranljive lonce enakih velikosti. Osvežite svoj vrt, teraso ali balkon z našimi čudovitimi cvetličnimi koriti! vidaXL Močno koncentrirano čistilo za ratan in tekstil 250 ml


Panorama 66 - Medregionalno sodelovanje deluje! Dodatna orodja59B V začetku leta 2018 so se pri Interreg Europe odločili, da bodo pregledali spremembe politike in učinke, ki jih prinašajo projekti medregionalnega sodelovanja. V zadnjem poročilu so bili objavljeni bogati dokazi o koristih. Delo s partnerji je koristno – še toliko bolj, če si izmenjujejo možne rešitve in dobre prakse. Rešitve, ki so preskušene v enem delu Evrope, lahko pospešijo spremembe v drugih regijah, ki so vključene v projekte medregionalnega sodelovanja. Interreg Europe je vseevropski program za medregionalno sodelovanje, ki se sofinancira iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. V projektih Interreg Europe sodelujejo pri politikah regionalnega razvoja javne in zasebne neprofitne organizacije iz celotne Evrope.62C Njihovo sodelovanje je „mehko“. Izmenjujejo izkušnje in dobre prakse s projektnimi partnerji in z deležniki, s katerimi je politika povezana, ter pri tem skupaj iščejo rešitve za regionalne izzive. Izmenjava dobrih praks ... in uspeh - V Romuniji skupine uporabljajo nov podporni načrt za izboljšanje upravljanja, ki temelji na dobrih praksah partnerjev iz Francije, Avstrije in Madžarske (CLUSTERIX); - Linz v Avstriji ima nov skupni delovni prostor za kulturne in ustvarjalne industrije, ki jih navdihuje dobra praksa iz Finske (CREA.RE); - Oakenshaw v Združenem kraljestvu je podprl izgradnjo vetrne elektrarne, da bi skupnosti zagotovil prihodek za druge energetsko učinkovite projekte zaradi izkušenj, ki jih je z njim delil danski partner (RENERGY); - Linköping na Švedskem je s pomočjo italijanskega partnerja (Hybrid Parks) razvil pristop urbanega vrtnarjenja in učenja na prostem, da bi okrepil socialno kohezijo v svoji skupnosti. Glede na čas, ki je potreben, da se rezultati uresničijo, so bili dokazi pridobljeni od predhodnika programa, INTERREG IVC, s katerim so se sofinancirali projekti medregionalnega sodelovanja v obdobju 2008–2014. Z raziskavo med partnerji in z intervjuji izbrane skupine so bili zagotovljeni dokazi o mehkem sodelovanju, ki se je prineslo resnične spremembe. Dvajset zgodb v poročilu kaže, kako lahko navdih, ki si ga izmenjajo projekti, prinese spremembe in izboljšave.579 Primeri koristnega sodelovanja Projekt PROSESC je pomagal podpornemu centru poslovnega inkubatorja v okrožju Norfolk v Združenem kraljestvu pri razvoju vizije o inovacijah, prenosu dobre prakse na področju podpore za inovacije v oskrbovalni verigi iz Nemčije ter pri tem, da je postal inovacijsko vozlišče države. Zahvaljujoč dobri praksi, ki jo je prenesla iz Združenega kraljestva, je finančna institucija italijanske regije Lombardija v projektu FIN-EN razvila nov sklop finančnih instrumentov in IT-sistem za njihovo uporabo, poročanje in spremljanje. S projektom MOG je madžarska Osrednja podonavska regionalna agencija za inovacije razvila načrt mobilnosti, ki povezuje ljudi, blago in storitve iz podeželja z okoliškimi mesti. Ta dobra praksa, ki je bila prenesena iz Nemčije, je prispevala k zmanjšanju odseljevanja iz podeželja in onesnaževanja okolja. V projektu VITOUR LANDSCAP so dobre prakse iz Italije in Avstrije pomagale Združenju za svetovno dediščino zgodnje srednje doline Rena razviti dejavnosti in pobude za boljše varstvo in ohranjanje pokrajinske dediščine. „Brez projekta Hybrid Parks ne bi bilo načrtov za te vrtove. Na Malti se zeleni prostori običajno niso načrtovali. Projekt Hybrid Parks je pomenil spodbudo za pridobivanje strokovnega znanja.“ 580 Malcolm Borg, Heritage Enterprise, Hybrid Parks “The good practice was the initiator of the brand, a catalyst, showing that it was possible. People from Austria explained face to face how it can work. Without the exchange we would not be as far.” Nico Melchior, World Heritage Upper Middle Rhine Valley Association, VITOUR LANDSCAPE VEČ O TEM https://www.interregeurope.eu/projectresults/


Sekundarni vodovod je omrežje cevovodov ter z njimi povezani tehnološki objekti, kot so objekti za dvigovanje ali zmanjševanje tlaka v omrežju in za obdelavo vode na sekundarnem vodovodu, ki je namenjeno za neposredno priključevanje stavb na posameznem poselitvenem območju. V sekundarni vodovod je vključeno tudi vodovodno omrežje, vključno z zunanjimi hidranti in vodovodno omrežje za vzdrževanje javnih površin. Gradbeni inženirski objekti in oprema sekundarnega vodovoda so občinska gospodarska javna infrastruktura.


ko jih tam pred sodstva vrati,


text: 2002 (MMII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Številka leta je palindrom; pred tem je imelo palindromno številko leto 1991, naslednje tako leto bo 2112. Bilo je proglašeno za leto ekoturizma in gora. Dogodki Januar – junij 1. januar - evro bankovci in kovanci nadomestijo lokalna plačilna sredstva v prvih 12 državah evroobmočja – v Franciji, Španiji, Nemčiji, Italiji, Grčiji, Luksemburgu, Belgiji, Avstriji, na Finskem, Irskem, Portugalskem in Nizozemskem. v veljavo stopi leta 1992 sprejeta pogodba o odprtem nebu, ki ureja izvidniške polete v zračnem prostoru podpisnic. 16. januar – Varnostni svet OZN sprejme embargo nad trgovino z orožjem in zamrzne finančna sredstva Osame bin Ladna ter Talibanov v tujini. 31. januar – razpadati prične velik kos Larsenove ledene police na Antarktiki. 8.–24. februar – Zimske olimpijske igre v Salt Lake Cityju, Utah, Združene države Amerike. 12. februar – na Mednarodnem sodišču za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije se prične sojenje nekdanjemu jugoslovanskemu predsedniku Slobodanu Miloševiću. 26. februar – uradni začetek slovenske Wikipedije. 27. februar – požig vlaka sproži spopade med hindujci in muslimani v indijski zvezni državi Gudžarat. 1. marec – nosilna raketa Ariane 5 uspešno utiri opazovalni satelit Envisat in postavi rekord nosilnosti (8.500 kg). 1.–19. marec – invazija na Afganistan: koalicijske sile pričnejo z operacijo Anakonda za uničenje zbirališča sovražnikovih sil v Afganistanu. 4. marec – podjetje Ansett Australia, eden izmed najstarejših letalskih prevoznikov, doživi finančni kolaps; posledica je največja izguba delovnih mest v zgodovini Avstralije. 29. marec – izraelske sile pričnejo z obsežno operacijo Obrambni ščit na Zahodnem bregu v odgovor na palestinske samomorilske napade. 11.–14. april – neuspešen poskus strmoglavljenja venezuelskega predsednika Huga Cháveza. 18. april – biologi oznanijo odkritje novega reda žuželk, bogomolkastih paličnjakov. 25. april – misija Sojuz TM-34 poleti s kozmodroma Bajkonur. Na krovu je tudi Južnoafričan Mark Shuttleworth, drugi vesoljski turist v zgodovini. 26. april – izključeni študent Robert Steinhäuser v streljanju na gimnaziji v Erfurtu pobije 15 ljudi in nato še sebe. 20. maj – Vzhodni Timor pridobi neodvisnost, razglašeno že leta 1975. 4. junij – astronoma Chad Trujillo in Michael Brown s Kalifornijskega tehnološkega inštituta odkrijeta planetoid 50000 Kvaoar. 15. junij – 73-metrski asteroid 2002 MN se približa Zemlji na razdaljo 121.000 km (tretjina razdalje do Lune). 30. junij – brazilska reprezentanca osvoji rekordni peti naslov svetovnega prvaka v nogometu. Julij – december 1. julij – ustanovljeno je Mednarodno kazensko sodišče za pregon zločinov proti človeštvu, genocida, vojnih zločinov in mednarodne agresije od tega datuma naprej. 9. julij – Organizacija afriške enotnosti je razpuščena, nadomesti jo Afriška unija. 21. julij – telekomunikacijski gigant WorldCom razglasi bankrot. avgust – hude poplave po celi srednji Evropi 10. september – Švica postane članica Organizacije združenih narodov. 19. september – v Slonokoščeni obali izbruhne državljanska vojna. 12. oktober – islamisti izvedejo teroristični bombni napad na turistični predel Balija in ubijejo 202 človeka, med žrtvami so predvsem tuji turisti. 22.–25. oktober – čečenski skrajneži zavzamejo moskovsko gledališče Dubrovka in vzamejo gledalce ter nastopajoče za talce. 25. oktober–11. november – 35. šahovska olimpijada na Bledu. 26. oktober – Tina Maze na tekmi za svetovni pokal v avstrijskem Söldnu osvoji prvo zmago v karieri. 8. november – Varnostni svet OZN z resolucijo zahteva razorožitev od Sadama Huseina v Iraku, pod grožnjo z »resnimi posledicami«. 13. november – pred obalo Galicije (Španija) se potopi tanker Prestige in onesnaži več tisoč kilometrov španske, portugalske ter francoske obale. 21. november – na Natovem vrhu v Pragi prejmejo povabilo v organizacijo Bolgarija, Estonija, Litva, Romunija, Slovaška in Slovenija. 1. december – v drugem krogu volitev za predsednika Republike Slovenije osvoji največ glasov dotedanji premier Janez Drnovšek. 9. december – družba United Airlines, drugi največji letalski prevoznik na svetu, razglasi bankrot. 19. december – Anton Rop nasledi Janeza Drnovška na mestu predsednika vlade Republike Slovenije. Smrti 8. januar – Aleksander Mihajlovič Prohorov, ruski fizik (* 1916) 17. januar – France Križanič, slovenski matematik (* 1928) Camilo José Cela Trulock, španski pisatelj, nobelovec (* 1916) 23. januar - Pierre Bourdieu, francoski filozof in sociolog (* 1930) Robert Nozick, ameriški filozof (* 1938) 28. januar – Astrid Lindgren, švedska pisateljica (* 1907) 29. januar – Richard Mervyn Hare, britanski filozof (* 1919) 6. februar – Max Ferdinand Perutz, avstrijsko-britanski molekularni biolog, nobelovec (* 1914) 16. februar – Draga Černelč, slovenska zdravnica pediatrinja in alergologinja (* 1921) 22. februar – Chuck Jones, ameriški animator (* 1912) 13. marec – Hans-Georg Gadamer, nemški filozof, (* 1900) 24. marec – César Milstein, argentinski biokemik, nobelovec (* 1927) 18. april – Thor Heyerdahl, norveški raziskovalec in pustolovec (* 1914) 2. maj – William Thomas Tutte, angleško-kanadski kriptolog in matematik (* 1917) 20. maj – Stephen Jay Gould, ameriški biolog (* 1941) 26. maj – Ivo Maček, hrvaški pianist, pedagog in akademik (* 1914) 28. maj – Marija Lucija Stupica, slovenska slikarka (* 1950) 5. junij – Dee Dee Ramone, ameriški glasbenik (* 1951) 5. julij – Rafko Vodeb, slovenski duhovnik, eksorcist teolog, filozof, umetnostni zgodovinar, pesnik, prevajalec (* 1922) 10. junij – John Gotti, ameriški gangster (* 1940) 27. junij – John Entwistle, angleški glasbenik (* 1944) 4. julij – Laurent Schwartz, francoski matematik (* 1915) 28. julij – Archer John Porter Martin, britanski kemik, nobelovec (* 1910) 6. avgust – Edsger Wybe Dijkstra, nizozemski računalnikar (* 1930) 31. avgust – George Porter, britanski kemik in plemič, nobelovec (* 1920) 23. september – Aci Bertoncelj, slovenski pianist in glasbeni pedagog (* 1937) 24. november – John Rawls, ameriški filozof (* 1921) 22. december – Joe Strummer, britanski punk rock pevec (* 1952) Nobelove nagrade Fizika – Raymond Davis mlajši, Masatoši Košiba in Riccardo Giacconi Kemija – John B. Fenn, Koiči Tanaka in Kurt Wüthrich Fiziologija ali medicina – Sydney Brenner, H. Robert Horvitz in John E. Sulston Književnost – Imre Kertész Mir – Jimmy Carter Ekonomija – Daniel Kahneman in Vernon L. Smith


text: SPOROČILA 2004 – Jezus Marija Jožef 24.12.2004 SPOROČILO SVETEGA JOŽEFA Sin moj, danes ponovno želim podeliti milosti mojega Srca vsem družinam, da se spreobrnejo in živijo v miru. Bog vam želi pomagati v vseh potrebah, toda vi morate verovati, vedno odpreti svoja srca in živeti življenje molitve. Molite, molite, molite in odprite svoja srca Gospodu. Danes vas sprejemam v svoje Srce in predstavim Gospodu. Ne bojte se ničesar. Bog je tisti, ki je Najmogočnejši in njemu vse in vsi morajo dati slavo in se podrediti njegovi moči. Ne bojte se tistega, ki vam hoče zlo, sovražnik odrešenja, ampak se še bolj izročite v Božje roke in on vas bo rešil vsakega zla in vodil po poti miru. JEZUSOVO SPOROČILO 19. MARCA 2004 Sin moj, glej to srce ( *), to srce je trpelo združeno z mojim Srcem in Srcem moje Brezmadežne Svete Matere. Je Čisto in Sveto Srce in po njegovem posredovanju želim podeliti človeštvu milosti brez števila. Kdor bo klical mojega deviškega očeta Jožefa ne bo videl obsodbe v zadnjem trenutku svojega življenja, temveč slavo Nebes, ki jo bo On dosegel pri Bogu; za tiste, ki ga bodo klicali milost dobre in svete smrti. Jaz, Odrešenik sveta bom prišel skupaj z mojo ljubljeno Materjo in Svetim Jožefom iskat te duše za slavo mojega Kraljestva. Želim, da svet razume kako veliko milost mu podarjam po posredovanju Svetega Jožefa. Pobožnost njegovemu Prečistemu Srcu, združena s pobožnostjo mojemu Svetemu Srcu in Brezmadežnemu Srcu moje Matere je zelo velika milost za reševanje duš.


Osmi dan – Lov za skritim zakladom – pinesta.com Osmi dan – Lov za skritim zakladom 09.07.2010 10.07.2010 avtor: Pinesta Comment Closed Pravijo, da “dober glas seže v deveto vas“. Danes smo se lahko prepričali, da to res drži. Slovenski estradni umetniki so hoteli izvedeti ali se imajo pineški smrkolini res tako super – mega, kot se govori naokrog. Pa so vzeli pot pod noge in nas obiskali. Obisk se je zgodil dopoldne na plaži. Avtogramov žal nismo dobili, smo pa dobili uro zabave ob plesu in petju. Razveseljevali so nas Helena Blagne (vzgojiteljica Mateja), Jan Plestenjak (vzgojitelj Tadej), Vili Resnik (vzgojitelj Dario) in pevec skupine Kingston – Renato Čibej (vzgojitelj Daniel). Pomol se je tresel pod našimi nogami in plesu so se pridružili tudi “nekolonijski otroci”. Kako smo uživali! 🙂 Popoldne smo dali oči na peclje, se spustili na kolena in prebrskali celo plažo v upanju, da bomo našli najmanjšo školjko. Mukotrpno delo se je najbolj obrestovalo skupini Metuljčki, ki so našli školjko v velikosti pikice nad črko i. Da gre res za školjko, je potrdila komisija, ki je to “čudo” pogledala s povečevalnim steklom. 😉 Zvečer smo lovili skriti zaklad, kar je bilo še posebej težko, saj so nam postavili cel kup omejitev: hoditi počasi, paziti na mlajše v skupini, sodelovati pri reševanju nalog in govoriti s primerno jakostjo. Pod takimi pogoji smo obiskali 10 postaj, tam rešili različne tipe nalog in na koncu iz dobljenih črk poiskali geslo. Najbolj spretne pri vsem tem so bile Ribice in Delfini. Zaklad jim je predal čisto pravi Pineški gusar – baje ga je izkopal 20 korakov severno od tretjega bora v gozdičku nad plažo. Ko to berete, smo mi že davno v postelji in nabiramo energijo za nov jutri. Lahko noč. Hvala za vso vašo pošto in maile. Zelo jih radi prebiramo. Ne pozabite pa dopisati imena skupine! 🙂


text: 1806 (MDCCCVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki 14. oktober - Napoleon v bitki pri Jeni porazi prusko vojsko Rojstva 21. marec - Benito Juárez, mehiški državnik, predsednik Mehike († 1872) 31. marec - Thomas Penyngton Kirkman, angleški matematik († 1895) 11. april - Frédéric Le Play, francoski rudarski inženir, sociolog († 1882) 20. maj - John Stuart Mill, angleški filozof († 1873) 27. junij - Augustus De Morgan, škotski matematik, logik, filozof († 1871) 24. september - Omer paša Latas, osmanski feldmaršal in guverner († 1871) 25. oktober - Max Stirner, nemški filozof († 1856) Smrti 23. avgust - Charles Augustin de Coulomb, francoski fizik (* 1736) 9. oktober - Benjamin Banneker, afriškoameriški astronom, matematik, urar, izumitelj, pisatelj, založnik (* 1731)


text: Ker se Paresa Resort Phuket nahaja v centru Kamala, je to idealen kraj za raziskovanje Phuket. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Prednost hotela je dostopnost do številnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Spomenik tsunaniju, Plaža Kamala , Phuket Fanta Sea. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Paresa Resort Phuket, naredijo gostom prijeten oddih. V hotelu lahko uživate v obsežnih dodatnih storitvah, ki vam bodo na voljo, med drugimi tudi restavracija, hotelski/letališki prevoz, trgovine, bar ob plaži, sobna postrežba. Deležni boste najboljše sobne strežbe, vključno z tuš, mini bar, ventilator, sef v sobi, internetni dostop, kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. V hotelu je na voljo več relaksacijskih možnosti, med drugimi zunanji bazen, wellness, parna kopel, fitness center, notranji bazen, ki so namenjene oddihu in počitku. Kakšen je že vaš razlog za obisk Phuket, boste v Paresa Resort Phuket našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


Ekipa24.si - Fifa 'pozabila' na Oblaka, igralci NE: Slovensko hobotnico doletela velika čast, tekmeci POVEDALI SVOJE! 1 05.09.2019 14:23:27 Fifa 'pozabila' na Oblaka, igralci NE: Slovensko hobotnico doletela velika čast, tekmeci POVEDALI SVOJE! Jan Oblak je med kandidati za najboljšega vratarja po izboru profesionalnih nogometašev. FIFPro že od leta 2005 izbira najboljšo enajsterico sezone, tokrat pa se je med kandidati znašel tudi Jan Oblak. Slovenski vratar iz vrst Atletica že nekaj časa navdušuje v Španiji, po mnenju profesionalnih nogometašev, ki sodelujejo pri tem izboru, pa si je prislužil svoje mesto med kandidati. Poleg Oblaka so se na seznamu znašli še vratarji Alisson Becker, David De Gea, Ederson in Marc-Andre ter Stegen, poleg njih pa je na seznamu še 50 nogometašev, ki se bodo potegovali za svoje mesto v najboljši enajsterici lanske sezone. Najboljšo enajsterico bodo razglasili 23. septembra na podelitvi Fife za najboljšega nogometaša leta, pričakovano je med 55 kandidati največ igralcev iz angleške premier lige (21), enega manj ima španska liga. Fifa bo 23. septembra podelila nagrado tudi najboljšemu vratarju sezone, to pa zagotovo ne bo Oblak, saj ga svetovna nogometna organizacija ni uvrstila niti med kandidate. Značke: oblak, slovenija, fifpro Fifa 'pozabila' na Oblaka, igralci NE: Slovensko hobotn... 04.09.2019 17:13:46


Onaplus - Teja Pintarič, ustvarjalka lesenega nakita, ki ga je navdihnilo kvačkanje Nad divje prašiče z nakupom orožja za 400.000 evrov Slovenski Tarzan na pragu Hollywooda Voditejici demolirali stanovanje: kradli, pustili tudi urin in kri Teja Pintarič, ustvarjalka lesenega nakita, ki ga je navdihnilo kvačkanje Prvi poskusi kvačkanja profesorice likovne umetnosti Teje Pintarič, ki danes ustvarja pod znamko Kvičke Kvačke, so se začeli hladnega decembrskega dopoldneva na vlaku proti Budimpešti. Melita Meršol 11.01.2021 | Foto: David Pintarič V prijetno ogretem kupeju ji je umetnost kvačkanih pentelj predstavila prijateljica in cimra iz študentskih let, Helena. Traka za lase, ki bi v tistih mrzlih dneh prišel še kako prav, sicer ni nakvačkala, so pa izpod Tejinih prstov že na tisti izletni vožnji začele prihajati najrazličnejše drobnarije. »Kaj kmalu so začele dobivati oblike nakita iz raznobarvnih niti in bombažnih prejic,« zaupa sogovornica, ki se je pred desetimi leti odločila izraziti svojo strast do umetnosti, narave, čipk in vsega, kar je unikatno in ročno izdelano. Rodile so se Kvičke Kvačke. Kar nekaj let sem se posvečala izključno izdelovanju nakita, saj je najti delovno mesto učiteljice likovne vzgoje v Sloveniji precej težko. Kljub temu preteklo leto in pol zares hkrati poučujem in izdelujem Kvičke Kvačke. Oba poklica sta zanimiva in navdihujoča, njuno prepletanje pa zna biti včasih tudi malce naporno. Ste že takrat, na vlaku, začutili, da bo kvačkanje nekako vaše poslanstvo? Na začetku si vsekakor nisem predstavljala, da me bo krajšanje časa z učenjem kvačkanja pripeljalo do mojih Kvičk Kvačk in da jih bom ustvarjala ne le zase, ampak tudi za druge. V poplavi številnih industrijsko ustvarjenih izdelkov, s katerimi je svet že popolnoma preplavljen in zasvojen, sem se zavedla pomena ročno izdelanega nakita in s tem njegove unikatnosti, hkrati pa želje po tem, da bi to tehniko vpletla tudi v sodobni dizajn. Kvičke Kvačke so naprej res bile ročno izdelan kvačkan nakit, ker pa sem nenehno stremela k oblikovanju popolnoma unikatnega in prepoznavnega nakita, sem jih neprestano razvijala in nadgrajevala. V nekem trenutku sem v ustvarjanje vključila les, na katerega sem pričela z raznobarvnimi pisali risati motive, ki so posnemali različne kvačkane vzorce. Potem ko sem te ročno izrisane vzorce digitalizirala in jih z laserjem vgravirala v les, so Kvičke Kvačke končno postale zares unikatni ročno izdelan nakit, ki sem si ga od nekdaj želela ustvariti. V ospredju je torej leseni nakit, brez kvačkanih detajlov, ki pri nekaterih izdelkih dajo tisto piko na i in rdečo nit moji poti, pa seveda ne gre. Od kod ime Kvičke Kvačke, kaj vse zajema? Tako kot začetek mojega kvačkanja se je tudi ime rodilo na poti, ko sva s fantom v poletnem dnevu kolesarila. Na prašni makadamski poti med polji sem ga vprašala, kako naj poimenujem svoj nakit. Tukaj sem bila precej nekreativna in moja ideja je bila, da bi ga poimenovala Kvačkarije. Zavil je z očmi, pomislil in kot iz topa ustrelil Kvičke Kvačke. Igrivost, lahkotnost, nežnost, preprostost, romantičnost in barvitost, ki jih ime opiše, so me v trenutku prevzele in hkrati je bilo v tem istem trenutku vse jasno. Kvičke Kvačke bodo. Kako pa prepletate svoj poklic likovne profesorice z ustvarjanjem nakita? Kar nekaj let sem se posvečala izključno izdelovanju nakita, saj je najti delovno mesto učiteljice likovne vzgoje v Sloveniji precej težko. Kljub temu preteklo leto in pol zares hkrati poučujem in izdelujem Kvičke Kvačke. Oba poklica sta zanimiva in navdihujoča, njuno prepletanje pa zna biti včasih tudi malce naporno. Ampak, tako kot me v prostem času vedno znova in znova pritegnejo in razveseljujejo moji izdelki, me pritegnejo in razveseljujejo tudi ustvarjalnost, iznajdljivost in sodobnost današnjih otrok. Ali menite, da bi vsak moral znati kvačkati oziroma obvladati katero ročno delo? Ustvarjanje in ročna dela lahko ljudem prinesejo zadovoljstvo in jih izpolnijo. Nekateri na ta način sproščajo svojo ustvarjalno energijo, nekateri si zadajo izziv in preizkušajo svoje meje, nekateri poskušamo sproščanje ustvarjalne energije in preizkušanje svojih mej hkrati nadgraditi s poslom in se na ta način preživljati, spet drugi pa z ustvarjanjem morda najdejo pot iz tegob ali umiritev v vrvežu vsakdana. Vsekakor menim, da lahko takšno udejstvovanje ljudem daje ogromno, hkrati pa jim pomaga ustaviti čas. Vsakdo bi moral poskusiti, in ko bo dovolj globoko, bo vedel, kaj pomeni, ko se čas ustavi. Kaj je trenutno na vaši delovni mizi? Kaos (smeh). Lesene osnove z graviranimi vzorci, ki se borijo, katera bo prva nališpana in bo tako dobila končno podobo, dokončani kosi nakita, ki želijo biti prvi poslikani in objavljeni v spletni trgovini ali oditi na pot v trgovinice, s katerimi sodelujem, fotoaparat z milijonom slik in računalnik z odprtim brskalnikom in neštetimi zavihki, v katerih urejam spletno trgovino, odgovarjam na povpraševanje in objavljam na socialnih omrežjih. Od kod jemljete navdih, se vam kakšen namig zgodi tudi v sanjah? Večina mojih motivov izžareva naravo in letne čase, od pisanih spomladanskih cvetlic, poletnih žitnih polj, zimskih dreves in snežink pa vse do pajkovih mrež v meglenih jesenskih jutrih. Motive razvijam in izdelam tudi na željo naročnikov ali trgovinic. Med zanimivejšimi in posebnimi za posameznike je bil motiv z violinskim ključem, za trgovinice pa grajska podgana Friderik za trgovinico na Ljubljanskem gradu. Navdiha v sanjah sicer še nisem dobila, velikokrat pa se o neštetih možnostih zasanjam, preden zaspim. Ogrlica z obeskom, ki je kot medaljon, ima pridih starinskega – imate radi preplet sodobnosti z nostalgijo? Kvičke Kvačke imajo že vse od začetka retro pridih, izbira kovinskih dodatkov filigranskega videza in antične zlate barve pa je pri lesenem nakitu, v katerega so se razvile, to samo še poudarila. Preplet sodobnega s preteklostjo in nostalgičnostjo mi je seveda zelo všeč in kot takšnega bi opisala tudi svoj stil oblačenja in izbiro modnih dodatkov. Prav tako pa se vsakič znova, ko sodobna ženska za svoj modni dodatek izbere prav moje Kvičke Kvačke, zavem in razveselim, da je ta preplet v sodobnem stilu še kako prisoten in živ. Kako sicer poteka proces vašega ustvarjanja, od ideje do kosa nakita? Vsaka moja ideja za trenutno najaktualnejši leseni nakit se začne s skico na papirju, ki jo razvijam, dokler ne ocenim, da je dovolj ljubka in primerna za nadaljnje izpopolnjevanje v računalniškem programu. Zaključen digitaliziran motiv nato vgraviram v predpripravljeno leseno osnovo, temu pa sledijo koraki brušenja, barvanja, izdelave detajlov, lakiranja in končne pritrditve preostalih delov. Seveda za vsak nov motiv najprej nastanejo testni izdelki, in če so mi zares všeč, se jih odločim vključiti v ponudbo. Se kaj ozirate tudi na smernice? Morda pa bo kateri izmed še nezasnovanih kosov v prihodnje izdelan trendovsko, saj so smernice lahko zelo dober navdih. Tako smo kvačkale na Oninem tečaju kvačkanja (VIDEO) Barbara Podlogar: V Sloveniji damo veliko na pohodniške čevlje in drag avto


text: Dragi prevajalci in Ubuntu uporabniki! Zopet je čas, da se vidimo tudi v živo in da malce poklepetamo ob pivu, vinu, soku, vodi ... Sedaj ste še posebej lepo vabljeni vi, dragi uporabniki, ki imate različna vprašanja glede Ubuntu-ja, programov ali pa vam dela preglavice kakšna druga stvar (govorimo še vedno o računalnikih!) :) V prvem delu od 19.00 do 20.00 bomo na voljo morebitnim uporabnikom, ki imajo težave z Ubuntujem ter jim pomagali pri odpravljanju težav. Od 20.00 naprej pa se bo pivo odvijalo v običajni obliki. Lepo vabljeni vsi v četrtek, 9. junija ob 19.00 v Kiberpipo na Kersnikovi 6 v Ljubljani! Se vidimo! ;)


STA: DZ sprejel novelo zakona o ustavnem sodišču DZ sprejel novelo zakona o ustavnem sodišču Ljubljana, 27. maja - DZ je s 45 glasovi za in 36 proti sprejel novelo zakona o ustavnem sodišču, ki jo je predlagal Jože Tanko iz SDS. V skladu z njo bo moralo ustavno sodišče obravnavati vsako pobudo, pri kateri je pobudnik ob vložitvi izkazal pravni interes, čeprav je tega med čakanjem na obravnavo izgubil. Tanko je danes pri obravnavi predloga novele v DZ spomnil, da ustavno sodišče zdaj namreč pri vsaki prejeti pobudi za oceno ustavnosti preveri, ali vlagatelj izpolnjuje pravni interes in ali pobuda rešuje pomembno pravno vprašanje. Če ne izpolnjuje obeh pogojev, pobuda ne gre naprej. Pravni interes pa preverja tudi za že sprejete pobude, ki so v čakalni vrsti. Čakanje na obravnavo zaradi preobremenjenosti sodišča lahko traja več let. Če predlagatelj še pred obravnavo izgubi pravni interes, se pobuda izloči iz obravnave. 27.5.2021 16:12 pse/pa/pa Čas objave: 27.5.2021 16:12 Ključne besede: DZ, USTAVNO SODIŠČE, NOVELA


text: Odgovor Napisal/-a brabbit » 13. Mar 2012 23:09 V absolutizmu. V A-O je šlo za reformni absolutizem, za katerega je med drugim značilno tudi to, da vladar ni več davčno odvisen od stanov in jih sploh ne sklicuje več. Odgovor Napisal/-a lucky » 13. Mar 2012 23:13 Odgovor Napisal/-a brabbit » 14. Mar 2012 14:39 Lahko kdo napiše pravilne odgovore? Odgovor Napisal/-a lucky » 14. Mar 2012 15:18 Jaz bom poskusila napisat vprašanja. Morda niso vsa po vrsti. 1. Kakšno pravo po načinu nastanka so poznali stari Rimljani po sprejetju Zakonika XII plošč? Kaj je v antiki pomenil izraz ius civile, kaj je pomenil v srednjem veku in kaj pomeni civilno pravo danes? Katera šola je kasneje najbolj cenila postavljeno pravo? 2. Ali so izrazi v zvezi s sodstvom prišli med prednike Slovencev od njihovih sosedov? Kratko utemelji. Naštej vsaj tri izraze, ki so se do danes ohranili iz tistega časa. 3. Tega se pa ne spomnim točno. Naj nekdo napiše, prosim. 4. Zakaj se je pod Franki še vedno uporabljalo tudi saško gentilno pravo? Kateri vir nam poroča, da je bila tudi Karantanija [nekaj] v 11. stoletju? 5. Istra: Katero veliko izjemo glede pristojnosti sodišč v fevdalni dobi razberete iz odlomka? Ali so imeli istrski plemiči drugačno možnost? 6. Katero težnjo v razvoju kazenskega prava prepoznate v odlomku? Katero je načelo kazenskega procesnega prava, ki še danes veže oblast, da se tako ravna (nekaj takega)? 7. S katerim pravnim aktom so civilne sodbe pri nas izgubile moč zakona? 8. Vir: (nekaj takega): Vsi državljani imajo ... v okviru tega zakonika ... enak osebni podsodni status. S katerim aktom je to zagotovljeno? Ali je veljalo tudi za Slovence? Pojasni. Kdaj in v kateri državi je bilo prvič ustanovljeno Vrhovno sodišče v Ljubljani? Odgovor Napisal/-a lucky » 14. Mar 2012 15:19 Odgovore naj pa nekdo drug napiše, ker jaz nisem pri vseh sigurna, da so pravi Odgovor Napisal/-a lucky » 14. Mar 2012 19:10 Dajte tisti, ki ste meli danes ustne, malo napisat, no, kako je blo, in vsaj približne pravilne odgovore ... Odgovor Napisal/-a 9sammy5 » 14. Mar 2012 21:19 Odgovor Napisal/-a brabbit » 15. Mar 2012 12:29 Katere vrste prava so poznali Rimljani po sprejetju zakonika XII plošč? Postavljeno in občijano pravo? Odgovor Napisal/-a lucky » 15. Mar 2012 12:38 brabbit napisal/-a: Katere vrste prava so poznali Rimljani po sprejetju zakonika XII plošč? Postavljeno in občijano pravo? Odgovor Napisal/-a lucky » 15. Mar 2012 12:42 Kaj pa odgovor na šesto vprašanje? Pri kazenskem pravu ... Odgovor Napisal/-a brabbit » 15. Mar 2012 12:53 Načelo je mogoče oficialna maksima-dolžnost in pravica državnega organa da preganja storilca kaznivega dejanja? Odgovor Napisal/-a Orchid » 15. Mar 2012 16:22 Bom probala odgovorit na izpit, imela sem malo drugačnega. Nisem sigurna, da je vse prav. 1. "[latinski stavek]" Kakšno pravo po načinu nastanka so poznali stari Rimljani po sprejetju Zakonika XII plošč? Kaj je v antiki pomenil izraz ius civile, kaj je pomenil v srednjem veku in kaj pomeni danes? Katera šola je kasneje najbolj cenila običajno pravo? Poznali so postavljeno in običajno pravo (nekateri pravijo, da tudi mnenja pravnikov, izreki sodišč in raba sodišč). V antiki pomeni pravo, ki velja za Rimljane, v srednjem veku recipirano rimsko pravo, danes pa zasebno pravo. Najbolj je cenila historična šola. 2. "[nek odlomek, ki se ga ne spomnem]" Ali so izrazi v zvezi s sodstvom prišli med prednike Slovencev od njihovih sosedov in kratko utemeljite? Naštej vsaj tri izraze, ki so se do ohranili iz tistega časa. Mislim, da so izrazi niso prišli od sosedov (razen arengo od Langobardov). Utemeljitev pa nisem sigurna: napisala sem sama nekaj v smislu, da to vidimo iz Brižinskih spomenikov, pa da so se staroslovanske besede ohranile do danes v naši terminologiji. Izrazi: soditi, pričati, priseči. 3. "[vladarjev uradnik ne sme izvajat javne oblasti]" Zakaj vladarjevi uradniki na tem ozemlju niso mogli izvajati oblasti? Kdo pa jo je lahko? Vladarji so zemljo podarjali z vsemi upravičenji, zato so tako podarili tudi sodno oblast. Izvaja jo zemljiški gospod. 4. "Naj se skliče skupni zbor, kamor naj pridejo skupaj s prebivalci grofije, in če se o tem sporazumejo potem naj zažgejo z namenom, da ga podvržejo oblasti; tako naj bo storjeno po njihovem (saškem gentilnem) pravu in na podlagi skupne odločitve na zboru..." Ali v frankovski državi velja samo vladarjevo postavljeno pravo? Kratko utemeljite. Kateri vir nam priča, da so tudi v Karantaniji imeli svoje pravo? Ne velja samo vladarjevo pravo, saj se je moral tudi ta nasloniti na običajno pravo-vidimo iz kapitularja za ljudstvo Sasov. O tem priča Vihpurgina darovnica, baje štejejo nekaj točk tudi za Konverzijo, ampak samo pri tem izpitu kjer ni napisanega 11.st. 5. "Ker je tako, da v Istri ni dovolj plemičev, da bi bili sestavili (plemiško) sodno večo, režejo sodbe na rovaš pred kmeti in prebivalci žup." Katero veliko izjemo glede pristojnosti sodišč v fevdalni dobi razberete iz odlomka? Kje ponavadi srečamo župane in prisednike? Nevem katera pristojnost je mišljena, razberem pa da so prisotni tukaj še 4. sloj-kmetje, ki niso ponvadi bili na sodiščih, sodelujejo pa tudi župani, ki poznajo lokalno pravo in meje.Nevem če je to kakšna povezava s tem. Srečamo jih pa na deželskih sodiščih. 6. "[tudi, če sorodniki že dosegli spravo, država povzročitelja kaznuje]" Katero težnjo v razvoju kazenskega prava prepoznate v odlomku? Katero načelo kazenskega procesnega prava danes veže oblast, da se tako ravna? Oficialno maksimo. Dolžnost preganjanja kaznivega dejanja. 7. "Vendar pa nikdar ... moči zakona ... nima." S katerim pravnim aktom je danes sodbam odvzeta "moč zakona"? Baje je ODZ. 8. "Vsi avstrijski državljani so enaki pred zakonom" Kdaj besedilo iz odlomka začne veljati? Ali velja tudi za Slovence? Kdaj in v kateri državi je bila prvič ustanovljena Narodna Vlada v Ljubljani? V buržoazni dobi. Velja za slovence. Narodna vlada je ustanovljena 31.10.1918 v Državi SHS. Prosim pokomentirajte odgovore, ker nevem če so prav. A mogoče kdo ve kako so bile točke razporejene?


Reci življenju da, Phil Bosmans – DAMJANA BAKARIČ Ti si tisti, ki se odloča. Vsak dan znova. Phil Bosmans je bil belgijski duhovnik ter avtor številnih dobrih spisov. Njegove ideje so še zmeraj navdihujoče. V tej knjigi se zaveda, da je življenje trpko, da smo ljudje nesrečni, ker je svet preplavila velika žalost. Živimo v veliki puščavi; to pa je pokrajina, kjer nič več ne raste, je dežela brez radosti in prijetnega počutja, kjer ljudje nimamo več posluha za drug drugega. Danes je preveč ljudi, ki imajo vse, a jih nič več ne veseli, v ničemer ne znajo videti lepega. Veliko jih trpi, ker med seboj ne znajo živeti v miru. Vendar Bosmans verjame v to, da smo ljudje v resnici dobri. Zato v nas polaga upe, ki jih zapiše v knjigi. Meni, da ljudje zmoremo veliko, ker smo v tej veliki puščavi lahko majhne oaze, kjer vse začenja znova rasti in cveteti. Krizi moramo odvzeti dramatičnost. V tej puščavi moramo začeti saditi rože. V današnji dobi energetske krize moramo odkriti novo energijo, mogočno, vendar že popolnoma pozabljeno: ljubezen. Ljubezen je moč. Čudežna življenjska moč. Bosmans vidi upanje v tem novem svetu, ki ga sestavljajo ljudje ljubezni. Prihaja luč in z njo zaupanje. by Damjana Bakarič 30.10.2018


6. odvzema vodo iz hidranta v nasprotju z 31. členom.


text: Elektronske storitve javne uprave > Podrobnosti vloge Sporočilo o prostem delovnem mestu - PDM-1 Delodajalec, ki zaposluje nove delavce, mora obvezno prosta delovna mesta javno objaviti. Objava prostega delovnega mesta mora obvezno vsebovati pogoje za opravljanje dela in rok za prijavo, ki ne sme biti krajši od treh dni. Izpolnjevanje vlog Podrobnosti o vlogi


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 1. stoletje | 2. stoletje | 3. stoletje | 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje Druga stoletja Četrto stoletje obsega leta od 301 do vključno 400. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 300 do 399. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po četrtem stoletju so pisana ležeče. 04


text: Sodelavci IBM Slovenija bodo s krvodajalsko akcijo okrepili vrste slovenskih krvodajalcev. Ljubljana, 15. junij – Danes, dan pred uradnim praznovanjem IBM-ove stoletnice, korporacija globalno obeležuje Dan družbene odgovornosti. V ta namen bo 300.000 IBM-ovih sodelavcev, upokojencev in IBM-ovih poslovnih partnerjev po celem svetu opravljalo prostovoljno delo v lokalnih skupnostih. IBM Slovenija v okviru te iniciative skupaj z Zavodom Republike Slovenije za transfuzijsko medicino in Mladinskim domom Malči Beličeve organizira krvodajalsko akcijo. 16. junija IBM uradno obeležuje stoletnico delovanja. V sklopu praznovanja visokega jubileja ter bogate zgodovine IBM-a na področju družbene odgovornosti, korporacija danes v več kot 120-ih državah sveta, obeležuje Dan družbene odgovornosti. »V čast stoletnice delovanja naše korporacije IBM-ovi prostovoljci po celem svetu na različne načine pomagajo lokalnim skupnostim, v katerih delajo in živijo,« pravi Stanley S. Litow, podpredsednik programa IBM Corporate Citizenship. K sodelovanju so povabili tudi IBM-ove poslovne partnerje in stranke. »Verjamemo, da lahko s skupnimi močmi pomagamo zgraditi modrejši planet« še dodaja Litow. Na današnji dan, pa tudi v prihodnjih mesecih, se bodo tako pod okriljem IBM-a izvajale številne družbeno odgovorne akcije po celem svetu. Med drugimi: predsednik in generalni direktor IBM-a Samuel J. Palmisano bo v svojem rojstnem mestu (Baltimore, ZDA) učencem višjih razredov osnovne šole predaval o znanosti in matematiki z razpravo o Watsonu, IBM-ovem superračunalniku, ki je letos zmagal na priljubljenem TV kvizu Jeopardy!. V Nigeriji bodo IBM-ovci sto dni delovali kot mentorji stotim majhnim podjetjem in jim pomagali na različnih področjih poslovanja s pomočjo IBM-ove tehnologije. V Novi Zelandiji bodo IBM-ovci v okviru programa Age Concern izobraževali starejše, kako izkoristiti tehnologijo mobilnih telefonov v primeru naravnih nesreč, potresov, zdravstvenih težav ipd., v Urugvaju pa bodo IBM-ovci v sodelovanju z urugvajsko nevladno organizacijo Projoven delovali kot mentorji mladim ljudem iz revnih sosesk pri iskanju njihove prve zaposlitve. V okviru dneva družbene odgovornosti bodo aktivni tudi sodelavci IBM Slovenija, in sicer se bodo lahko od junija do konca avgusta udeležili krvodajalske akcije. »Ob naši stoletnici ter z mislijo na vse, ki jim lahko pomagamo s tem preprostim, a plemenitim dejanjem, smo se odločili, da okrepimo vrste slovenskih krvodajalcev« pojasnjuje odločitev za izvedbo krvodajalske akcije Roman Koritnik, generalni direktor IBM Slovenija. Akcijo s sloganom »Darujem, kar potrebujem« IBM Slovenija izvaja v sodelovanju z Zavodom Republike Slovenije za transfuzijsko medicino in Mladinskim domom Malči Beličeve. »K sodelovanju pozivamo vse, ki soustvarjajo IBM-ovo zgodbo v Sloveniji – naše sodelavce, poslovne partnerje, stranke, prijatelje in druge« še dodaja Koritnik. Več informacij: www.ibm.com/press/us/en/pressrelease/34788.wss


text: Misijonska nedelja pri Don Bosku Janez Potočnik Maribor, 24. 10. 2020 Tudi v Don Boskovi župniji v Mariboru smo misijonsko nedeljo 'obarvali' misijonsko. BIRMA pri Don Bosku Janez Potočnik Maribor, 9. 10. 2021 V soboto 9. oktobra je v župnijski cerkvi sv. Janeza Boska v Mariboru nadškof Alojzij Cvikl podelil zakrament sv. birme 32 mladim - iz dveh razredov in dveh župnij. Gospod se je milostno ozrl na nas, saj nam je sredi hladnih in deževnih dni... Janez Potočnik Maribor, 8. 9. 2021 V sredo 8. septembra na praznik Marijinega rojstva je bil za župnika župnije Maribor - sv. Janez Bosko in soupravitelja župnije Maribor - sv. Frančišek Asiški v Radvanju umeščen novi župnik Janez Potočnik. Slovesnost umestitve je vodil... Koncert Komornega zbora Hugo Wolf Janez Potočnik Maribor, 4. 7. 2021 Osupljivi posnetki vesolja teleskopa Hubble spremljajo nebeško glasbo slovenskih in tujih skladateljev, ki nam ponuja enkratno glasbeno-scensko doživetje. Janez Potočnik Maribor, 4. 4. 2021 Ker v teh dneh znova ne bomo mogli skupaj obhajati velikonočnih praznikov, bomo toliko bolj povezani z vami v molitvi. Vseeno pa imate možnost, da pristopite k sv. obhajilu ali pa še opravite velikonočno spoved: med tednom od 16.30 do... Janez Potočnik Maribor, 14. 2. 2021 Ob petletnici blagoslovitve cerkve sv. Janeza Boska sredi novembra lani smo napovedali nadaljevanje del z urejanjem večnamenske dvorane in zraven pripadajočih sanitarij. Res je, da načrtovana dela še niso končana, a v priloženi foto... Janez Potočnik 24. 12. 2020 Mar ni Bog po Mariji v Jezusu Kristusu tudi nam v našo temo prinesel žar luči, razlog neizmernega veselja in upanja!? Mar ni to sporočilo tudi za vse nas!? Bodimo kot 'ogledalo' tistim, ki ne morejo videti sonca; prinašajmo Jezusa... Janez Potočnik Maribor, 29. 11. 2020 Letos v Don Boskovem centru nismo izvedli delavnice priprave adventnih venčkov, pa je bilo zato toliko bolj živahno v družinah naših veroučencev ... Nekaj adventnih venčkov, delo naših veroučencev in njihovih staršev, si lahko ogledate v... Janez Potočnik Maribor, 15. 11. 2020 15. novembra 2015 je bila v Mariboru blagoslovljena prva cerkev v Sloveniji, zgrajena v čast sv. Janezu Bosku - in sicer ob 200-letnici njegovega rojstva. Na tej slovesnosti se je zbralo okrog 1500 vernikov. Prepeval je združeni mladinski... Janez Potočnik Maribor, 24. 9. 2020 Urejanje nedokončane fasade Don Boskovega centra gredo srečno in uspešno h koncu. Kaj vse je bilo postorjeno? Mizarji so namestili 28 oken s policami in devet vrat. Drugi mojstri so ob večnamensko dvorano z dvoriščne strani postavili ca....


text: Varstvo osebnih podatkov - Marketing113 Spletna stran www.marketing113.si zagotavlja vse potrebne tehnološke in organizacijske rešitve za popolno varnost. Prenos občutljivih osebnih podatkov na spletni strani se izvaja v varnem načinu s pomočjo protokola SSL (Secure Sockets Layer). Podatki se kodirajo z do 256 bitnim ključem, še preden zapustijo vaš brskalnik, in se na naš strežnik prenašajo v zaščiteni obliki. Sistem tako preprečuje, da bi kdo prestregel vaše osebne podatke, ki jih pošiljate prek kontaktnega obrazca. Varno povezavo prepoznate po tem, da se naslov, prikazan v brskalniku, začne s https://... in ne s http://..., na zgornjem levem robu okna pa se pojavi znak obešanke. Naša spletna stran in drugi sistemi so z ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi zavarovani pred izgubo, uničenjem, dostopom, spreminjanjem in širjenjem vaših podatkov s strani nepooblaščenih oseb. Kdaj marketing113.si uporablja in obdeluje osebne podatke? Vemo, da je skrbno ravnanje z vašimi osebnimi podatki za vas izjemno pomembno. Ker na marketing113.si varstvu podatkov namenjamo posebno pozornost, pri zbiranju, obdelavi in uporabi strogo upoštevamo zakonske določbe. Marketing113.si vaše osebne podatke in informacije, ki nam jih posredujete, uporablja za odgovarjanje na vaša sporočila.


Dogodek: Delavnica: Optimalno namakanje kmetijskih kultur Organizator: Občina Ajdovščina, Biotehniška fakulteta Univerze v Ljubljani, RA ROD, Hidrotehnik d. d., Inštitut z V okviru projekta LIFE ViVaCCAdapt vas vabimo na četrto delavnico o strokovno pravilnem namakanju, ki bo potekala v ponedeljek 18 . novembra 2019 od 8.00 do 12.00 v prostorih Območno obrtno podjetniške zbornice Ajdovščina, Vipavska cesta 4 Ajdovščina. Občina Ajdovščina, Biotehniška fakulteta Univerze v Ljubljani, Regijska r azvojna a gencija ROD Ajdovščina, Hidrotehnik d. d., Inštitut za vode RS in podjetje BO MO d.o.o. vas vabimo na 4. delavnico, kjer vam bomo predstavili rezultate dela in vas seznanili z delovanjem orodja za podporo odločanju o namakanju SPON Delavnica bo obsegala predstavitev delovanja orodja za napoved namakanja ter pregled uporabniških podatkov sistema SPON Na delavnico se prijavite pri Špeli Železnikar, po e pošti: spela.zeleznikar@bf.uni lj.si, po telefonu: 01 32 03 293. Vabilo s programom


text: Laplaceov operátor [laplásov ~] (tudi laplasian in redkeje operator delta) je v vektorskem računu skalarni diferencialni operator skalarne funkcije φ. Je enak vsoti vseh drugih parcialnih odvodov odvisne spremenljivke. To odgovarja div (grad φ), zato tudi uporaba simbola del (operator nabla), ki ga predstavlja: Zapiše se ga tudi z znakom Δ. Zapis v koordinatnih sistemih V eno in dvorazsežnih kartezičnih koordinatah je Laplaceov operator: In v treh Σ(x, y, z): V trorazsežnih valjnih koordinatah Σ(r, φ, z) je: V trorazsežnih krogelnih koordinatah Σ(r, θ, φ) je: Laplaceov operator se na primer pojavlja v Laplaceovi, Poissonovi, Poisson-Boltzmannovi, Helmholtzevi ali valovni enačbi. Značilnosti Laplaceov operator je linearen: Velja tudi: Posplošitve Lapleceov operator na 0-formi se s posplošenim Laplaceovim operatorjem zapiše kot: Laplaceov operator se lahko posploši na več drugih načinov. d'Alembertov operator () je definiran na prostoru Minkowskega. Laplace-Beltramijev operator () je eliptični diferencialni operator 2. reda na vsaki Riemannovi mnogoterosti. Laplace-Beltramijev operator na funkciji je sled njene Hessove matrike: kjer je sled vzeta glede na inverz metričnega tenzorja. Laplace-Beltramijev operator se lahko posploši tudi na operator (prav tako imenovan Laplace-Beltramijev operator), ki deluje na tenzorska polja s podobnim obrazcem. Laplace-de Rahmov operator deluje na prostore diferencilnih form na psevdoriemannovih ploskvah. Z Laplace-Beltramijevim operatorjem je povezan prek Weitzenböckove identitete. Laplace-de Rahmov operator je na Riemannovi mnogoterosti eliptičen, na Lorentzevi mnogoterosti pa hiperboličen. Določen je kot: kjer je d zunanji odvod ali diferencial, δ pa je kodiferencial, ki deluje kot na k-forme, kjer je ∗ Hodgeov dual, oziroma Hodgeov operator zvezdica. Pri računanju Δƒ za skalarno funkcijo ƒ, je δƒ = 0, tako da velja: Do skupnega predznaka je Laplace-de Rhamov operator enakovreden definiciji Laplace-Beltramijevega operatorja, ko deluje na skalarno funkcijo. Na funkcijah je Laplace-de Rhamov operator dejansko negativ Laplace-Beltramijevega operatorja, saj običajna normalizacija kodiferenciala zagotavlja, da je Laplace-de Rhamov operator (formalno) pozitivno definiten, Laplace-Beltramijev operator pa je običajno negativen. Predznak je le dogovor, v virih se velikokrat pojavljata oba. Laplace-de Rhamov operator se precej razlikuje od tenzorskega Laplaceovega operatorja, ki je omejen na poševnosimetrične tenzorje. Poleg priložnostnega predznaka se operatorja razlikujeta z Weitzenböckovo identiteto, ki eksplicitno vsebuje Riccijev tenzor ukrivljenosti. Sklici Viri Matematična analiza Pierre-Simon Laplace