Leta 2016 je konec. Na silvestrovo zjutraj sem vadil jogo in preplavili so me občutki hvaležnosti. Ko sem se ozrl po studiu, se mi je ob zadovoljstvu sam od sebe prikradel nasmešek. Dolga leta sem razmišljal, da bi se vrnil v Ljubljano, kraj kjer sem se rodil in tukaj odprl studio joge. Ta vizija je potovala z mano, ko sem učil jogo po svetu in si utiral pot od ene do druge države. Aprila 2016 sem v Ljubljano prišel obiskat bratranca Željka Vrhovaca in sestrično Majo Vrhovac. Ob vrnitvi se mi je vse zdelo zelo znano in domače. Kar kmalu po tem sem se začel spraševat: Sem se vrnil, da bi uresničil svojo vizijo? Začutil sem potrebo, da o tem temeljito premislim. Začel sem hoditi bos v naravo, čutil sem tla pod nogami in poslušal vodstvo svojega notranjega glasu. “Kaj lahko zgubiš?” mi pravi glas iz globine zavesti. “Tvoj življenjski namen je, da predaš ključ, ki odklepa magična vrata joge, zdravja in sreče, kje to počneš ni pomembno, ostani in poveži se ponovno s koreninami svoje domovine, joga koristi vsem, bodi odprt za nove izkušnje in priložnosti.” so mi odgovorili angeli, ki so me vodili. V tem trenutku sem se odločil, da ostanem v Ljubljani in počakam, da se pojavi priložnost. Poklical sem podjetje Stoja nepremičnine. Nepremičniska agentka Jana Caserman mi je razkazala 200 kvadratnih metrov velik poslovni prostor na Rudniku poleg Super Nove. Stal sem pred oknom v pisarni, ki je zdaj soba za jogo in pri sebi sem vedel, da je to tisti prostor, ki mi ga je pokazala vizija. Naslednje 4 mesece sem vso svojo energijo, ljubezen in kreativnost vlagal v oblikovanje in grajenje enega nalepših studiov, ki predstavlja prostor spokojnosti, umirjenosti in veselja. Nič od tega pa mi ne bi uspelo brez pomoči drugih. Vizijo so mi pomagali uresničiti ljudje, ki so prišli v moje življenje v tem trenutku ustvarjanja. Studio ne bi bil to, kar je brez njihove pomoči in talentov. Jaz sem imel vizijo, lepa pa je postala zaradi njih. Od odprtja studia so minili trije meseci. Čeprav jogo pozna že mnogo ljudi, pa v Sloveniji še vedno velja za nekaj novega. Prijetno sem bil presenečen, kako dobro so jo sprejeli ljudje, ki so obiskali studio. Mnogi od njih zdaj vadijo trikrat do štirikrat na teden. Ko jih vidim, kako napredujejo v svoji jogijski praksi, začutim toplino v srcu, ki mi pravi, da je bila odločitev za preselitev v Ljubljano pravilna.Včasih kdo pride v studio v zadnji sekundi, izčrpan od vsakodnevnih aktivnosti in službenih dolžnosti. Iz studia pa vedno vsi odidejo sveži, polni energije, z nasmeškom na obrazu in rdečico na licih. To pismo bom zaključil s poslanstvom Bikram joge Ljubljana: “Dobrodošli v Bikram jogi Ljubljana. Naše poslanstvo je ponuditi spokojen, varen, vesel prostor, kjer se počutite dobrodošli, kjer lahko raziščete svojo lastno jogo, razvijete lastno jogijsko pot in dosežete notranjo preobrazbo. Naš cilj je ustvariti okolje, kjer se ljudje počutijo del vplivne skupnosti, ki jim nudi oporo. Vsak človek začne z vadbo joge na svojem nivoju, glede na svoje fizične sposobnosti, zato bi vas radi vzpodbudili, da ne obupate. Skozi vizijo, prepričanje in trud doživimo največje preobrazbe v življenju. Joga ne bo enostavna, bo pa morda najlepša pot, na katero se boste odpravili in mi, jaz, sem hvaležen za ta blagoslov, da sem lahko del tega. Naše končno poslanstvo je uporabiti to, česar smo se naučili in pomagati drugim živeti boljše in bolj harmonično življenje. Naj bo leto 2017 čudovito! Otvoritev spletne strani! Poslanstvo Bikram joge Ljubljane


source: wikipedia

text: Geograf je znanstvenik, ki se v splošnem največ ukvarja z geografijo. Glej tudi seznam geografov seznam slovenskih geografov Zunanje povezave Poklici v znanosti


source: fineweb

text: Goričani v Ljubljani! V CUK Kino Šiška je ob 18.00 uri popoldan že veselo kipelo. Seveda od obilja pogrinjkov in žlahtne kapljice, ki je privabila radovedni živelj mnogih krajev slovenske krajine. Še več, vse je delovalo kot, da je to pot glasbeni utrip potisnjen nekoliko v ozadje, pa vendar. Primorska, rock in žlahtna kapljica. Znamenita kombinacija, ki ne zna in ne zmore zatajiti. Preverjeno. Skozi leta, bi rekli novogoriški Avtomobili. Avtomobili? Da. Poleg njih so držali rockerski odsev dogodku pokonci tega večera tudi njihovi ostali novogoriški rojaki, Zaklonišče Prepeva, The Users, Nikka, Valterap in Primarna. Dogodek imenovan tudi Goriška pomlad je nosil svoj primarni namen v predstavitvi goriške regije širši slovenski javnosti, zlasti občim »butcem« ljubljanske regije, soorganizirali pa so ga župani občin goriške regije v družbi Kostanjevca-Miren, Kanal ob Soči, Renče-Vogrsko, Nova Gorica, Šempeter-Vrtojba in Brda. Promocije so se seveda udeležili tudi predstavniki slovenske politike, podjetniki, poslovni partnerji,... skratka bilo je živahno, čeprav RockLine generalno slabše razloči obraze, ki niso primarno povezani z glasbo! Tega večera nas torej niso zanimala partnerska sožitja citiranih v gornjem odstavku, pač pa predvsem nastop legendarnih Avtomobilov, ki so bili na seznamu nastopajočih uvrščeni z razpoložljivim enournim repertoarjem povsem na rep nastopajočih. Po napovedih naj bi nastopili šele ob pol noči. Res pa so stopili na oder ob pol ponoči. Marko Vuksanovič (vokal), Mirko Vuksanovič (klaviature, spremljevalni vokal), Boštjan Andrejc »Bushy« (kitara, spremljevalni vokal), David Morgan (bobni), David Šuligoj (bas kitara) so Avtomobili. Taisti Avtomobili, ki praznujejo letos 30. let svojega delovanja. O Avtomobilih ni treba mnogo razglabljati. Njihova glasba govori sama zase. Več kot sama zase. Danes veljajo za enega najimenitnejših bendov, ki so vzniknili kdaj koli pod slovenskim soncem in ni ga junaka, ki bi si upal trditi nasprotno. Njihova globoko senzitivna finomehanika v podajanju glasbene informacije, je brezčasni unikat, ki si zasluži poseben tretman še posebej, kadar polagamo vzporednice z drugimi slovenskimi skupinami. Avtomobili s svojim glasbenim opusom dokazujejo, da ostajajo ena najbolj posebnih in prepoznavnih zasedb našega prostora in časa, ki je razvila simbiontsko zmes izredne perfekcije v podajanju zvočnih kulis polnega izkoristka, kot tudi izrednega ravnovesja nalezljive melodične kompaktnosti, prave rockovske dinamike in art eklektike, ki jim daje pečat popolne samoniklosti. Njihova glasba je ustvarjena tako, da jo lahko poslušaš kadarkoli in kjerkoli. S svojo stvarnostjo se brez težav dotakne še tako skritega koščka poslušalčeve duše. Ljubijo jo tako radijske frekvence, kot oprezni ušesni polž slehernega, še tako ostrega, peresa glasbenih kritikov. Tudi po 30. letih ostajajo Avtomobili sveži, polni življenjske energije.. Skupina namreč pripravlja nov studijski album, ki bo izšel še letos in single »Poslušaj« je kaj hitro napovedal, da v kolikor bo cel album šel v takšni maniri, bomo priči znova še enemu veličastnemu dejanju skupine, ki bo lahko s ponosom dodala nov kamenček v svoj bogato izpovedni diskografski mozaik. Nastop skupine, ki je minil prehitro, je krasila tako kot vedno odlična zvočna kulisa. Simbioza instrumentov v idealnem ravnovesju. Čvrsta, topla, naravno zveneča, aktivna naveza ritem sekcije, ki je ustvarjala močno bazično platformo, ta je kot dinamo poganjala žlahtni preplet mojstrskega koketiranja med klaviaturami in kitaro. To so tisti kratki, jedrnati a visoko zloščeni triki, ki so sofisticirano zloženi v kompaktno učinkujoči konglomerat, katerega v popolno izkušnjo popelje žametasto božajoči vokal Marka Vuksanoviča. Neprecenljiva in neponovljiva pristnost. Presunljivo je izkustvo spoznanja izjemne moči, ki krasi to skupino, kadar se znajde v vlogi odrskega interpreta. Vse ima pod kontrolo. Zvok, medsebojno komunikacijo. Perfekcija! Zimzeleni Ona nosi uniformu, Ljubezen ne stanuje tu, Gorica, Le enkrat v življenju, Gospodar, Sama in zaključna Skozi leta so popeljali redke preživele do te pozne ure v dvorani, ki jih je bilo nemara največ 200, do povratne ekspanzije navdušenega aplavdiranja, na podlagi katerega si je skupna izborila dva dodatka. V prvem je izvedla klasiko Enakonočje, v drugem pa predstavila novo skladbo Netopir. V načrtu je imela še izvedbo skladbe Poslušaj, a je morala nastop žal takoj po Netopirju zaključiti. Po zaključku se je na oder vrnil Marko, ki se je rokoval z nekaj najbolj gorečimi privrženci skupine. Med temi so skupino prišli pozdravit na koncert celo rockovski navdušenci iz Prekmurja, ki so se posebej za ta dogodek pripeljali vse do Ljubljane, kar je slehernega spoštovanja vredno dejanje. Avtomobili se vračajo oktobra letos v Cankarjev dom. Tam bodo proslavili 30. let delovanja in izid novega studijskega albuma. Tega velikega dejanja čislanih in edinstvenih art rock mojstrov, polnega simbolične vrednosti, nikakor ne gre spregledati.


text: 1950 (MCML) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. V znanosti, predvsem geologiji, arheologiji in paleontologiji, je 1950 leto nič oz. »sedanjost«, od katerega se meri starost, izmerjena z metodo radioaktivnega ogljika. Dogodki 6. januar - Združeno kraljestvo formalno prizna Ljudsko republiko Kitajsko; Republika Kitajska v odgovor prekine diplomatske stike z Združenim kraljestvom. 26. januar - Indija postane republika. 31. januar - ameriški predsednik Harry S. Truman ukaže razvoj vodikove bombe v odgovor na sovjetski jedrski poskus leto pred tem. na Kitajskem se predajo zadnje sile Kuomintanga. 12. februar - ustanovljena je Evropska radiodifuzna zveza. 17. marec - raziskovalci z Univerze Kalifornije, Berkeley oznanijo, da so ustvarili nov element z vrstnim številom 98 in ga poimenovali kalifornij. 27. april - v Južni Afriki je sprejet »zakon o skupinskih območjih«, s katerim je formalno uvedena rasna segregacija. 13. maj - Prva dirka v zgodovini Formule 1 za Veliko nagrado Velike Britanije, zmagovalec Nino Farina z Alfo Romeo. 3. junij - Maurice Herzog in Louis Lachenal kot prva plezalca osvojita Anapurno I in ob tem postaneta prva človeka na svetu, ki osvojita goro višjo od 8000 m. 25. junij - pričetek Korejske vojne: severnokorejske sile vkorakajo v Južno Korejo. 28. junij - severnokorejske sile zasedejo Seul. 5. julij - v Črnomlju zabeležijo najvišjo do danes izmerjeno temperaturo na območju Slovenije, 40,6 °C. 16. julij - Svetovno prvenstvo v nogometu 1950 se konča z zmago nogometne reprezentance Urugvaja. 12. avgust - papež Pij XII. v encikliki Humani generis oznani, da evolucijski nauk ne nasprotuje katoliškim načelom. 19. september - v Zahodni Nemčiji je sprejeta odločitev o čistki komunističnih uradnikov. 26. september - Indonezija je sprejeta v Organizacijo združenih narodov. 7. oktober - kitajske sile vdrejo v Tibet. 19. oktober - Ljudska republika Kitajska vstopi v korejsko vojno. 1. november - papež Pij XII. proglasi dogmo o Marijinem vnebovzetju 3. december - izbruh ognjenika Etna na Siciliji. 6. december - v Celju ustanovijo Slovensko ljudsko gledališče Rojstva 10. januar - Polona Vetrih, slovenska igralka 18. januar - Gilles Villeneuve, kanadski dirkač († 1982) 26. januar - Jörg Haider, avstrijski politik († 2008) 30. januar - Andrej Andrejevič Bolibruh, ruski matematik († 2003) 10. februar - Mark Spitz, ameriški plavalec 14. februar - Josipa Lisac, hrvaška pevka 11. marec - Bobby McFerrin, ameriški pevec 12. marec - Javier Clemente, španski nogometaš in nogometni trener 21. marec - Sergej Lavrov, ruski politik in diplomat 5. april - Agnetha Fältskog, švedska glasbenica 16. april - David Graf, ameriški igralec († 2001) 28. april - Jay Leno, ameriški komik in televizijski voditelj 13. maj - Stevie Wonder, ameriški pevec, glasbenik 17. maj - Janez Drnovšek, slovenski politik, državnik († 2008) 3. junij - Viki Grošelj, slovenski alpinist 4. junij - Clifford Stoll, ameriški astronom, računalnikar, izumitelj in pisatelj 9. julij - Viktor Janukovič, ukrajinski politik 15. avgust - Anne, britanska princesa 20. avgust - Igor Omerza, mag., slovenski politik, publicist in ekonomist 24. avgust - Marc Aaronson, ameriški astronom († 1987) 6. september - Mileva Sovdat, slovenska igralka 17. september - Narendra Modi, indijski politik in predsednik vlade 21. september - Bill Murray, ameriški komik in igralec 22. oktober - Metka Ravnjak Jauk, slovenska besedilopiska 29. oktober - Abdullah Gül, turški politik 1. november - Robert Betts Laughlin, ameriški fizik, nobelovec 28. november - Russell Alan Hulse, ameriški fizik, nobelovec 13. december - Marija Lucija Stupica, slovenska († 2002) Smrti 15. januar - Alma Karlin, slovenska popotnica, pisateljica, pesnica, zbirateljica (* 1889) 17. januar - Hatano Seiči, japonski filozof in religiolog (* 1877) 21. januar - George Orwell, britanski novinar in pisatelj (* 1903) 2. februar - Constantin Carathéodory, grško-nemški matematik (* 1873) 10. februar - Marcel Mauss, francoski sociolog, antropolog (* 1872) 18. februar - Prežihov Voranc, slovenski pisatelj in politik (* 1893) 5. marec - Albert Lebrun, francoski politik (* 1871) 11. marec - Heinrich Mann, nemški pisatelj (* 1871) 19. marec - Edgar Rice Burroughs, ameriški pisatelj (* 1875) 14. april - Ramana Maharši, indijski filozof vedantin (* 1879) 11. september - Jan Christiaan Smuts, južnoafriški politik (* 1870) 21. september - Edward Arthur Milne, angleški astrofizik, matematik, kozmolog (* 1896) 9. oktober - Nicolai Hartmann, nemški filozof (* 1882) 2. november - George Bernard Shaw, irski dramatik in pisatelj, nobelovec (* 1856) 5. december - Aurobindo Ghose, indijski nacionalist, učenjak, filozof (* 1872) 11. december - Leslie John Comrie, novozelandski astronom, računalnikar (* 1893) Nobelove nagrade Fizika - Cecil Frank Powell Kemija - Otto Paul Hermann Diels, Kurt Alder Fiziologija ali medicina - Edward Calvin Kendall, Tadeus Reichstein, Philip Showalter Hench Književnost - Bertrand Russell Mir - Ralph Bunche


To so naši fantje pravi,


Bratz Leah Barvanje. - flash igre na spletu brezplačno Bratz Leah Barvanje. - flash igre na spletu brezplačno Ta igra je žanr barve. V igri vaša naloga - na podlagi barve po vaši izbiri, da podobo igre. V ta namen ta igra uporablja več kot ducat svetle barve. Za nadzor, uporabo miške LMB. © Brezplačne spletne igre Bratz Leah Barvanje. . Play online flash igre Bratz Leah Barvanje. brezplačno. Ne pozabite, da Oceni igro Bratz Leah Barvanje. in delite ta igra s svojimi najboljšimi prijatelji. Igre Spletne igre Heroes in zvrsti Language: sl Dodaj med priljubljene Igra Bratz Leah Barvanje. na spletu Spletne igre › Barvanje. Spletne igre › Vse › Winx in Bratz. Opis igre: Ta igra je žanr barve. V igri vaša naloga - na podlagi barve po vaši izbiri, da podobo igre. V ta namen ta igra uporablja več kot ducat svetle barve. Za nadzor, uporabo miške LMB. Prav tako, misliš, da bo na koncu igre, lahko natisnete sliko. play free igre "Bratz Leah Barvanje. " Dekleta Online Oceni igro: Igra se: 1542 Bratz Leah Barvanje. ( Glasov 0, Povprečna ocena: 0/5)


text: intervju Pavel Vrabec, generalni direktor Pro Plus Generalni direktor Pro Plusa Pavel Vrabec: Kar je pomembno, ni zanimivo, kar je zanimivo, ni pomembno V dobrih dveh urah pogovora ni prvi mož največje komercialne televizije v Sloveniji niti enkrat rekel, da je poslovanje težavno. Omenil je krizo, ker se ji ni mogoče izogniti, vendar je z nasmehom dejal, da tudi sedemnajstodstotni padec prihodkov za podjetje ni bil kritičen. Gospod Pavel Vrabec, generalni direktor podjetja Pro Plus, ki združuje Pop TV, Kanal A ter novi televizijski kanal Brio, samozavest opira na veliko število gledalcev, ki sledijo njihovim programom. Veliko število gledalcev preprosto pomeni veliko denarja, saj ljudem sledijo oglasi, lačni trga. Sledijo jim v vse najpomembnejše televizijske termine: grafični koledarski prikaz, ki ga je ob koncu letošnjega drugega četrtletja objavil Pro Plusov lastnik Central European Media Enterprises, je malone celoten koledar prebarval z rdečo. Rdeča pomeni najvišjo gledanost programov Pro Plus v starostni skupini od 18 do 49 let. Ker je Vrabec v osnovi tržnik, se je velikokrat vračal v oglasni prostor. Skozenj je definiral tudi svoj odnos do javnega RTV servisa, ki mu - vsaj v podtonih - vendarle pripisuje določene konkurenčne lastnosti. V njem vidi nelojalno konkurenco. Zato bi mu oglase odvzel. V petnajstih letih obstoja, ki so se zaokrožila letos, je Pro Plus s svojimi televizijami kot daleč najmočnejši displej tržnega gospodarstva, tako rekoč billboard duha časa, ta čas in prostor hkrati posnemal in ga oblikoval. Identiteta medijskih uporabnikov in identiteta ustvarjalcev sta se tolikanj prepletli, da ju je včasih nemogoče ločevati. Trend je kulminiral v resničnostnih šovih, kot je bil Big Brother, zabavno-informativnih oddajah, kot je Svet na Kanalu A, in mega projektih, ki so državo prežvečili in pojedli. Nastop zmagovalke Pro Plusovega šova Slovenija ima talent na letošnji osrednji državni proslavi se je umestil natančno tja, kjer z besedami ni več smotrno loviti Podob. Gospod Vrabec, začniva s televizijsko podobo. Na javni televiziji pravkar vrtijo novo oddajo Pogledi Slovenije, ki jo soustvarjata Uroš Slak in Bojan Traven, simbola specifične vrste novinarstva oziroma voditeljstva, ki se je nekajkrat v preteklosti nevarno približalo meji novinarskih etičnih norm ali pa jih tudi prestopilo. Na nacionalki, ki je po svojem bistvu konservativna ustanova, so jima široko odprli vrata, vi pa ste - če je bilo prav razumeti - veseli, da sta odšla, četudi sta vam zagotavljala res visoko gledanost. Narobe svet? Zelo narobe svet. Uroš Slak se je resda sam odločil, da odide, z Bojanom Travnom pa smo pogodbo prekinili enostransko. Zaradi vrste razlogov. Glavni razlog za prekinitev ni bilo mejno novinarstvo, ki se je res občasno pojavljalo tako v Slakovih Trenjih kot v Travnovi oddaji Svet na Kanalu A. Nekoliko pa je tudi to pripomoglo k naši prekinitvi pogodbe. Glede Trenj smo ocenili, da je format oddaje, kjer se ljudje slabi dve uri prepirajo o eni temi, preživet in ne zadovoljuje več naših gledalcev v taki meri, kot jih je v prejšnjih sezonah. To je edini resničen in pravi razlog za ukinitev Trenj. Nismo bili hudo žalostni, ko sta odšla. Res je, da se borimo za visoko gledanost, vendar ne za vsako ceno. Če je kdo česa po krivem obdolžen in če pride do pravnih postopkov, se moramo ne glede na naš pohlep po gledalcih nad tem zamisliti. Ne skrivamo, da smo komercialna televizija, ne barvamo se z barvami javnega interesa, zavedamo pa se, da imamo do gledalcev veliko odgovornost. Zato moramo postavljati standarde v novinarstvu, saj jih javna televizija očitno ne. Vendar, da ne bo nesporazumov: ko smo se z gospodom Travnom dogovorili za ustvarjanje Sveta, smo pričakovali povečano gledanost v tradicionalno šibkem terminu med šesto in sedmo zvečer na Kanalu A, ki jo je s podporo celotne hiše tudi ustvaril. Vedeli smo tudi, da moramo v skladu z zakonom ustvariti oddajo, ki ne bo sama sebi namen, ampak bo služila lokalni skupnosti. Dobili smo vse, kar smo pričakovali, in v začetku je bilo sodelovanje fantastično. Bojan Traven je dober novinar. Žal pa v gorečnosti kdaj prestopi mejo. Kdo na komercialni televiziji, ki je sama svoja, odloča o tem, kje je etična meja? Gledalci najbrž ne, saj so programi, ki hodijo po robu, bolje gledani. Na javni televiziji je to iskanje lažje, saj je okrog nje vedno sto oči strokovnjakov, ki jo nadzirajo. Vsebinski del je pri nas prepuščen urednikom. Prednost podjetja Pro plus oziroma Pop TV je, da menedžment v vsebino ne posega. Odloča zgolj o formatu in terminu oddaje. Videz oddaj, barve, grafike, koti kamer, hitrost govorjenja, ličila, obleke pa so v rokah producentov in ustvarjalcev Način podajanja informacij mora biti drugačen, vsebina pa je stoodstotno v rokah novinarjev. Jasno je, da stalni pritisk ratingov hote ali nehote pripelje novinarja ali urednika tudi do tega, da v želji po višji gledanosti prestopi kakšno mejo. Ampak nikoli ne dopustimo, da bi bil korak čez mejo kontraproduktiven. Preverjenost informacij in kredibilnost sta osnova dobrega novinarstva. To zadnje obvladajo tudi na javni televiziji. Kako vam je torej uspelo doseči največjo gledanost v vseh najpomembnejših terminih? Z obleko in mejkapom? Nikakor ne zgolj s tem. Gre za izgrajevanje publike: veliko število gledalcev znamo z atraktivnimi vsebinami pripeljati pred zaslone že pred začetkom oddaje. Tako ima uvod v oddajo 24 ur neprimerno večjo gledanost kot Dnevnik pri javni RTV. Pomembna sta pozicioniranje oglasnih blokov in njihova dinamika. Uporabljamo tehnološko orodje, s katerim lahko na deset sekund natančno opazujemo migracije gledalcev med kanali. Takoj vidimo, katera tema v informativnem programu ljudi privlači in katera ne. Vsak dan se krešejo mnenja okrog naslednjega spoznanja: kar je pomembno, ni zanimivo, kar je zanimivo, ni pomembno. To ravnotežje je v rokah novinarjev in očitno ga naši novinarji bolje lovijo. Vam je kot državljanu, ki od države pričakuje tudi soliden javni RTV servis, žal, da RTV ne pripravlja bolj atraktivnega programa? Zelo. Zakaj? Povem vam primer. Pred nekaj tedni so na TV Slovenija predvajali zelo dober, vrhunski dokumentarec o praški pomladi. Vendar so ga na program uvrstili šele malo pred polnočjo in ujel sem ga zgolj slučajno. Če bi bil ta dokumentarec na sporedu ob osmih, bi imeli vsi mi veliko več od njega. Če že plačujem naročnino, mi gre kot državljanu to, da moram biti buden do enih ponoči, da bi videl dober dokumentarec, malo na živce. Zakaj ga ne bi vi na Pop TV predvajali ob osmih? To ne bi bilo možno, ker se moramo držati ustaljenih programskih shem. Gledalec mora točno vedeti, kaj lahko ob kateri uri na katerem programu pričakuje. Sheme dokumentarcev na Pop TV nimamo, imeli pa smo jo nekaj časa na Kanalu A. Takšna oddaja, kot je bil omenjeni dokumentarec na TV Slovenija, ni primerna za komercialno televizijo, ki na vsak način lovi najboljšo gledanost ob osmih zvečer. Za javno televizijo pa je. Glede na to, kar pripovedujete, bi bilo mogoče sklepati, da do publike, ki je hkrati tudi publika nacionalke, torej do istih ljudi, vendarle pristopate z drugačno odgovornostjo. Čutimo se odgovorne za vse naše gledalce. Počnemo tudi marsikaj, kar ni izrazito komercialno. Teme, ki jih obravnavamo denimo v oddaji Preverjeno, so daleč od komercialne naravnanosti, ki bi zgolj povečevala gledanost. Visoko gledanost oddaji zagotavljamo z atraktivno formo in s tradicijo - že deset let je na sporedu ob torkih zvečer. Je pomembna tudi razlika v starostnih segmentih? Nacionalka poroča o ratingih v starostni skupini nad deset let, vi pa v skupini od 18 do 49 let. Res je, starost od 18 do 49 let je osnovna ciljna skupina komercialne televizije, ker je velika večina produktov, ki se oglašujejo na televiziji, namenjena tej skupini in vsi oglaševalci ciljajo nanjo. To sicer ne pomeni, da zanemarjamo vse, ki so pod ali nad to mejo, nasprotno, želimo delati programe, ki jih bodo radi gledali vsi Slovenci. Vendar ugotavljamo, da že skupina od 18 do 49 let postaja preširoka. Naš novi nišni kanal Pop Brio, ki smo ga pravkar spustili v eter, cilja na skupino žensk od 18. do 35. leta. To pomeni manjšo skupino, ki pa ima dober trženjski potencial. Definirajo jih oglaševalci? Tako je. Kako si potemtakem zagotavljate, da bi mlajši gledalci, ki bodo nekoč šele vstopili v vašo ciljno skupino, zgradili lojalnost do vaših programov? Ključne osebnostne poteze se formirajo pred osemnajstim letom. Jih pri osemnajstih uspete ujeti? Komercialna televizija ima s tem problem. Kako uporabnike interneta, računalniških igric, iPodov, torej srednješolce, navaditi na televizijo? Vemo, da bodo nekoč verjetno postali naši gledalci. Zato imamo projekte, kot sta Slovenija ima talent ali pa Big Brother. Z njimi damo srednješolcem občutek, kaj lahko dobijo na televiziji. Poleg tega jim prvi stik s televizijskimi vsebinami ponudimo na internetih portalih, načrtujemo pa tudi nove nišne portale. Katere? Že prihodnje leto bomo lahko ponudili filmski kanal in kanal, na katerem bomo predvajali televizijske serije, namenjene moški publiki, denimo kriminalke. Kaj želimo doseči? Skoraj sedemdeset odstotkov slovenskih gospodinjstev ima dostop do alternativnih ponudnikov. Vsi imajo na uporabo od petdeset do sto dvajset programov, raziskave pa kažejo, da ne glede na število programov gledalec ponavadi izbere deset do dvajset tistih, ki jih gleda. Naš načrt je v roku dveh let slovenskim gledalcem poleg Pop TV in Kanala A ponuditi pet nišnih kanalov, ki bodo usmerjeni strogo na ciljne skupine. Na ta način bomo verjetno sicer nekoliko kanibalizirali Pop TV in Kanal A, vendar se bo seštevek gledanosti vseh kanalov povečal. V naboru desetih kanalov, ki jih povprečna družina v Sloveniji redno gleda, želimo zasesti šest ali sedem kanalov. Ti kanali pa po ugašanju analognih oddajnikov in zagonu digitalnih oddajnikov ne bodo dostopni na oddajniški mreži, temveč zgolj prek kabelskih, IPTV, MMDS ponudnikov in podobno. Ekonomija nišnih kanalov ne dopušča prizemnega oddajanja, saj je takšno oddajanje zelo drago. Ponudili jih bomo operaterjem, ki bodo pokazali interes za to, da bi jih vključili v svojo ponudbo, ker bodo programi slovenski. Pričakujemo, da bomo z njimi odščipnili gledalce tujim nišnim programom. Pričakujete, da se bodo z večjo ponudbo oblikovali tudi novi gledalci? Globalni trendi sicer kažejo, da publika ne usiha zgolj pri časopisih, ampak tudi pri televizijah. Na splošno publika res manj spremlja programe s široko ponudbo, četudi, hvala bogu, to za Pop TV in Kanal A še ne drži. Verjetno pa se bo zgodilo. Gledalci postajajo vedno bolj zahtevni in ne želijo več naključno preklapljati med programi z daljinskim upravljalcem, temveč natančno vedo, kje bodo kaj našli. Televizija je torej postala bolj "ciljana". Z enim programom težko zadovoljiš celoten spekter gledalcev, sploh pa ne generacij, ki prihajajo. Ali drži, da oglaševalski prihodki televizije naraščajo nesorazmerno hitreje kot število gledalcev? To je veljalo do leta 2008. Žal pa so vse zgodbe, ki so se dogajale kasneje, povzročile, da je oglaševanje upadlo za sedemnajst odstotkov. Toliko manj denarja smo pridobili s tržišča. To je lahko za katerikoli medij katastrofa, vendar za nas ni bila. Predvsem vidimo težave, ki jih ima tisk. Vendar, poudarjam, za težave tiska nismo krivi mi. Ni res, da bi pobrali preveč oglasov s tržišča. Problem je v tisku samem in njegovi strategiji razvoja. Kako je vam uspelo z nasmehom preživeti sedemnajstodstotni upad prihodkov? Znižali smo stroške. Opazili ste, da leta 2009 nismo predvajali resničnostnega šova Big Brother, četudi je bil že načrtovan. Na vrat na nos smo ga morali odpovedati. Takšen šov je namreč izredno drag. Slovenija ima talent in Big Brother sta bila naša daleč najdražja projekta, stroški so pri vsakem presegali milijon evrov. Z ukinitvijo šova Big Brother smo lahko lastniku, ki ni ne potrpežljiv, ne razumevajoč, ne simpatičen, še vedno lahko dostavili soliden rezultat, ki je bil resda precej slabši kot v letu 2008. Vam lastnik, Central European Media Enterprises (CME), ki ima velika pričakovanja, tudi pomaga? Naš lastnik ima postaje v šestih državah. V naše vsebinsko delo se ne vpleta, ne diktira tempa, se ne vmešava v informativni program, ne kupuje filmov namesto nas, ne odloča se o tem, katere oddaje bomo producirali in katere ne. Lastnik ima samo en jasen cilj: da mu dostavimo dobiček, za katerega smo se dogovorili. Pot do njega v veliki meri prepušča nam samim. Torej vam produkcije šova Big Brother niso svetovali lastniki? Ne. Vse licenčne oddaje smo kupili sami, televizije CME v drugih državah pa ga niso imele, saj jim ga je speljala konkurenca. Vam se to ni moglo zgoditi, saj tovrstne konkurence v Sloveniji nimate. RTV Slovenija šova Big Brother ne bo nikoli predvajala, ker je pač tak, kakršen je. Glede na to, kar se dogaja na javni RTV, ne bi dal roke v ogenj. Resničnostnih šovov morda res ne bodo predvajali, proizvajajo pa nekatere katastrofalne kvazi resničnostne oddaje, denimo šov Gremo v Afriko. Zakaj nogometa v vaših programih že nekaj let ni? Prejšnje svetovno prvenstvo, ki je bilo v Nemčiji, smo si z RTVS delili na pol. Javna RTV je bila nosilec pravic, nakar so nam jih polovico, vključno s stroški, odstopili. Za letošnje svetovno prvenstvo pravic nismo mogli pridobiti, ker jih je prodajala EBU (Evropska radiodifuzna zveza, op.p.). Tudi cene prenosov so šle v nebo in zavedali smo se, da takšnega projekta s trženjem ni mogoče pokriti. Sicer pa je smetana nogometa, Liga prvakov, doma na Kanalu A. Prejšnje vodstvo RTV se je pohvalilo, da je svetovno prvenstvo zelo dobro tržilo. Pogoji, oglaševalski paketi in trženjski prijemi, ki jih je uporabljalo prejšnje vodstvo pri prodaji nogometnega prvenstva, so milo rečeno zavajajoči. Upam, da bo nekoč nekdo vse številke dal na mizo in primerjal stroške z realnimi neto prihodki, ki so ostali v RTV. Javna televizija se je v tem projektu zavezala predvajati veliko količino oglasov, ki so jih pridobili po smešno nizkih cenah. Da bi jih lahko predvajala, pa je morala kršiti zakon. Od aprila do julija ga je kršila najmanj dvestotriindvajsetkrat. O čem govorim? Spremljali smo njihovo predvajanje oglasov in tolikokrat smo zaznali, da so prekoračili dovoljeno število minut predvajanja oglasov v eni uri (12 minut oziroma 9 minut med 18. in 23. uro, op.p.). Včasih so dosegli tudi trinajst ali štirinajst minut. Zato smo vlagali prijave na različne uradne inštitucije, ki so povezane z mediji. Zahtevali smo, naj ustavijo ta stampedo. Kaj se je zgodilo? Z Apeka so jim požugali s prstom in to je vse. Nikomur se ni nič zgodilo. Oglaševanje na javni televiziji je za nas zelo boleča tema, ker ob sedanji ureditvi ruši pravila trga in omogoča poslovanje "po domače". Napovedali ste že, da od novega zakona o medijih pričakujete, da bo oglaševanje na RTV omejil. Boste zahtevali omejitev na šest minut, kot je bilo slišati, ali kar na nič minut? O tem ne moremo odločati, lahko pa damo priporočilo. Že deset let opozarjamo na nevzdržno stanje. Javna RTV trži netransparentno in tudi krši zakon. Skupaj ima vseh prihodkov (z naročnino, op.p.) v letu več, kot znaša seštevek celotnega oglaševalskega tržišča v Sloveniji. To pomeni, da je stroškovno slabo nadzorovana operacija in mora na tržišču nastopati tako, kot nastopajo komercialne televizije. Verjetno ji tega ne bi bilo treba. V nekaterih evropskih državah je oglaševanje na javnih RTV absolutno prepovedano, v nekaterih pa ga bodo kmalu prepovedali. Na nekaterih televizijah je prepovedano oglaševanje v najbolj gledanem večernem terminu ali pa je omejeno zgolj na en program. Če bi oglaševanje na RTV v naslednjih nekaj letih ukinili, bi odpravili vrsto težav. Ena od teh je, da se jim zaradi njihove želje po oglasih zmanjšuje gledanost. Manj oglasov zvišuje gledanost, ta strategija je znana. Mi si tega žal ne moremo privoščiti. Po drugi strani pa tudi ne drži, da bi potem denar tistih oglasov, ki bi ostali na trgu, prišel k nam. Tudi mi moramo paziti na omejitve. In ste z njimi zadovoljni? Vam dvanajst minut na uro, kolikor priporoča tudi evropska direktiva o avdiovizualnih storitvah, ustreza? Seveda. Ta meja je optimalna. Predlog novega zakona pa bi nas omejil na deset minut, česar ne razumem in se mi zdi nesprejemljivo. Morda ta predlog izhaja iz skrbi za gledalca? Če mora kdo skrbeti za naše gledalce, smo to mi. Poskrbeti moramo za to, da nam ne bodo zbežali. Kaj pa, če ni problem v bežanju, ampak v tem, kakšen bo gledalec po petih ali desetih letih gledanja dvanajstih minut oglasov vsako uro? Če smo samo Pop TV, Kanal A in Pop Brio tisti, ki kvarimo gledalce z oglasi, je nekaj hudo narobe. Potem ljudje očitno gledajo samo nas. Saj vas. Na grafu najvišje gledanosti zasedate skoraj vse pomembne termine. Če že govorimo o vplivih iz okolja, ne pozabite, da ima vsakdo doma več kot sto kanalov in da je večino dneva priklopljen na internet, gleda obcestne plakate, bere časopise in posluša radio. Če pa je treba zaščititi človekovo zdravje, je to zgolj še en argument več za to, da se oglaševanje na javni televiziji ukine. Pa naj bo tu javna TV za zgled. Dvanajst minut je uveljavljenih na vseh komercialnih televizijah po Evropi. Omejevanje na deset minut pa je katastrofalno. Koliko manj denarja to pomeni za vas? To bi lahko pomenilo petnajst odstotkov. Vendar nismo problem mi, ampak javna televizija, ki pobira naročnino. Ponujam predlog: če nam država da petdeset odstotkov naročnine, ki jo prejema RTV, bomo oddajali popolnoma enak program, kot ga oddajamo zdaj, brez enega samega oglasa. Res je, da ima javna RTV orkester, zbor in podobno, vendar razlika v stroških ne bi smela biti tolikšna. Bi res vzeli denar od države in z njim ustvarjali program? Javna televizija dobi denar od naročnine za produkcijo vsebin javnega pomena. Če bi s tem denarjem producirali samo oddaje, ki bi bile namenjene javnemu dobremu, s tem ne bi imeli težav. Ker pa javna televizija preliva denar iz javne v komercialno dejavnost... Kako na javni televiziji določiti, katera oddaja je komercialna in katera ni? Komercialne so tiste, ki imajo oglase. Sproducirane pa so tudi z denarjem iz naročnine, o tem sem prepričan. Ali nasprotujete tudi predvidenemu omejevanju koncentracije in navzkrižnega lastništva v medijih, s čimer naj bi lastništvo medijev postalo bolj pregledno? Naše podjetje je v stoodstotni lasti ameriške korporacije, ki je po ameriških standardih javno podjetje in kotira na newyorški borzi. Niti pomisliti ne smemo na to, da bi se kakorkoli skušali igrati z zakonom. Če pa govorimo o Evropi leta 2010 in o trenutni gospodarski situaciji, pričakujemo, da bodo stvari prepuščene trgu. Če ima kdo voljo, ambicije, denar in če vidi v lastništvu medijev dobiček, mu mora biti to dovoljeno. Treba je povedati - država z nami ne bo imela nikoli nikakršnih stroškov. Vas sicer zanimajo še kakšne investicije razen televizij in internetnih portalov? Niti slučajno ne. Kakšno je vaše mnenje o časopisni industriji? Velikokrat je mogoče opaziti, da televizije prevzemajo informacije ravno od časopisov. Naš časopis in časopis generacij, ki prihajajo, je internetni portal 24ur.com. Poti do njega bo v prihodnosti ogromno. O tiskanih medijih, predvsem o dnevnih časopisih, pa lahko povem le, da se bojim, da ni strategije, ki bi jih rešila pred propadom. Možnosti imajo kvečjemu tedniki in revije, ki se tem lotevajo širše in bolj poglobljeno in niso ujeti v dnevno politiko. Kaj kažejo vaše raziskave gledanosti na področju dnevne politike? Dnevna politika ljudi ne privlači več, z izjemo ekstremnih primerov. To lahko jasno spremljamo z analizo gledanosti posameznih prispevkov v informativnih oddajah oziroma na internetnih portalih. Postajamo normalna evropska družba. Res je, da so nekatere teme pomembne, vendar je njihov rok trajanja izredno kratek. Kaj potemtakem pričakujete od vaših novinarjev? Kakšne novinarje hočete imeti? Zvenelo bo samovšečno, ampak tiste novinarje, ki jih potrebujemo in jih hočemo imeti, že imamo in jih skušamo zadržati. Ne zadržujemo nikogar, ki ni vreden truda. Naš novinarski potencial je izredno močen. Iz kolegov v uredništvih brizgajo ideje. Kaj je naš cilj? Imamo profesionalno zelo močno redakcijo 24 ur, številčno malo podhranjeno redakcijo 24ur.com, zelo močno, divjo redakcijo Sveta na Kanalu A ter umirjeno redakcijo Preverjenega. Količina vsebin, reportaž, prispevkov, grafik, ki jih vsak dan ustvarimo, nam daje možnost, da lahko razmišljamo o 24-urnem informativnem programu. Tega se bomo lotili najkasneje septembra 2011. Bo to eden od nišnih programov? Tako je. Ker nam vsak dan zmanjka prostora za vse gradivo, ki ga ustvarimo, pa razmišljamo tudi o tem, da bi na tem kanalu ustvarjali enourno oddajo kot "pregled dneva". Tam bo prostor tudi za bolj poglobljene in daljše teme. Bo konkurenca Odmevom? Lahko bi rekli tudi tako, če bo to ob desetih zvečer. Iz tega je mogoče razumeti, da v hiši pripisujete velik pomen novinarskemu delu. Jasno je tudi, da se Pop TV pred petnajstimi leti ne bi uspela potrditi, če se ne bi osredotočila na ustvarjanje večernega televizijskega dnevnika 24 ur. Komercialne televizije, ki tega niso imele, v Sloveniji niso prišle daleč. Res je, 24 ur je že od vsega začetka glavno sidro našega programa. Tudi novinarstvo kot profesija v tem pomembnem času za medijsko industrijo dokazuje, da je ključni vzvod te industrije za doseganje kredibilnosti in kakovosti. S tem se povezujejo zahteve po večji avtonomiji novinarjev tudi znotraj podjetij. Vam kot direktorju to predstavlja problem? Če ne bi informativnega programa postavili kot stebra, verjetno danes ne bi bili, kjer smo. Potrebujemo torej dobre, hitre, sposobne novinarje. S takšnimi novinarji znotraj hiše tudi ustrezno ravnamo. Upam si trditi, da so v primerjavi s kolegi iz drugih hiš tudi nekoliko bolje plačani. Vendar ima naša hiša še druge pomembne stebre, v katerih novinarji ne sodelujejo. V projekt Slovenija ima talent denimo niso bili vključeni. In vendarle, bi pripisali novinarjem pravico dajanja zavezujočega mnenja k imenovanju odgovornega urednika, kot - pod pogojem zbranega zadostnega števila glasov - predvideva predlog novega zakona o medijih? S tem nimam težav. Če je katero vodstvo oziroma lastnik medijske hiše tako neodgovoren, da postavi na mesto odgovornega urednika osebo, ki ni dovolj strokovna in nima pravih komunikacijskih sposobnosti, potem lahko pričakuje probleme. Kot smo videli, so se takšne stvari v medijih že dogajale, vendar ne zaradi neodgovornosti vodstev, temveč premišljeno in namenoma. V podjetju Pro Plus ne. Zato z nobenim takšnim zakonom nimamo težav in o določilih glede zavezujočega mnenja v naši hiši sploh ne razpravljamo. Menim pa, da takšna določba ne more biti zapisana v zakonu, ker je v nasprotju z ustavo zlasti v delu, ki določa svobodno gospodarsko pobudo in pravico do zasebne lastnine. Ustavnosti takšne določbe ni še nihče preverjal, zato tega ni mogoče trditi. Res je. Ne razumite me narobe. Izhajam iz izkušenj našega podjetja, v katerem je menedžment rasel in živel s podjetjem. Nihče ni prišel od zunaj z zavestjo, da ima štiriletni mandat in da bo potem odšel naprej. Tudi zato z imenovanjem urednikov nikoli nismo imeli težav. Vse do pred kratkim pa se nam tudi nobenemu ni bilo treba predčasno zahvaliti za sodelovanje.


text: LJUBLJANA – Zoran Janković se bo z delegacijo MOL udeležil prireditve ob 71. obletnici dražgoške bitke, položil bo tudi venec v spomin padlim žrtvam, so sporočili iz kabineta ljubljanskega župana. Ideološka razhajanja Župan Janković se decembra ni udeležil državne proslave ob dnevu samostojnosti in enotnosti. Takrat so v dopisu zapisali, da se proslave ne bo udeležil zaradi številnih ideoloških delitev. »Ker očitno tudi tokratna proslava ob dnevu samostojnosti in enotnosti odpira ideološka vprašanja in se zapleta že okoli same himne, gospod Janković ne želi biti del tovrstnih manipulacij. Zato njegovo udeležbo opravičujemo,« so zapisali v dopisu. Zanimalo nas je, ali se županu ne zdi, da tudi ta proslava spodbuja ideološke delitve in razhajanja. V kratkem odgovoru so zapisali, da je »omenjena proslava izraz spoštovanja do preteklosti, katere del smo in brez katere nas tudi danes ne bi bilo«.


Cyrus izdelki so na voljo tudi pri Archus.si. Za več informacij nas prosim kontaktirajte na e-mail. Možna je tudi predstavitev v demo room-u, po predhodnem dogovoru.


source: CulturaX

text: Prevajalski center, ki je bil ustanovljen leta 1994, trenutno prevede povprečno 700 000 strani na leto za več kot 65 strank iz vse Evrope. Obseg njegovega poslovanja stalno rase, sočasno s povečevanjem števila uradnih jezikov EU in zelo specializiranih strank. Preberi več


text: Villa Baan Phu Prana se nahaja v Surin v okolici Phuket in je idealen za zabavo in počitek. Oddaljenost hotela od centra mesta ni velika, saj je samo 10 km, tako da lahko letališče dosežete v le 30 minutah. Urejena okolica in bližina Plaža Surin, Plaža Laem Singh, Laem Sing rt, dajejo temu hotelu poseben čar. V Villa Baan Phu Prana boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Salon, varstvo otrok, bar ob plaži, sef, parkirišče so samo nekatere od dodatnih storitev. V Villa Baan Phu Prana se nahaja 8 okusno opremljenih spalnic, ki nudijo z sušilnik za lase, klimatska naprava, sedišča, tuš, dostop do brezžičnega interneta (brezplačen) maksimalno udobje. Ves dan se lahko prijetno sproščate v zasebna plaža, masaža, vodni športi (motorizirani), teniška igrišča, parna kopel. Za potnike v Phuket je prava izbira Villa Baan Phu Prana, saj nudi sproščeno in brezskrbno bivanje.


Omar Naber Vse kar si želiš Lyrics Ni mi žal... zdaj vem da ni mi žal da šla si, pustila, da sem sam ostal Vse sem dal... vse sem tebi dal bilo ni dovolj, da sem le peti znal Odidi že in ne oziraj se vse sva imela zdaj prepozno je veš da prepozno je A čutim da prihaja noč ko znova boš želela proč jaz pa čeprav sem sam lahko še vedno dam Vse, kar si želiš, a si ne dovoliš jaz tebi le predan, vse je zaman šla si na drugo stran Svojo senco loviš v noči sama bediš vem da prav tako kot jaz v solzah zaspiš Vidim te... včasih vidiš me Zavita v tišino ko sprehajaš se Vidim te... vidim da žal ti je Postrani pogledaš a prepozno je... vem, da ne ljubiš me Če bi smel rad bi razumel in končno dojel zakaj sem tebi pel A čutim da prihaja noč ko znova boš želela proč jaz pa čeprav sem sam... lahko še vedno dam Vse, kar si želiš, a si ne dovoliš jaz tebi le predan, vse je zaman šla si na drugo stran Svojo senco loviš v noči sama bediš vem, da prav tako kot jaz v solzah zaspiš Besedilo: Omar Naber Glasba: Omar Naber Priredba: Omar Naber, Martin Štibernik See also: JustSomeLyrics 119 119.20 C.C. Productions Minnie the Moocher Lyrics VA Drain STH - I Wish Lyrics


Naše občudovanje je tokrat posvečeno velikemu italijanskemu renesančnemu slikarju Raffaellu Santiju ob petstoletnici njegovega rojstva (1483-1520). Dočakal je samo sedemintrideset let, toda v svojem kratkem življenju je ustvaril izredno veliko. Večina njegovih del je v Vatikanu, kajti delal je predvsem za papeže tiste dobe, velike ljubitelje in podpornike umetnosti, najdemo jih tudi v raznih cerkvah in galerijah. Raffaello je imel slikarski dar v krvi. Obogatil ga je pri svojem prvem učitelju Peruginu (1450-1523) ter pri svojih dveh velikih sodobnikih Leonardu da Vinciju (1452-1519) in Michelangelu Buonarrotiju (1475-1564). Znane so Raffaellove čudovite Madone - upodobitve Marije z Jezuščkom -, s katerimi je ustvaril nov tip ženske lepote. Po mnenju Raffaellovih učencev je mojster svoj slikarski genij najpopolneje izrazil v obrazu Kristusa na veliki sliki Spremenjenja. Iz del tega umetnika diha njegov vedri, odprti in ustvarjalni značaj. Najbolje jih bomo razumeli, če ga spoznamo kot človeka in ta namen ima naša priloga, ki pripoveduje zgodbo njegovega življenja. Na barvnih straneh objavljamo nekaj Raffaellovih najbolj znamenitih slik.


Na jugovzhodnem delu Sicilije smo obiskali tri cudovita mesteca – mene je najbolj navdušila Ragusa, ki je postavljena visoko v hrib, podobna pa ji je tudi Modica. Ljubek in majhen Noto nas je navdušil z odlicnim sladoledom, potem pa smo pot že nadaljevali na vzhodno obalo.


Tadeja Pungerčar / SiGledal, 8. 7. 2009 26.6. - 5.7.2009, Umag (Hrvaška) S tradicionalnim prižiganjem ognja se bo začela 26. junija letošnja velika proslava – deseti, jubilejni Mednarodni festival komornega gledališča Zlati lev. Deset let v znamenju ustvarjanja. Deset let, v katerih so se neke sanje postale stvarnost. In to na spektakularen način, da se kažejo kot svojevrsten spomenik vsem še neodsanjanim sanjam, kot spodbuda in izziv za razvoj novih idej in odkrivanja še neodkritih prostorov. Prostorov v nas in okoli nas. Že deseto leto je ta del Istre oplemeniten z močjo umetniškega ustvarjanja, ki s svojo alkimijo vedno znova povezuje človeka s človekom, posameznika s svetom. Leta 2000 je Damir Zlatar Frey, uveljavljen in edinstven gledališki ustvarjalec, v Umagu ustanovil Mednarodni festival komornega gledališča Zlati lev - večjezični festival, festival medkulturnih ambicij, kjer se leto za letom umetniki srečujejo in tekmujejo za Grand Prix in druge festivalske nagrade na območju, kjer se srečujejo in prepletajo različne kulture in jeziki. Preteklih deset let so festival Zlati lev obeležile različne teme (Izza zavese, Planetarij žensk, Otroštvo – ključ življenja, Drama prilagoditve, Mesto angelov so le nekatere med njimi). V programu je sodelovalo več kot 120 predstav iz skupaj več kot 50 gledališč, na umaškem odru pa je občinstvo z aplavzom pozdravilo in nagradilo najmanj 200 izvajalcev. Najpomembnejši režiserji, pisci, igralci, plesalci, kostumografi, scenografi, skladatelji, koreografi in ostali gledališki ustvarjalci z vznemirjenjem in z zadovoljstvom izpisujejo številne festivalske strani. Zlati lev se je sčasoma razvil v eno od najpomembnejših gledaliških manifestacij, ki se je uveljavila ne le v regiji, temveč znotraj celotne Hrvaške. Postala je tako zaščitni znak mesta Umaga in nepogrešljivo kulturno središče na umetniškem zemljevidu teh prostorov. Preko gledališke ustvarjalnosti festival bogati, preseneča in vedno znova vznemirja ta del Mediterana. S svojim nalezljivim entuziazmom si festival vsako leto povečuje število privržencev in ustvarja generacije novih gledaliških zaljubljencev. S pomočjo ustvarjalcev, občinstva in prijateljev ter vseh tistih, ki na kakršen koli način podpirajo njegovo mlado – a že močno – življenje. »V imenu vseh, ki uživamo v tišini in z vznemirjenostjo doživljamo trenutke teme tik pred začetkom predstave, v imenu vseh tistih, ki verjamemo v prostor preko rampe, kot Alica v prostor za zrcalom – SREČEN ROJSTNI DAN. In – hvala!« Iz festivalskega uvodnika Dore Delbianco Umetniški direktor festivala, Damir Zlatar Frey, je tudi letos sestavil žirijo, ki bo podelila glavno nagrado, Grand Prix, za najboljšo gledališko uprizoritev ter še tri enakovredne nagrade. Žirijo 10. Zlatega leva sestavljajo dr. Manca Košir ter uveljavljeni hrvaški igralki, Jelena Veljača in Dubravka Ostojić. Letošnji program festivala je še posebej slovensko obarvan. Baletni ansambel Slovenskega narodnega gledališča Maribor bo, izven konkurence, slovesno odprlo festival z avtorskim projektom Edwarda Cluga Radio and Juliet na Trgu svobode. V dneh od 26. junija do 5. julija pa bodo v Umagu nastopili še SNG Drama Ljubljana z Močjo navade, Thomasa Bernharda, v režiji Janusza Kice. Drama SNG Maribor 1. julija gostuje z no dramami Veter v vejah borov Jerneja Lorencija, Slovensko ljudsko gledališče Celje bo uprizorilo Lorcino Hišo Bernarde Alba v režiji Diega de Bree. Ob slovenskih gledališčih pa bomo uživali tudi v predstavah, ki sta jih na hrvaške gledališke deske postavila slovenska režiserja. S predstavo Črnec Tatjane Gromače in v režiji Tomija Janežiča se bo predstavilo HNK Ivana pl. Zajca iz Reke ter zagrebško dramsko gledališče Gavella z Jezom Conorja McPhersona, mladega irskega dramatika, v režiji Mateje Koležnik. (Sodobna drama Jez, v režiji Mileta Koruna, je tudi velika uspešnica SNG Drame Ljubljana.) Tudi sicer imajo slovenski avtorji in gledališča umaškega Zlatega leva v lepem spominu, saj jih je vrsta med njegovimi lavreati (tako Grand Prixa kot nagrad za posebne dosežke). V Umagu so se v preteklih letih predstavile s svojimi produkcijami vodilne slovenske gledališke hiše, SNG Drama Ljubljana, Mestno gledališče ljubljansko, Slovensko mladinsko gledališče, Drama SNG Maribor, Slovensko ljudsko gledališče Celje, Prešernovo gledališče Kranj itd. Več na: www.zlatni-lav.hr Za dodatne informacije in akreditacije sem vam na voljo na e-naslovu ksenija.kaucic@t-2.si oziroma na gsm 041/709 807.


text: Želiš spremeniti svoje življenje in svoje odnose? - Seks & razmerja - Cosmopolitan Slovenija V mesecu septembru bodo potekale tri e-delavnice, trije spletni programi, ki so tukaj zate kot priložnost, da narediš korak v novo življenje. Tris delavnic, ki naj bi ti pomagale svoje življenje utiriti v zate najboljšo možno smer, nosijo naslednje delovne naslove: Kako spremeniti svoje življenje (začetna in nadaljevalna) Za samske: Priprava na partnerstvo (začetna) E-delavnica KAKO SPREMENITI SVOJE ŽIVLJENJE je zate prava izbira, če si želiš živeti bolj kakovostno, srečno in zdravo življenje in si pripravljena narediti korak naprej v to smer. Če si boš želela nadaljevati s spreminjanjem svojega življenja, boš lahko v oktobru nadaljevala z naslednjo, nadaljevalno delavnico Kako spremeniti svoje življenje. Začetna delavnica se začne v torek, 9. septembra in poteka do 7. oktobra 2014. Udeleženci avgustovske začetne e-delavnice KAKO SPREMENITI SVOJE ŽIVLJENJE bodo zdaj v septembru lahko nadaljevali z naslednjo e-delavnico, ki se začne v petek, 12. septembra in traja do 10. oktobra 2014. Si samska in te zanima, katera pot vodi do kakovostnega partnerstva, ki temelji na medsebojni ljubezni in spoštovanju? Potem je e-delavnica PRIPRAVA NA PARTNERSTVO ravno prava zate - začnemo v petek, 12. septembra in končamo 10. oktobra 2014. V oktobru sledi nato nadaljevalna e-delavnica.


text: Páulijevo izključítveno načélo ali Páulijeva prepòved je kvantnomehansko načelo, ki zagotavlja, da dva nerazločljiva fermiona ne moreta istočasno zasesti istega kvantnega stanja, oziroma v atomu ne moreta imeti enakih vseh štirih kvantnih števil n, l, ml, ms (lege, vrtilne količine, mase, spina). Po stožji opredelitvi načela je skupna valovna funkcija dveh nerazločljivih fermionov antisimetrična glede na njuno izmenjavo. Pojem je uvedel Wolfgang Ernst Pauli leta 1925 in ga kasneje utemeljil po teoretični poti. Rečejo mu tudi »izključitveno načelo« ali »Paulijevo načelo«. Paulijevo načelo velja le za fermione, delce, ki tvorijo antisimetrična kvantna stanja in imajo polovičen spin. Fermioni so protoni, nevtroni in elektroni - trije tipi osnovnih delcev, ki sestavljajo običajno snov. Paulijevo izključitveno načelo velja za mnogo različnih značilnosti snovi. Za delce kot sta foton in graviton Paulijevo izključitveno načelo ne velja, ker sta bozona - tvorita simetrična kvantna stanja in imata celoštevilčni spin. Na podlagi članka o nerazločljivih delcih lahko Paulijevo izključitveno načelo izpeljemo enostavno. Fermioni iste vrste tvorijo popolnoma antisimetrična stanja, kar v primeru dveh delcev pomeni: Če oba delca zasedeta kvantno stanje |ψ>, je stanje celotnega sistema |ψψ>. Potem velja: in takšno stanje ne nastopi. To lahko posplošimo na primer z več kot dvema delcema. Posledice Paulijevo izključitveno načelo je pomembno v mnogih fizikalnih pojavih. Eno od najpomembnejših je elektronsko lupinska zgradba atomov. Za ta primer je načelo izvirno tudi določeno. Električno nevtralen atom vsebuje mejne elektrone, katerih število je enako številu protonov v atomskem jedru. Ker so elektroni fermioni, jim Paulijevo izključitveno načelo prepoveduje, da bi zasedli ista kvantna stanja. Poglejmo na primer nevtralni helijev atom, ki ima dva mejna elektrona. Oba od njiju lahko zasedeta stanja z najnižjo energijo (1s), kjer pridobita različna spina. To ne krši Paulijevega izključitvenega načela, ker je spin del kvantnega stanja elektrona in s tem elektrona zasedata dve različni kvantni stanji. Vendar ima lahko spin le dve različni vrednosti (oziroma lastni vrednosti). V litijevem atomu, ki vsebuje tri mejne elektrone, tretji elektron ne more zasesti stanja z najnižjo energijo (1s) in mora namesto tega zasesti prvo višje stanje 2s. Podobno imajo zaporedni elementi zaporedne lupine višjih energij. Kemične značilnosti elementov so v veliki meri odvisne od števila elektronov na najbolj oddaljeni lupini. Ta značilnost pojasni tudi periodno preglednico elementov. Paulijevo načelo je odgovorno tudi za stabilnost snovi v velikem merilu. Molekul ne moremo poljubno stiskati skupaj, ker mejni elektroni vsake molekule ne morejo preiti v ista stanja kot elektroni drugih molekul. To je vzrok za odbojni člen r-12 v Lennard-Jonesovemu potencialu. Zaradi Paulijevega načela ne pademo skozi tla. V astronomiji lahko najdemo še najbolj nenavaden prikaz tega pojava v obliki zvezd belih pritlikavk in nevtronskih zvezd. V obeh primerih atomsko zgradbo raztrgajo velike gravitacijske sile. Na snov deluje »degeneriran tlak«, ki ga določa Paulijevo izključitveno načelo. Ta nenavadna oblika snovi je znana kot degenerirana snov. V belih pritlikavkah degeneriran tlak elektronov raztegne atome narazen. V nevtronskih zvezdah, kjer so še večje gravitacijske sile, se elektroni spojijo s protoni in tvorijo nevtrone, kar proizvede še večji degeneriran tlak. Ni pa še jasno, zakaj Paulijevo načelo velja in kje so fizikalne meje njegove veljavnosti. Glej tudi sklopitveno načelo Kvantna mehanika 1925 v znanosti


To je Cool fotr Jani obul za na javno televizijo | Žurnal24 9359 ogledov 30. Avgust 2018, ob 6:34 30. Avgust 2018, ob 6:34 Jani, obožujemo te, ampak tale izbira je res bodla v oči. Super očka, dobrodelnež, vloger, nekdanji resničnosti zvezdnik in pravi fant od fare Jani Jugovic, ki ustvarja priljubljen vlog Cool fotr, je prejšnji teden nastopil v TV Klubu na drugem programu Televizije Slovenija in brez zadržkov spregovoril o tem, zakaj se je odločil za vazektomijo oziroma moško sterilizacijo. Magazin Operacija, s katero Jani Jugovic Teji dokazuje, kako močno jo ljubi Zelo pohvalno, a gledalcem je padlo v oči še nekaj drugega, sicer nepomembnega, a zabavnega. Jani je namreč za oddajo nataknil plastične sandale, ki so že več sezon sicer hit, a morda res bolj na plaži in ulici, kot v televizijskem studiu. Nam je pa Jani svojo izbiro opravičil takole: "Vedno sem čist in urejen, bilo je pač vroče in z mojo izbiro obutve se mi ne zdi nič narobe. Tudi dame so tam sedele v odprtih salonarjih. Sicer pa je na tem svetu veliko pomembnejših reči, kot pa to, kaj imam jaz obuto." Jani, se povsem strinjamo, a tudi kopalec bi na bazenu privabil pozornost, če bi tam stal v puhovki ... Jani Jugovic cool fotr Lovebites 09:22 30.avgust 2018. Moski attention whore.Vedno je bil navaden klosar,luzer in brezdelnez,tip se izpita za avto ni imel,je vedno bil nizji sloj ljudi,zdaj pa se preserava in hoce biti nekaj,kar nikoli ne bo.Ko se ni bil "znan",je bil brez centa in klosaril,zdaj pa... ...prikaži več misli,da je frajer,ker nosi natikace.Kot receno,hoce biti nek frajer,nima pa obcutka,da se vcasih ne spodobi hodit v natikacih.Nek nivo pa clovek vcasih mora pokazat,ne mores biti vedno nek zanemarjen kreten. miki1234 08:12 30.avgust 2018. ta tip je kr neki... enkrat sem videl njegov vlog par sekund... čits negledljivo, škoda časa, pateteično iskanje pozornosti... Magazin 16862 ogledov Magazin 15770 ogledov Magazin 14305 ogledov Magazin 13917 ogledov Janija iz Gostilne ne boste več prepoznali Odisejada po bolnišnicah: Teja in Jani v skrbeh za trimesečnega sina


Znani Slovenci o silvestrovanju | Dnevnik Še nekaj dni nas loči od najdaljše noči v letu. Časa, ko delamo bilanco za nazaj in z upanjem ter polni načrtov zremo v prihodnost. Kako bodo ta dan zaznamovali izbrani znani Slovenci, kakšne so njihove novoletne želje, po čem si bodo zapomnili iztekajoče se leto in katero silvestrovanje je bilo za njih najbolj nepozabno do sedaj, so nam zaupali komik in radijski moderator Klemen Bučan, pevec Vili Resnik in mister Slovenije 2011 za mistra universe Miha Dragoš. Vili Resnik (Foto: Dokumentacija Dnevnika) Klemen Bučan bo najverjetneje silvestroval kar na dveh frontah. "Najprej bom doma s punco, večerja, kamin, počakal polnoč, potem pa grem 'delat' - vrtet house na zabavo v Ljubljano. V letu 2012 si želim, da bi čim več delal, da bi se stand up predstava Klemen na Kvadrat dobro prodajala, da bi čim več vrtel muziko in seveda, da bi bil zdrav. Zdaj sem že v letih, pa je treba na zdravje gledati," nam je v smehu dejal Klemen, ki bo iztekajoče se leto ohranil v zelo lepem spominu. "Leto 2011 je bilo super, ker je bilo to prvo leto, ko sem delal zase in samo to, kar me zares veseli, pa še zjutraj sem se skoraj vedno naspal - neprecenljivo." In njegovo najbolj nepozabno silvestrovanje do sedaj? "Hm... Mislim, da sem ravno najbolj nepozabna pozabil... Je bil že hud žur." Vili Resnik bo silvestrovo preživel delovno na odru. "Letos so me povabili na silvestrovanje v Litijo. Že kar nekaj let so moja silvestrovanja delovna, tako da je to zame skorajda povsem običajen delovni dan. Moje novoletne želje? V tem času si je kar koli želeti zelo težko... Upam samo, da bom prihajajoče leto preživel vsaj tako, kot sem leto, ki se izteka... Želim pa, da bi se stanje malega človeka v naši preljubi Sloveniji izboljšalo in bi bil ta mali človek končno cenjen ter bi imel možnosti preživetja... In bi bil lahko upravičeno ponosen na svojo domovino. V iztekajočem se letu je bilo veliko dobrih in tudi nekaterih slabih trenutkov; ko na koncu vse skupaj premešam, vem, da je tako moralo biti in da bo tako tudi v naslednjem letu. Dogodki so del našega življenja in vsakega posebej, tako dobrega kot slabega, si zapomnim ter vem, da je za nekaj dober... Kot sem že rekel, so bila do sedaj moja silvestrovanja večinoma delovna in tako mi je bilo vsako silvestrovanje posebno zanimivo in drugačno. V vsakem kraju so drugi oziroma drugačni ljudje, vsakič mi je zanimivo opazovati z odra, kako se veselijo ob prestopu v novo leto... Ima pa čar tudi silvestrovanje doma v krogu domačih. Tako sem preživel novo leto pred šestimi leti, ko sem se preselil na Primorsko in sem bil za silvestrovo brez nastopa. Takrat sem bil v sebi nemiren, hkrati vesel, da sem lahko doma na toplem, a hkrati nemiren, ker sem bil vedno navajen nastopov na zadnjo noč v letu. Vsako silvestrovanje je nekaj posebnega." Miha Dragoš bo zadnji dan v letu preživel na ljubljanskem gradu, kjer bo z ansamblom Aufbiks zabaval goste. "Dogodek zahteva kar obsežen in pester glasbeni program, zato s fanti pridno vadimo," nam je povedal Miha, ki si želi nasmejano in zabavno leto 2012 z veliko novih izkušenj. "Največji želji pa sta narediti čim več izpitov in se dobro pripraviti za svetovni izbor za mistra universe, ki bo spomladi v Dominikanski republiki. Po osvojitvi lepotnega naziva mister Slovenije 2011 za mistra universe si bom tudi najbolj zapomnil iztekajoče se leto, saj so se mi z njim odprli nove možnosti in izzivi. Moje najbolj nepozabno silvestrovanje je bilo lansko, ko smo s prijatelji priredili zabavo, ki je trajala dolgo v noč. Vsak od nas je tisti večer doživel vsaj eno izkušnjo, o kateri smo govorili še več tednov. Resnično je bilo nepozabno in še danes se je rad spominjam."


2000 Varuhinja človekovih pravic Vlasta Nussdorfer in njen namestnik Jernej Rovšek sta se danes, 23. 10. 2013, srečala s predstavnikoma Amnesty International Slovenije (AIS) Metko Naglič, namestnico direktorice za področje kampanj in komunikacij in Blažem Kovačem, vodjo projektov. Gosta sta varuhinjo seznanila z delovanjem AIS, ki letos praznuje 25-letnico delovanja, in o glavnih ciljih društva, ki temelji tudi na prostovoljstvu. Govorili so o odprtih vprašanjih na področju urejanja romske problematike na nacionalni ravni in na ravneh lokalnih skupnosti. Gosta sta varuhinjo in namestnika seznanila s konkretnimi ugotovitvami neposredno iz terena. Kritično sta ocenila ukrepanje nekaterih organov na lokalni ravni. Strinjali so se, da se preveliko breme za reševanje nalaga civilni družbi in lokalnim skupnostim. Pri urejanju te problematike mora aktivno vstopiti država, na kar Varuh opozarja tudi v posebnem poročilu o problematiki bivanjskih razmer Romov na področju jugovzhodne Slovenije, so se še strinjali ter razmišljali o možnostih njenega ukrepanja brez strategije. Dotaknili so se tudi spreminjanja Zakona o romski skupnosti in bili kritični do včeraj c90 nje razprave brez gradiva, na katero bi v razpravi lahko vezali konkretne rešitve. Na kratko pa so spregovorili tudi o problematiki prosilcev za azil. Blaž Kovač je spomnil na te dni objavljeno sporočilo Komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Nilsa Muižnieksa do reševanja problematike izbrisanih, ki med drugim poudarja, da Slovenija ni ustrezno vključila izbrisanih v pogovore, ki zadevajo njihovo lastno usodo. Sogovorniki so se strinjali z njegovimi stališči, da je treba vsem izbrisanim zagotoviti nadomestila in tistim, ki to želijo, omogočiti ponovno vključitev v slovensko družbo in da je posebno pozornost treba posvetiti človekovim pravicam najranljivejših skupin, predvsem otrokom izbrisanih. Strinjali so se tudi, da je po 22 letih nujno, da država to poglavje uredi tudi z opravičilom vsem prizadetim ter kaznovanjem krivcev za storjene krivice in povzročeno škodo.


Grajski OFF Na hitro še na ameriško vrhovno sodišče. Vrhovni sodniki so soglasno zavrnili željo republikancev, da bi zavrgli 2,5 milijona glasovnic iz Pensilvanije, ki so bile poslane po pošti. V upanju, da bi Bidnu v Pensilvaniji preprečili zmago, so se na vrhovno sodišče obrnili nekateri republikanci s pensilvanskim kongresnikom Mikom Kellyjem na čelu. Konservativna večina vrhovnega sodišča torej še ne pomeni nujno odločitve po željah republikanske vrhuške.Bliža se konec tranzicijskega obdobja brexita, zato diplomati ne omahujejo. Predstavniki Združenega kraljestva so potrdili, da bodo umaknili nekatere določbe zakona o notranjem trgu, ki se ne skladajo z izstopnim sporazumom, sklenjenim z EU, in posledično z mednarodnim pravom. Določbe, katerih umik čaka še potrditev v zgornjem in spodnjem domu parlamenta, bi namreč britanskim ministrom po prvem januarju 2021 omogočile neupoštevanje nekaterih dogovorjenih trgovinskih pravil. Pogajalci Združenega kraljestva in Evropske unije so, tako pravijo, dosegli tudi splošne dogovore o še nekaterih problematičnih zadevah v zvezi z izstopom. Med drugim tudi o preprečitvi trde meje na irskem otoku in o dobavi zdravil. Pogajalce čaka še nekaj trdih orehov - to so na primer ribiške pravice in konkurenčnostna pravila za podjetja. Dodajmo še, da danes na delovno večerjo k predsednici Evropske komisije Ursuli von der Leyen v Bruselj prihaja britanski ministrski predsednik Boris Johnson. Poljsko naftno podjetje Orlen, v katerem ima država 27,5-odstotni delež, je napovedalo nakup medijskega podjetja Polska Press. Trenutno je konglomerat v nemški lasti, obsega pa 20 vodilnih regionalnih časopisov, 120 revij in okrog 500 spletnih portalov. Poljska vlada pod vodstvom desničarske stranke Zakon in pravičnost že nekaj časa hrepeni po tako imenovani repolonizaciji gospodarstva, tudi poljskih medijev, ki so trenutno v tuji lasti. Poteza nakazuje težnjo vlade po obvladovanju domače medijske krajine, demokratični standardi pa se s tem znižujejo. Prevzem mora sicer potrditi še varuh konkurence. Eden izmed vidnejših članov izraelske stranke Likud, Gideon Saar, je izstopil iz stranke - to vodi za zdaj še premier Benjamin Netanjahu. Saar je napovedal ustanovitev nove stranke. Po njegovem mnenju je Netanjahu zamočil pri spoprijemanju z zdravstveno in ekonomsko krizo spričo novega koronavirusa, stranko pa premier uporablja za politično preživetje v sodnih postopkih zaradi korupcije. Saar, ki bo z novo stranko naskakoval premierski stolček na morebitnih predčasnih volitvah prihodnje leto, je pod Netanjahujem deloval tudi v njegovem kabinetu, in sicer kot šolski minister in kot minister za notranje zadeve. Upravno sodišče v Frankfurtu ob Odri je odloči 2000 lo, da visokotehnološko podjetje Tesla Elona Muska vsaj začasno ne sme nadaljevati s sečnjo borovega gozda v bližini Berlina. Tam želi ameriška avtomobilska multinacionalka postaviti svojo prvo tovarno na evropskih tleh. Do sedaj so izkrčili 92 hektarjev gozda, prejšnji teden so dobili dovoljenje za izkrčenje še 83-ih hektarjev, a to bo tako moralo počakati. Sodišče je namreč naložilo dodatne raziskave območja zaradi možne ogrozitve habitatov tamkajšnjih zaščitenih kuščarjev in kač, ki so trenutno v hibernaciji. Še pred začasno odložitvijo krčenja gozda je morala Tesla lokalnim prebivalcem zagotoviti, da bo načrtovana poraba vode za namene proizvodnje za tretjino nižja. Teslina tovarna bi morala biti v polnem zagonu že od julija 2021, a temu verjetno ne bo tako. Znanstvena novica Raziskovalna skupina je pred nekaj dnevi objavila, da je razvila novo in hitrejšo tehniko testiranja za covid-19 z imenom nanoPCR. Reakcija pri testiranju nanoPCR pa vseeno temelji na podobnem principu kot standardni PCR-testi, zato zanesljivost testa ni nič manjša. Testi, ki se danes uporabljajo za potrjevanje okužbe, namreč temeljijo na PCR-reakciji z reverzno transkripcijo, ki traja od ene do dveh ur in se izvaja le v določenih laboratorijih. Novi nanoPCR pa lahko okužbo potrdi že v sedemnajstih minutah, in sicer z zelo visoko točnostjo. Posebnost testiranja nanoPCR je, da se v reakcijsko mešanico doda kovinske nanodelce. Ti s pomočjo svetlobe omogočijo hitro ciklično spreminjanje temperature reakcijske mešanice, kar je ključno za učinkovitost in hitrost PCR. Tako smo s testiranjem nanoPCR prišli do hitrejše diagnostike, ki omogoča cenejše in logistično enostavnejše testiranje kar na mestu odvzema vzorca. Takšno testiranje pa omogoči tudi učinkovitejše sledenje okužbam in hitrejšo zamejitev virusa. Novici iz Slovenije Včeraj sta potekali seji odbora za kulturo. Na prvi so poslanci razpravljali o statusu samozaposlenih v kulturi. Odborniki so sprejeli samo koalicijske puhlice, s katerimi so pozvali kulturno ministrstvo in vlado k zakonitemu ravnanju. Sledila je še druga seja o odvzemu statusa samozaposlenega v kulturi raperju Zlatku, ki se je seje tudi udeležil. Trdi, da je odvzem njegovega statusa protipraven, s tem pa se strinja tudi predsednica odbora Violeta Tomić. Ker so koalicijski poslanci sejo o Zlatku obstruirali, bodo o problematiki razpravljali na eni od prihodnjih sej. Popihal pa jo je tudi kulturni minister Vasko Simoniti, rekoč, citiramo, »Ne bom več poslušu, ne lub’ se mi več!« Konec citata.Občina Podčetrtek je ponovno postala stoodstotna lastnica grajskega kompleksa nad Podčetrtkom. Po dolgih sodnih postopkih so lastniki gradu iz družine Zečević rumeno poslopje vendarle v celoti prodali občini za 150 tisoč evrov; prej so grad kar prek Bolhe prodajali za 370 tisočakov. Občina je imela do sedaj v lasti 20-odstotni delež gradu - tega si je na sodišču pridobila od družine Djokić. Omenjeni družini sta grad sicer pred tridesetimi leti poceni kupili od tedanje občine Šmarje pri Jelšah. V občinskem proračunu podčetrške občine je v letu 2021 za urejanje gradu rezerviranih 200 tisoč evrov. Kot pove župan občine Podčetrtek Peter Misja, bodo grad najprej sanirali in izboljšali njegovo stabilnost. In okvirni finančni zalogaj za prihodnja leta? Župan Peter Misja. Skoraj zagotovo bo grad turistični produkt - navsezadnje gre za turistično občino. Misja za konec še doda:


Ustavno sodišče OFF Malezijski kralj Tengku Abdullah je razglasil vsedržavno izredno stanje zaradi prevelikega števila obolelih za boleznijo COVID-19. S to potezo je okrepil delovanje premierja Muhyiddina Yassina in preprečil predčasne volitve. Yassin je lani marca po odstopu takratnega premierja Mahathira Mohamada sestavil vlado brez uradnih volitev, razglasitev izrednih razmer pa mu omogoča sprejemanje zakonov brez odobritve parlamenta. V zadnjih tednih je bil Yassin deležen kritik glede ravnanja njegove uprave v času epidemije. Poslanci v vladajoči koaliciji so že zahtevali predčasne volitve, vodja opozicije Anwar Ibrahim pa naj bi imel dovolj podpore za oblikovanje nove vlade. Izredno stanje lahko traja vse do 1. avgusta.Indijsko ustavno sodišče je začasno ustavilo uveljavljanje agrarnih zakonov in sklenilo vzpostaviti komisijo, ki bo obravnavala pritožbe kmetovalcev. V Indiji namreč že od avgusta lani potekajo kmečki protesti. Vlada Narendre Modija zatrjuje, da želi le modernizirati in liberalizirati zakonodajo. S sprejetjem treh zakonov želi sprostiti regulacijo kmetijskih trgov, onemogočiti zadrževanje velikih zalog hrane v skladiščih in dodeliti vse pristojnosti za reševanje ekonomskih sporov sodiščem v prestolnicah posameznih zveznih držav. Kmetje se bojijo, da bodo spremembe vplivale na dodatno znižanje že tako nizke minimalne odkupne cene žitaric ter otežile dostop do sodnih sredstev v primeru sporov. To bi privedlo do finančne stiske kmetov in lažjega odkupovanja kmetijskih površin za korporacije. Ameriško zunanje ministrstvo je Kubo v ponedeljek znova uvrstilo na črno listo in jo označilo za državo sponzorko terorizma. V ponedeljkovi izjavi je ameriški zunanji minister Mike Pompeo Kubo obtožil, da podpira “mednarodne teroriste” in jim nudi varno zatočišče. Med njimi naj bi bili pripadniki kolumbijskih revolucionarnih sil, pripadniki narodnoosvobodilne vojske Kolumbije in več ameriških ubežnikov. Opozoril je tudi na kubansko podporo venezuelskega predsednika Nicolasa Madura. Kubanski zunanji minister Bruno Rodriguez je zavrnil ameriško oznako in to potezo označil za hinavsko in cinično. Obtožba o podpori terorizma ima velike posledice za Kubance. Ponovno uvedene sankcije vključujejo prepoved večine potovanj med ZDA in Kubo, omejujejo denarna nakazila med državama, kar močno prizadeva dohodke Kubancev, ki imajo sorodnike v ZDA, ter prepovedujejo obrambni izvoz in prodajo. Kubo je leta 2015, ko se je začela normalizacija odnosov med državama, s seznama umaknil takratni predsednik Barack Obama,. Normalizacija odnosov s Kubo je cilj zunanje politike, ki ga napovedujejo tudi v administraciji Joeja Bidna.Ameriška vojska ni ustavila umika svojih čet iz Afganistana, kljub nasprotovanju kongresa. Pentagon je novembra dejal, da bo do sredine januarja zmanjšal število ameriških čet v Afganistanu 2000 s štiri tisoč 4500 na 2500 vojakov. Umik je del sporazuma s talibani, ki poziva k popolnemu umiku ameriških čet do maja letos v zameno za izpolnitev varnostnih jamstev s strani upornikov. Toda ta mesec je kongres sprejel zakon, ki prepoveduje uporabo sredstev, namenjenih za leti 2020 in 2021 za plačilo umika vojaških enot. Zakon zahteva analizo tveganja v kongresu ter obrazložitev, zakaj je umik pomemben za nacionalni interes, preden se lahko zmanjša število enot. Kljub nadaljnjemu umiku Pentagon ni predložil nobenega poročila. Nemška policija je na severu Nemčije v mestecu Oldenburg med vikendom aretirala 34-letnika iz Avstralije, ki naj bi bil operater največje nezakonite spletne tržnice na temnem spletu, znane pod imenom DarkMarket. Preiskovalci so v ponedeljek uspešno zaustavili spletno tržnico in izklopili strežnik. DarkMarket naj bi imel več kot pol milijona uporabnikov, ki so poslovali v kriptovalutah s skupno vrednostjo 140 milijonov evrov. Na spletni tržnici je bilo med drugim možno dobiti tudi droge, ponarejen denar, ukradene podatke o kreditnih karticah, anonimne SIM kartice in zlonamerno programsko opremo.Turško sodišče je v ponedeljek pridigarja in avtorja Adnana Oktarja obsodilo na več kot tisoč let zapora zaradi oblikovanja in vodenja kriminalne združbe, spolnega napada in spolne zlorabe mladoletnikov. Poleg tega pa je bil spoznan za krivega, ker je pomagal skupini Fetullaha Gülena, ki jo Turčija krivi za neuspešni poskus državnega udara leta 2016. Na vprašanja o več kot šestdeset tisoč kontracepcijskih tabletah, ki jih je policija našla v njegovem domu, je Oktar dejal, da so jih uporabljali za zdravljenje kožnih motenj in menstrualnih nepravilnosti. Kot zelo ploden pisatelj je Oktar napisal več kot 300 knjig, v eni od njih pa se je dokopal tudi do samih temeljev globalnega terorizma. Oktar namreč meni, da je zanj kriva Darwinova teorija evolucije. Adnan Oktar je obtožbe zoper sebe zanikal in med celotnim sojenjem zahteval izpustitev. Ustavno sodišče Republike Slovenije je s 6 glasovi za in 3 proti odredilo začasno zadržanje izvajanja zakona o nabavi opreme Slovenske vojske. V utemeljitvi so ustavni sodniki zapisali, da bi imelo izvajanje morebiti protiustavnega zakona, preden se o njem dokončno odloči sodišče, hujše posledice od začasnega neizvajanja. Vladna stran namreč po mnenju večine ustavnih sodnikov ni navedla argumentov, ki bi kazali na nujnost izvajanja zakona. Ustavno sodišče je opozorilo tudi na možnost “izigravanja pravice volivcev do referenduma” v danem primeru. Ministrstvo za obrambo, ki je odločitev označilo za nesorazmerno, je zakon že začelo izvajati. V opozicijski stranki Levica, ki je bila glavni nasprotnik zakona o obrambi, težkega 780 milijonov evrov, so odločitev pozdravili. Več v OFFsajdu ob petih.Saga z neizplačevanjem sredstev Slovenski tiskovni agenciji s strani Urada vlade Republike Slovenije za komuniciranje se nadaljuje. Po poslani prošnji vlade glede odobritve nadomestila s strani Evropske komisije sedaj iz Bruslja prihajajo prvi odzivi. Pri komisiji so poudarili, da evropska pravila ne morejo biti izgovor za ustavitev financiranja tiskovnih agencij po Uniji. Govorka Evropske komisije Arianna Podesta je povedala, da pravila Evropske unije vladam omogočajo finančna nadomestila za tiskovne agencije kot nadomestilo za službo v splošnem gospodarskem interesu. Pod določenimi pogoji se lahko tovrstno nadomestilo nameni tudi brez predhodne odobritve komisije, če poleg tega nadomestilo ne presega praga 15 milijonov evrov na leto. Govorka je dodala, da so v stiku s slovensko vlado glede vprašanja financiranja Slovenske tiskovne agencije. Na stavkovno zahtevo policistov, članov Policijskega sindikata Slovenije, o dvigu osnovne plače se je ministrstvo za notranje zadeve odzvalo z objavitvijo poimenskega seznama policistov, njihovih bruto plač, nazivov in enot. Iz urada informacijskega pooblaščenca so sporočili, da urad ne bo uvedel inšpekcijskega postopka v danem primeru, saj v objavi niso razvidne kršitve zakona o varstvu osebnih podatkov, druge morebitne zakonske izjeme pa niso v njihovi pristojnosti. Sporna bi lahko bila razkritja pripadnikov specialne enote ter operiranje z bruto in ne neto plačo policistov. Težave se pojavljajo predvsem zaradi raznolikega statusa policije v različnih zakonskih aktih. Objava bo tudi tema petkovega zasedanja Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, je izjavil predsednik komisije Matjaž Nemec. OFF so pripravili vajenki Mojca in Selma in vajenec Dominik


text: Ferdinand Raimund |Ferdinand Raimund| Ferdinand Raimund; Litografija Joseph Kriehuber 1835 |Rojstvo||1. junij 1790[1] Dunaj |Smrt||5. september 1836[1] (46 let) Q693530 |Državljanstvo||Avstrija| |Poklic||dramatik, avtor, pisatelj in igralec| |ferdinandraimund.at| Življenje[uredi | uredi kodo] Ferdinand Raimund je bil sin Jakoba Raimunda. Po očetovi smrti leta 1804 je bil učenec pri slaščičarju Ludwigu Dehnu. Kot »numero« je med gledališkimi odmori ponujal slaščice svojega mojstra in se s tem prvič spoznal z gledališčem. Poklic slaščičarja je opustil, da bi postal igralec. Leta 1808 se je priključil potujočim komikom, ter se z njimi podal na turnejo po Dunaju. Zaradi govorne napake so ga v Meindlingu zavrnili, v Bratislavi pa je po premierni predstavi dobil odpoved. V letih med 1809 in 1814 je z različnimi igralskimi zasedbami nastopal po zahodni Madžarski. Leta 1814 se je vrnil na Dunaj, kjer je v gledališču Josefstadt slavil prve uspehe. Umetniški prodor mu je uspel leta 1815 z gledališko igro Glasbeniki na visokem trgu (Die Musikanten am hohen Markt), delo kasnejšega tasta Josefa Aloisa Gleicha, pri dunajskem ljudskem gledališču. Uspeh je bil tako izjemen, da je Gleich do leta 1817 napisal še štiri nadaljevanja. Od leta 1817 je bil Raimund član ansambla gledališča Leopoldstadt, od 1828 do 1830 celo član direkcije. Raimund tu ni le igral, temveč tudi vodil režijo. Med letoma 1820 in 1822 je bil nesrečno poročen s subreto Aloisio Gleich. V času zakona je imel tudi razmerje z Antonio Wagner, s katero je živel do leta 1829. Raimundova ljubezenska razmerja in njegova predstava o popolni ljubezni so v enaki meri krojila njegova dela, kot tudi nagnjenost k usodi tragičnega junaka. Od leta 1823 se je bolj posvečal pisanju. Kljub njegovem cilju, uspeti z likom tragičnega junaka, je največje uspehe slavil s komičnimi liki. Vedno znova je trpel za depresijo. Leta 1830 se je Raimund preizkusil v tragedijah Nesrečna krona ali Kralj brez kraljestva, Junak brez poguma, Lepota brez mladosti (Die unheilbringende Zauberkrone oder König ohne Reich, Held ohne Mut, Schönheit ohne Jugend), a pri občinstvu ni žel uspeha. Leta 1830 Raimund zapusti Leopoldstadt, saj tudi kritiki zanj niso imeli pohvalne besede. Vedno manj je nastopal in se leta 1834 popolnoma umaknil na svoje posestvo Pernitz (Raimundvilla). Zaradi ugriza psa, ki je bil po njegovem mnenju stekel, se je v noči na 30. avgust leta 1836 ustrelil. Umrl je 5. septembra leta 1836, pri 46-it letih v Pottensteinu. Pokopan je na pokopališču pri Gutensteinu. Pomen[uredi | uredi kodo] Raimundova dela so scenske prikazni sreče v urejenem svetu z utopičnim pogledom na višje kraljestvo ljubezni in svobode. Raimund je za ljudsko gledališče, ki je bilo namenjeno zgolj komiki in smehu, zasnoval drugačno dramatiko, kjer komične figure začnejo prevzemati nove vloge. Njegov vpliv na odtujeno pravljično gledališče kot utopija in ogledalo realnosti je imelo izjemen vpliv na nadaljnji razvoj ljudskih iger in dramatike v 20. stoletju. Dela[uredi | uredi kodo] Od leta 1823 do 1834 je Raimund ustvaril osem predstav, ki skupaj z Nestroyevim delom predstavljajo literarni višek dunajske ljudske komedije. V njegovih delih se kaže tradicija baročnega gledališča, dunajskih čarobnih iger, parodij in ljudskih iger. Zmes humorja, melanholije ter vzgojni pridih so mu zagotovili uspeh pri širšem občinstvu. - Izdelovalec termometrov na čarobnem otoku (Der Barometermacher auf der Zauberinsel), burka s petjem in plesom v dveh dejanjih, glasba Wenzel Müller (premiera 18.december 1823 v gledališču Leopoldstadt). - Diamant kralja duhov (Der Diamant des Zauberkönigs), čarobna igra v dveh dejanjih, glasba Joseph Drechsler (premiera 17. december 1824 v gledališču Leopoldstadt). - Deklica iz pravljične dežele ali Kmet kot milijonar (Das Mädchen aus der Feenwelt oder Der Bauer als Millionär), romantična izvirna čarobna pravljica s petjem v treh dejanjih, glasba Joseph Drechsler (10. november 1826 v gledališču Leopoldstadt). - Kralj gora in ljudomrznik (Der Alpenkönig und der Menschenfeind), romantično-komična izvirna čarobna igra v dveh dejanjih, glasba Wenzel Müller (17. oktober 1828 v gledališču Leopoldstadt; slo.1973). - Zapravljivec (Der Verschwender), čarobna pravljica v treh dejanjih, glasba Konradin Kreutzer ( 20. februar 1834 v gledališču Josefstadt; slo.1927).


text: Legendarni Rudič nič več na čelu vaterpolistov Sloviti vaterpolski trener Ratko Rudić se je po osmih letih poslovil z mesta selektorja hrvaške reprezentance, v prihodnosti pa bo športni direktor hrvaške izbrane vrste, ki je na letošnjih olimpijskih igrah v Londonu osvojila zlato kolajno. Luka Dolar, STA 13. september 2012. ob 17:13 | zadnja sprememba: 13. september 2012. ob 22:50 Rudić je bil v dolgoletni trenerski karieri selektor nekdanje Jugoslavije, Italije, ZDA in Hrvaške. Pod njegovim vodstvom je nekdanja Jugoslavija slavila na olimpijskih igrah v Los Angelesu leta 1984 in Seulu leta 1988, Italija pa v Barceloni leta 1992. Na svetovnih prvenstvih je reprezentance popeljal do treh odličij najbolj žlahtnega leska: nekdanjo Jugoslavijo leta 1986, Italijo leta 1994 in Hrvaško leta 2007. "Na trenerski klopi sem že dolgih trideset let. Čas je, da priložnost dobijo mladi trenerji. Še vedno imam dovolj energije, kar želim dokazati v novi vlogi," je med drugim dejal Rudić. Hrvaška vaterpolska zveza še ni razkrila njegovega naslednika, hrvaški mediji pa so zapisali, da imajo največ možnosti Ivan Asić, Elvis Fatović, Vjekoslav Kobešćak in Ivica Tucak. Foto: Guliver/Getty Images


6. vzdrževanje javnega hidrantnega omrežja in hidrantov, priključenih nanj, v skladu s predpisom, ki na področju varstva pred požari ureja obratovanje javnih vodovodov in hidrantnih omrežij;


text: 1958 (MCMLVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 1. januar - z uveljavitvijo rimske pogodbe je ustanovljena Evropska gospodarska skupnost, danes eden od stebrov Evropske unije. 4. januar - sovjetski satelit Sputnik 1 pade proti Zemlji in zgori v ozračju. 31. januar - Združene države Amerike uspešno izstrelijo svoj prvi satelit, Explorer 1. 1. februar - z združitvijo Egipta in Sirije nastane kratkotrajna Združena arabska republika. 6. februar - v letalski nesreči ob poskusu vzleta z letališča v Münchnu umre osem nogometašev angleškega kluba Manchester United, t. i. »Busbyjevih mladcev«, in še 15 drugih potnikov. 13. januar- v rudniku Trbovlje zaradi nezadovoljstva rudarjev z delovnimi pogoji in plačilom izbruhne prva organizirana stavka v Jugoslaviji po drugi svetovni vojni. 14. februar - hašimitski kraljestvi Irak in Jordanija se združita v Arabsko federacijo z iraškim kraljem Fajsalom II. na čelu države. 17. februar - v Združenem kraljestvu se začne kampanja za jedrsko razorožitev pod vodstvom Bertranda Russella. 24. februar - z oddajanjem prične Guevarov Radio Rebelde na Kubi. 27. marec - Nikita Hruščov postane ministrski predsednik Sovjetske zveze. 3. april - Castrovi uporniki napadejo Havano. 17. april - belgijski kralj Baudouin I. uradno odpre svetovno razstavo Expo 58 v Bruslju. 1. junij - Charles de Gaulle se zaradi politične krize v državi za šest mesecev vrne na čelo Francije. 29. junij - Svetovno prvenstvo v nogometu se konča z zmago brazilske reprezentance. 9. julij - potres sproži plaz v zalivu Lituya na Aljaski, ki povzroči cunami, visok 524 metrov. 15. julij - 5000 ameriških marincev pristane v Bejrutu da bi varovali proameriško vlado Libanona. 29. julij - ameriški kongres ustanovi agencijo NASA. 3. avgust - podmornica USS Nautilus kot prvo plovilo prečka severni tečaj pod vodo. 1. september - prične se prvi spor med Islandijo in Združenim kraljestvom glede ribolovnih pravic v severnem Atlantiku. 12. september - Jack St. Clair Kilby zgradi prvo integrirano vezje v laboratorijih podjetja Texas Instruments. 28. september - s sprejetjem nove ustave na referendumu se prične Peta francoska republika. 2. oktober - Gvineja razglasi neodvisnost od Francije. 11. oktober - z oddajanjem prične televizijski program RTV Slovenija. 23. oktober - izšel prvi strip o Smrkcih. 28. oktober - Papež Janez XXIII. nasledi Pija XII. na čelu Rimskokatoliške cerkve. 10. november - s skladbo Joaa Gilberta je v Riu de Janeiru rojena bossa nova. 25. november - Francoski Sudan postane avtonomen del Francoske skupnosti. 29. november - Čad, Republika Kongo in Gabon postanejo avtonomne republike znotraj Francoske skupnosti. 20. december - zadnja vožnja ljubljanskega tramvaja. 21. december - Charles de Gaulle je izvoljen za predsednika Francije. 29. december - uporniki pod vodstvom Cheja Guevare napadejo mesto Santa Clara. Dva dni kasneje, na silvestrovo, odstopi diktator Fulgencio Batista. Rojstva 15. januar - Boris Tadić, srbski politik 29. januar - Slavko Gaber, slovenski politik in univerzitetni učitelj 16. februar - Ice-T, ameriški raper in igralec 10. marec - Sharon Stone, ameriška igralka 11. marec - Eddie Lawson, ameriški motociklistični dirkač 14. marec - Albert II. Grimaldi, monaški knez 20. marec - Holly Hunter, ameriška filmska igralka in producentka 21. marec - Gary Oldman, angleški igralec in glasbenik 9. april - Slavko Avsenik mlajši, slovenski skladatelj, pianist, producent in urednik 15. april - Benjamin Zephaniah, angleški pisatelj, glasbenik in pesnik 29. april - Michelle Pfeiffer, ameriška igralka 1. maj - Jelka Godec Schmidt, slovenska ilustratorka in pisateljica 17. maj - Orest Jarh, slovenski fizik 21. maj - Curtis Tracy McMullen, ameriški matematik 16. junij: Nace Junkar, slovenski glasbenik Zoran Predin, slovenski glasbenik 19. junij - Sergej Makarov, ruski hokejist 26. junij - Andrej Grafenauer, slovenski kitarist in glasbeni pedagog 8. julij - Kevin Bacon, ameriški igralec 7. avgust - Bruce Dickinson, angleški glasbenik 16. avgust - Madonna, ameriška glasbenica 25. avgust - Tim Burton, ameriški filmski režiser 29. avgust - Michael Jackson, ameriški pevec († 2009) 10. september - Chris Columbus, ameriški režiser 17. september - Janez Janša, slovenski politik 22. september: Andrea Bocelli, italijanski tenorist Vinko Möderndorfer, slovenski pesnik, pisatelj, dramatik in režiser 8. oktober - Ursula von der Leyen, nemška političarka in predsednica Evropske komisije 10. oktober − Tanya Tucker, ameriška glasbenica 20. oktober: Ivo Pogorelić, hrvaški pianist Viggo Mortensen, dansko-ameriški igralec 22. november - Jamie Lee Curtis, ameriška igralka in pisateljica 30. november – Stacey Q, ameriška pevka 10. december - Cornelia Funke, nemška pisateljica 22. december - Marko Sosič, slovenski pisatelj in režiser († 2021) Smrti 12. februar - Douglas Rayner Hartree, angleški matematik in fizik (* 1897) 21. februar - Duncan Edwards, angleški nogometaš (* 1936) 7. marec - Lili Novy, slovenska pesnica in prevajalka (* 1885) 29. marec - Rajko Nahtigal, slovenski slavist in filolog (* 1877) 16. april - Rosalind Franklin, angleška biofizičarka (* 1920) 12. maj - Irma Sèthe, belgijska violinistka (* 1876) 29. maj - Juan Ramón Jiménez, španski pesnik, nobelovec (* 1881) 16. junij - Imre Nagy, madžarski politik (* 1896) 20. junij - Kurt Alder, nemški kemik, nobelovec (* 1902) 14. julij - Fajsal II., iraški kralj (* 1935) 26. julij - Iven Carl Kincheloe mlajši, ameriški vojaški pilot (* 1928) 3. avgust - Peter Collins, britanski dirkač Formule 1 (* 1931) 14. avgust - Frédéric Joliot-Curie, francoski fizik (* 1900) 22. avgust - Roger Martin du Gard, francoski pisatelj, nobelovec (* 1881) 27. avgust - Ernest Lawrence, ameriški fizik, nobelovec (* 1901) 22. september - Izidor Cankar, slovenski umetnostni zgodovinar in pisatelj (* 1886) 25. september - John Broadus Watson, ameriški psiholog (* 1878) 9. oktober - Papež Pij XII. (* 1876) 24. oktober - George Edward Moore, angleški filozof (* 1873) 19. november - Vittorio Ambrosio, italijanski general (* 1879) 24. november - Robert Cecil, angleški politik in diplomat, nobelovec (* 1864) 27. november - Artur Rodziński, poljski skladatelj (* 1892) 15. december - Wolfgang Ernst Pauli, avstrijski fizik, nobelovec (* 1900) Nobelove nagrade Fizika - Pavel Aleksejevič Čerenkov, Ilja Mihajlovič Frank, Igor Jevgenjevič Tamm Kemija - Frederick Sanger Fiziologija ali medicina - George Wells Beadle, Edward Lawrie Tatum, Joshua Lederberg Književnost - Boris Leonidovič Pasternak Mir - Georges Pire Viri


text: 290. je deseto desetletje v 3. stoletju med letoma 290 in 299. D-0290.


Uveljavljanje pravic Pravni ukrepi na nacionalni ravni - Če organ določene države z odločbo krši vaše pravice, se lahko najprej pritožite v skladu z zakonodajo tiste države. - V odločbi je naveden rok, v katerem se lahko pritožite. Pomembno je, da ste z njim seznanjeni in da ga upoštevate. - Pri postopkih pred nacionalnimi organi in sodnih postopkih se lahko sklicujete na zakonodajo EU o prostem gibanju delavcev. Službe za pomoč EU - Europe Direct – informacije o vseh vprašanjih v zvezi z EU - Solvit – reševanje težav z upravnimi organi - Tvoja Evropa – pravni nasveti - Če menite, da vam organi določene države kratijo pravice, ki jih imate po zakonodaji EU, se lahko pritožite pri Evropski komisiji.


text: Vse o Kombuchi Kombucha je fermentirana čajna pijača, ki jo pripravimo z dodajanjem kvasa in kulture bakterij mešanici črnega ali zelenega čaja, sladkorja in včasih dodatnih arom ali sadnega soka. Ledeni čaji z zelenim čajem Ledeni čaji s sadnim čajem Ledeni čaji z zeliščnim čajem Ledeni čaji s črnim čajem Ledeni čaji z belim čajem V toplih dneh, ki prihajajo paše hladna osvežitev, zato smo v Zishi pripravili kar nekaj čajev, ki se lahko pijejo tako topli kot hladni. Ledeni čajčki so prava osvežitev za tople pomladne in poletne dneve. V velik vrč stresite čaj, prelijte z vodo, dodajte svežo meto in rezine limete ali limone ter ohladite. Pa veliko užitkov ob pitju čaja. Mithi Chai Mešanico zelišč Mithi Chai lahko pijete kot klasični zeliščni čaj ali pa ji dodajte črni čaj Assam in uživajte v okusni Masala mešanici. Ocena od 5 št. glasov ratings. Zeliščni čaj Mithi Chai: Koromač, janež, sladki koren, kardamom, cimet, črni poper, ingver, brez dodane arome Za pripravo ene skodelice čaja potrebujete približno eno do dve čajni žlički čaja. Čaj prelijte z vrelo vodo in mu dodajte črni čaj Assam. Po 5 - 10 minutah čaju dodajte mleko in uživajte. Kali Chai Zanimiva mešanica črnega čaja, janeža, cimeta, ingverja, rooibos in črnega popra, z izrazito aromo klinčkov.


YSPAG 210 SKF Enostavno merjenje nivoja hrupa SKF TMSP 1 je visokokakovosten ročni instrument za merjenje nivoja zvoka v decibelih. Okoljski hrup prevzame mikrofon kondenzatorja elektrode in ga nato predela slušalka. Okoljski hrup lahko spremljamo količinsko in kakovostno. Merilnik tlaka SKF Sound je dobavljiv v torbici skupaj z vetrobranskim steklom, kalibracijskim izvijačem, vtičnico za zunanje izhode in alkalno baterijo. Uporabnikom prijazen in enostaven za uporabo, posebno usposabljanje ni potrebno Pri večini aplikacij je primerna tehtnica dBA in dBc tako za splošno raven zvoka kot za nizke frekvence hrupa Izbira hitrega in počasnega tehtanja, ki omogoča normalno merjenje ali merjenje povprečne ravni nihajočega hrupa Štiri različne merilne lestvice, ki ustrezajo skoraj vsem možnostim Široka delovna temperatura, primerna za različna industrijska okolja Uporabniško izbrana osvetlitev ozadja za uporabo v okolju s slabo osvetlitvijo Štirimestna LCD plošča z digitalnim in črtnim grafom Max in min funkcija za najvišje meritve Alarmne funkcije (Under / Over), ki označujejo, kdaj je raven hrupa prenizka ali previsoka Naprava za pritrditev stativa za uporabo, kadar mora instrument dalj časa ostati v istem položaju V skladu z IEC651 tip2, ANSI S1.4 tip 2 za merilnike nivoja zvoka