Klinične manifestacije heylitov Diagnoza in zdravljenje heylitov Heilitis ali Zayed - rdeča meja in vnetje sluznice ustnice. Heilitis lahko deluje kot samostojna bolezen in kot klinične simptome notranjih bolezni in bolezni ustne sluznice. Dermatitis je najpogostejši vzrok heylitov. Rdeča meja, sluznice in kožo ustnic lahko sodelujejo pri vnetnih procesov v erytematoz, lichen planus, tuberkuloza, sifilis, luskavice in drugih bolezni kože. Slabe vremenske razmere, kot so vpliv vročega in hladnega zraka, veter in pretiranih insolacija vzrokov heilitis ljudi, ki so bili začasno bivajo ali delajo na prostem. Heilitis alergijska senzibilizacija razvije po naravi rdečim robom ustnic ali sluznico kemikalij, UV sevanje itd Včasih alergični heilitis lahko strokovne narave; žensk, starih od 20 do 60 let so najbolj dovzetni heylitov alergične narave. Sekundarna heilitis, ki je simptom bolezni se lahko pojavijo v ozadju atopični dermatitis ali nevrodermitisa. Ekcematoznih heilitis pojavijo pred različnimi ekcem in makroheylity je del simptom nevritis obraznega živca v povezavi s zložena jezika in heilitis. Eksfoliativni heilitis je bolezen rdečim robom ustnic. Diagnozo večinoma ženske in klinično lupljenju ustnice. V patogenezo luščenjem heylita osnovnih nevrološke motnje - tesnoba, anksioznost, depresija. Ker je razmerje med incidenca eksfoliativnym heylita in hyperfunction ščitnice. Posledica dejstva, da je ponovno nastala, je eksfoliativno heilitis podedoval kot sprememba v imunskem sistemu. Piling je prisotna samo na rdečo obrobnih ustnic in ne prenese na sluznico in kožo. Bolezen redko zajema vse rdeče mejo kot del rdeče meje v kotičkih ust in na območjih, ki mejijo na koži ostanejo brez piling. Če pride do eksfoliativno heilitis proti ozadju suhe kože, piling poleg bolnikov opozoriti ustnic suhost, pekoč občutek, včasih videz lestvic, ki skusyvaet ali obdyrayutsya rokah. Eksfoliativno heilitis ima dolgo vyalotekuschee potek, z obdobji remisije in ponovitve; ne velja za samozdravljenje. Med inšpekcijskim pregledom se izkaže suhe ustnice, prisotnost gosto varjeni z rdečim robom na tehtnici, skozi katerega robovi rdeča meja dvigne pogled. Odstrani lestvice navadno neboleča, po odstranitvi izpostavljanju svetlo rdečo površino brez erozije. Po 5-7 dni po odstranitvi lestvice znova pojavijo, sveži kosmiči podobne sljude, pa tudi naprej spayuyutsya z rdečim robom ustnic. V eksudativni obliki bolniki heylita pritožujejo nad bolečino in otekanje ustnic; potem obstaja velika pokrov, ki ovirajo govor in prehranjevanje. V patogeneza hrandulyarnoho heylita je prirojena ali pridobljena širjenje malih žlez slinavk, ki prispeva k njihovemu okužbe. Ljudje s prirojenimi anomalijami manjših žlez slinavk hrandulyarnoho simptome heylita opazili v skoraj vseh primerih. Pri bolnikih, ki so v skupini tveganje padca s kronično parodontalne bolezni s tatarsko in kariesa bolezni, kot te bolezni prispevajo k boljšemu okužb vodov žlez slinavk. Hrandulyarnyy heilitis pojavi tako prek vodov sline okužbe žleze in zastrupitev zaradi strupov in odpadnih snovi iz mikroorganizmov. To vpliva na osebe obeh spolov, večinoma po 30 letih, medtem ko je spodnja ustnica lezije se pojavijo dvakrat tako pogosto. V začetni fazi bolezni, bolnike opozoriti rahlo izsušitev ustnic, ki pomeni nadomestilo za nego ustnic in razpoke, ki se pojavljajo v ozadju suhega. Nadalje oblikovali globoke razpoke in krvavitev boleče erozijo. Bolniki z hrandulyarnom Haley ponavadi lizal ustnice, bolj poslabša simptome suhega, včasih vodi do oozing razpok v ozadju overdried luskasta koža in ustnice. Kasnejše razpoke so trajni skozi pretrgane elastičnosti kože ustnic. Alergični kontaktni heilitis pojavi v odgovor na dražljaj. Glavni vzroki za alergijskega kontaktnega heylita so snovi, ki sestavljajo šminko in nego izdelke za ustnice. Alergijske heilitis se lahko razvije kot posledica slabih navad ohranili predmete usta: peresa, svinčnike. Professional alergični heilitis razvija glasbenikov v odgovor na dolgotrajno izpostavljenostjo držala za cigarete trobila v ustih. Bolniki se pritožujejo zaradi hudo srbenje, pekoč občutek, rdečina in otekanje ustnic. Tako je po izpostavljenosti alergenom simptomov heylita izraženih svetlejši. Včasih mehurčki so lahko velika in po odprtju izpostavljeni razpoke in erozijo. Pri kroničnem alergični kontaktni heylita glavne klinične manifestacije so luščenje in srbenje brez rahlo vnetno reakcijo. Aktinični heilitis meteorološki ali del skupine bolezni, pri katerih Patogeneza je preobčutljivost na mraz, veter, sončno sevanje in sevanje. Meteorološki heilitis pogosto odkrijejo pri moških, starih od 20 do 60 let, in bolj pogosto kot odziv na ultravijolično sevanje. Raziskava je pokazala, da je skupno meteosensitivity posebno občutljivost do izpostavljenosti soncu. V eksudativni obliki bolniki heylita pritožujejo srbenje in pekoč občutek na ustnicah, kot tudi pojavljanje erozije in skorjo. Včasih meteorološki heilitis pojavijo majhne mehurčke po razkritju, ki je izpostavljena boleče erozije pidsyhayuchoyu nato skorjo. Ko so suha oblika meteorološka heylita glavni očitki suhe in pekoče ustnice in včasih bolečine. Pri daljšem teku aktinične heylita možne malignosti, če dejavniki, kot so kajenje, sobni prah verjetnosti malignosti poveča. Pogosto aktinični heilitis sčasoma degenerira v rakavih bolezni - omejeno hiperkeratoza, heilitis abrazivni prekankroznyy Manganotti itd Atopijski heilitis je ena od pojavnih oblik atopijskega dermatitisa ali neyrodermatyty. Pomembno patogeni povezava atopijski heylita alergičen predispozicija. To lahko delujejo kot alergeni zdravil, kozmetike, živil, mikroorganizmov in njihovih toksinov. Bolniki z atopijskim heylita obtožbo rdečino ustnice, ki jo spremlja srbenje in luščenje rdečo obrobo ustnic, je značilne lezije kotičke ust. Po akutni proces umirila v odpuste opazili piling in lichenification. Stalna suha usta vogali in infiltracijo prispeva k izgledu razpok. Bolniki z atopijskim heylita so klinični znaki atopičnega dermatitisa, nevrodermitisa, suha in luskasta koža. Makroheylit - je del sindroma Melkersson - Rosenthal-Rossolimo, ostale komponente triade so nevritis obraznega živca in simptomov zložen jezika. V patogenezo te težave je pomembna nalezljiva-alergijske dejavniki in genetska predispozicija. Bolniki se pritožujejo zaradi povečanja in srbenje ustnic, otekanje včasih preseli na druge dele obraza. Oteklina v tej vrsti heylita tam za nedoločen čas, morda včasih spontano občutek boljši, ampak po tem ponovitve. Barva ustnic in kože se ni spremenilo, čeprav je lokalna oteklina kože sijoča in ima modro-roza odtenek. Običajno prizadene eno ali obe ustnice, lica, veke in druge dele osebe v inervacije obraznega živca. Ta nevritis obraznega živca, ki se kaže kot zdravo smer oseba osnove in okrog nosu in ust krat zgladili. Ker vedno obstajajo tri triade simptomi, sindrom diagnoza Melkerssona - lahko Rosenthal težko. Gipovitaminoznyh heilitis se pojavi, kadar pomanjkanje vitaminov B, še posebej očitno pomanjkanje vitamina B2. Bolniki se pritožujejo zaradi požiganja in suhost ust, jezika in ustnic. V pregled kaže, da je sluznica nekoliko otekla, rdeča in na rdeči platišča ustnico označeni melkocheshuychataya bombardiranje in majhne vertikalne razpoke na podlagi suhe kože in pordela ustnice. Razpoke v gipovitaminoznyh Haley nagnjena krvavitve in bolečine. Pogosto z razvojem heylita označene spremembe jezika - povečuje v velikosti, natisne postane vidnih zob. Diagnozo postavimo na osnovi pritožb zobozdravniku in pacientov kliničnih simptomov, v nekaterih primerih, razlikovanje od drugih bolezni heylita potrebujejo histološki pregled tkiva. Pri zdravljenju eksfoliativnim heylita je velik vpliv na psiho-čustveno sfero. Potrebujete nasvet, nevrolog ali nevropsihiater sledilo imenovanje pomirja drog in pomirjevala. Če je potrebno, se korekcija endokrinih žlez. Lokalni eksfoliativno zdravljenje heylita je laserska terapija, ultrazvok zdravljenje v kombinaciji s hormonsko terapijo, včasih zatečejo k radioterapiji. Za odpravo suhe ustnice z uporabo vlažilni vazelin. Vsi bolniki, svetujemo, da se udeležite tečaja vitamina zdravljenja; autohemotransfuzyya, UFOK in druge metode večje reaktivnosti pozitivno vplivajo na potek heilitis. Nekaj mesecev adjuvantno terapije je, ne zadostujejo za popolno ozdravitev, pojavi kliničnega izboljšanja prej. Zdravljenje hrandulyarnoho heylita je z uporabo protivnetnih mazil. Prikaz tetraciklin erytromitsynovu in oksolinske mazilo; Flutsynar sinalar in imajo le dober učinek. Radical zdravljenje hrandulyarnoho heylita electrocoagulation je hipertrofirane žleze slinavke ali njihov vyluschivanie kirurško, se pri uporabi lasersko ablacijo opazili dobre rezultate. Po zdravljenju za preprečitev ponovitve hrandulyarnoho pokazale heylita ukrepe za odpravo ali vpijejo suhe ustnice, sanacije žarišča kronično okužbo v ustih in normalizacijo peroralnega mikroflore. Bolniki z hrandulyarnym heylita nekaj časa po zdravljenju mora biti v skladu s kliničnega opazovanja za zgodnje opozarjanje ponovitve. V zdravljenje atopičnega heylita potrebne za odpravo draži dejavnikov. Lokalno zdravljenje je uporaba Antipruritično mazil, protivnetno in protialergijsko učinka. Običajno uporablja hormonosoderzhaschee mazilo - Flutsynar, Prednizolonovaya in Ftorokorot. V notranjosti so antihistaminiki - tavegil, Telfast, Claritin in drugi. Med zdravljenjem atopičnega heylita pomembno slediti hipoalergenske prehrane, odpravljanje iz prehrane telo preobčutljivost izdelki: jagode, rdeče ribe in jajca, začimbe, citrusov, začinjene hrane in alkohola. Obravnava meteorološke heylita začne ustavi ali zmanjša škodljive učinke vremenskih dejavnikov. Lokalna terapija vključuje uporabo hormonskih mazila in kreme z visokim zaščitnim UV filr. Bolniki z meteorološkega heylita priporočljivo uživanje vitaminov B, PP, C in drugih vitaminokompleksov. Zdravljenje makroheylita zahteva popravek triada simptomov, predpisati immunocorrective, desinzibilizacijsko in protivirusno terapijo. Prikazano prejemanje antihistaminiki v kombinaciji s hormonskim. Zdravljenje Ymmunokorrehyruyuschaya dajemo Likopid protivirusna terapija vključuje prevzemanje aciklovir, Zovyraksa, bonafton in drugih zdravil. Laserska terapija v ustnice in predel obraza živca nevritis pozitiven vpliv tako v heilitis, in dinamiko celotne triade. To je težko zdraviti, heilitis zahtevajo stimulacijsko terapijo pirogenal in prodigiozana v remisiji. Za zdravljenje nevritis uporabo fizikalna terapija; Dobre rezultate opazili z elektroforezo na heparynova mazila, kot tudi uporaba zmesi dimexide heparynovoy mazila na zgornji ustnici. Če se izkaže preobčutljivost za mikrobiološke agentov, za zdravljenje heylita povezavo hiposensibilizatsionnuyu specifično zdravljenje. Če heilitis povzročil precejšnje kozmetičnih napak, nato pa uporabite lasersko odstranjevanje ustnic, vendar pa ta metoda ne prepreči ponovitev. S pravočasnim heylitov zdravljenja in brez znakov malignosti - napoved ugodna dolgo progo heylita pa poveča verjetnost predrakave in rakave bolezni.


source: fineweb

text: Kurt Cobain ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| Kurt Cobain |Osnovni podatki| |Rojstno ime||Kurt Donald Cobain| |Znan(a) tudi kot||Kurdt Kobain, Kurdt Cobain, Curt Cobain, Kurt Kobain| |Rojstvo||20. februar 1967 Aberdeen, Washington, ZDA |Smrt||okoli 5. aprila 1994 (pri 27-ih) Seattle, Washington, ZDA |Glasbeni slog||alternativni rock grunge |Glasbilo||vokal kitara |Založba||Sub Pop DGC Records |Povezani ustvarjalci |Nirvana Fecal Matter Kurt Cobain je s svojo skupino Nirvana zaznamoval glasbo v začetku 90-ih let prejšnjega stoletja. Z Nirvano je v takratnem času postal popularen grunge, ki so ga prej v večini poslušali le tisti, ki so ga ustvarjali. Potem pa je dobil svojo razsežnost po celotni zemeljski obli. Mladost[uredi | uredi kodo] Cobain se je rodil 20. 2. 1967 mami Wendy in očetu Donaldu. Iz Seattla so se kmalu preselili v Aberdeen. Cobain je imel tudi sestro po imenu Kim in njuno otroštvo je bilo srečno vse do Kurtovega osmega leta, ko sta se njegova starša ločila. Od takrat naprej je postajal vse bolj zagrenjen. Nekaj časa je živel pri mami, nato pri očetu in še pri nekaterih sorodnikih, na koncu pa je ostal pri mami, ki se je znova poročila. Kot otrok je imel namišljenega prijatelja(Boddah), kateremu naj bi bilo tudi namenjeno poslovilno pismo. Bil je hiperaktiven, zato mu je zdravnik predpisal zdravilo Ritalin, da se je v šoli lažje zbral. Zaradi tega zdravila je težko zaspal, zato je moral jemati tudi pomirjevala. V šoli se ni preveč ujel z vrstniki, večinoma se je družil z geji in se z ostalimi prepiral. Bil je umetniško nadarjen in med njegove najljubše predmete sta sodili umetnost in glasba. Kot otrok je poslušal le skupini The Beatles in The Monkees, kasneje mu je postal všeč trši rock, torej skupine kot Led Zeppelin, Black Sabbath, Kiss in punk rockerji Sex Pistols in The Clash. Ko je bil star 14 let, je dobil svojo prvo kitaro. Prvi pesmi, ki se ju je naučil igrati, sta bili »My Best Friend« in »Communication Breakdown«, ki sta ju v originalu izvajali skupini The Clash in Led Zeppelin. Pri petnajstih je začel poslušati lokalno skupino The Melvins in hodil je na vse njihove nastope. Ko je imel 17 let, je na enem od njihovih nastopov spoznal Krista Novoselica, s katerim sta kasneje ustvarila skupino Nirvana. Pri osemnajstih je pustil srednjo šolo in mama ga je vrgla iz hiše. Od takrat naprej je večkrat prespal pri prijateljih, včasih pa tudi pod mostovi, kar je kasneje omenjal v svojih besedilih. Krist in Kurt sta imela sanje o rock skupini in kmalu sta našla basista, Krist je igral kitaro in Kurt bobne. Kasneje se je basist poškodoval in ni mogel nadaljevati z igranjem, zato sta Kurt in Krist pričela igrati z nekaterimi člani iz skupine The Melvins. Kurt je skupino nekajkrat preimenoval in na koncu je nastala Nirvana. Nirvana[uredi | uredi kodo] Cobain in Krist Novoselic sta skupino ustvarila konec 80-ih. Prvih nekaj let je v skupini igralo veliko različnih bobnarjev. Leta 1989 je Nirvana izdala svoj prvi album - Bleach, bobne je takrat igral Chad Channing. Cobain ni bil zadovoljen z njegovim igranjem, zato sta z Novoselicem spet iskala novega bobnarja. Preko skupnih poznanstev je v skupino prišel Dave Grohl, ki je močno zaznamoval glasbo skupine. Leta 1991 je Nirvana zaslovela z albumom Nevermind, ki se zmeraj znova pojavlja na različnih lestvicah v stilu »zgoščenke, ki jih morate imeti« in »top 100 najboljših rock albumov vseh časov«. Prvi singel na tem albumu je bil Smells Like Teen Spirit, ki je kmalu postal uporniška himna najstnikov po vsem svetu, za katero Kurt ni vedel, zakaj je ljudem tako všeč. Rekel je, da pesem govori o lenih najstnikih, ki ne počnejo nič in večino svojega časa porabijo nepomembne stvari, takšen je bil tudi on v svoji mladosti. Sledila sta še albuma Incesticide (1992) in In Utero (1993), po Cobainovi smrti aprila 1994 pa so izšli še: - november 1994: Unplugged in New York (MTV), - oktober 1996: From the Muddy Banks of the Wishkah, - 2002: Nirvana, - 2004: With the Lights Out - 2005: Sliver: The Best of the Box. Naj znamenitejši hiti Nirvane: - Smeels like teen spirit (Kurtu ta pesem čez nekaj časa ni bila všeč zato so jo nehali izvajati) - In bloom (Ta pesem je bila namenjena vsem "fanom", ki so Nirvano poslušali zgolj zaradi priljubljenosti v tistem času) - Something in the way (Opisuje kako je živel, ko je bil odgnan iz doma) - Polly - All apologies - Lithium Skupina Nirvana je nastopila tudi v Ljubljani, in sicer 27. februarja 1994. To je bil njihov predzadnji koncert. Zadnji koncert so imeli v Italiji, a je Cobain pred nastopom zaužil približno 50 tablet proti bolečinam, ki jih je po grlu poplaknil s šampanjcem. Na koncertu je izgubil zavest in odpeljali so ga v bolnišnico, kjer so mu še pravočasno pomagali. Kurt je tudi omenjal, da ima zdravstvene težave, zakar se ni dobro počutil na odru Družina[uredi | uredi kodo] Cobain se je 24. februarja 1992 poročil s Courtney Love, ki jo je spoznal leta 1989, par pa sta postala 1991. Courtney Love je bila že pred poroko noseča in je 18. avgusta 1992 rodila hčerko, ki sta jo poimenovala Frances Bean. Ime Frances je dobila po Frances McKee iz skupine The Vaselines, drugo ime, Bean, pa je izbral Cobain, ker se mu je zdela na ultrazvoku podobna fižolu. Zaradi odvisnosti od drog obeh staršev so Frances Bean za nekaj tednov dali v rejo Lovini sestri. Smrt[uredi | uredi kodo] Cobainovo truplo so našli 8. aprila 1994. Že 3 dni je veljal za pogrešanega, saj je njegova žena, Courtney Love, v imenu Cobainove mame oddala prijavo za pogrešano osebo. Čeprav je vedno veliko ljudi mnenja, da je bil Kurt Cobain umorjen, je že leta 1994 obdukcija pokazala, da je smrt povzročil strel v glavo, ki naj bi si ga Cobain zadal sam. Obdukcija tudi ocenjuje, da je Cobain umrl že 5. aprila. V njegovi krvi je bila najdena večja količina heroina, zaradi katere bi Cobain verjetno umrl tudi, če se ne bi bil ustrelil. Obstajajo domneve, da je bil Cobain umorjen, a do danes to še ni dokazano. Poslovilno pismo, velikost puške, s katero naj bi se ustrelil, ter ostali dokazi, tudi kreditne kartice, ki naj bi jih nekdo uporabljal po njegovi smrti, so razlogi za pomisleke, da Cobain ni storil samomora. Nekateri tudi trdijo da ga je ubila Courtney Love. Kvote[uredi | uredi kodo] - "Bolje biti mrtev, kot da si kul" - "Bolje da me sovražijo za nekaj kar sem, kot da me ljubijo za nekaj kar nisem" - "Nihče ne umre devičnik. Življenje zje** vsakega" - "Sanjati, da bi bil nekdo drug, je izguba osebe kakršna si" Glej tudi[uredi | uredi kodo]


Alston je danes objavil poročilo, ki ga bo prihodnji teden obravnaval Svet ZN za človekove pravice. V njem izpostavlja raziskave, ki ocenjujejo, da bi lahko v državah v razvoju do leta 2050 zaradi podnebnih sprememb brez strehe nad glavo ostalo 140 milijonov ljudi. »Izprijeno je, da ljudje v revščini, ki so odgovorni le za majhen delež globalnih izpustov, nosijo največje breme podnebnih sprememb in so najmanj sposobni ubraniti se pred njimi,« je v izjavi, ki jo povzema francoska tiskovna agencija AFP, izpostavil Alston. »Grozi nam scenarij podnebnega apartheida, kjer bogati plačajo za to, da se izognejo pregrevanju, lakoti in konfliktom, medtem ko preostali svet trpi,« je še dodal. Podnebne spremembe ostajajo obrobna tema Kljub temu, da strokovnjaki po vsem svetu glasno opozarjajo na grožnjo podnebnih sprememb, v razpravah o človekovih pravicah ta tema ostaja obrobna, navaja poročilo. Še posebej pri tem izpostavlja urad visokega komisarja ZN za človekove pravice, ki temi podnebnih sprememb ne namenja dovolj pozornosti. Alston je pri tem izpostavil še, da podnebne spremembe pomenijo obsežno krizo, ki ogroža človekove pravice velikega števila ljudi. Običajni pristop metodologije na področju človekovih pravic, korak za korakom, je zato »žalostno nezadosten«. Posebni poročevalci ZN so neodvisni strokovnjaki. Njihova poročila ne nastanejo v imenu ZN, ampak organizaciji predstavljajo svoje ugotovitve, je še dodala AFP. Sydney razglasil podnebne izredne razmere Avstralsko mesto Sydney se je pridružilo stotinam mest in občin po svetu ter formalno razglasilo podnebne izredne razmere. Mestni svet je namreč presodil, da podnebne spremembe »resno ogrožajo« prebivalce Sydneyja. Sydneyjska županja Clover Moore je bila kritična do zveznih vlad, ki so v zadnjih letih »sramotno« obravnavale problematiko podnebnih sprememb. Količina toplogrednih plinov, ki jih v ozračje izpušča Avstralija, se je v zadnjih štirih letih vztrajno povečevala. »Z razglasitvijo podnebnih izrednih razmer pozivamo zvezno vlado, naj se nemudoma odzove in postavi ceno ogljikovega dioksida, ki bo vodila do izpolnitve ciljev pariškega sporazuma,« je pojasnila županja. Zvezno vlado je mesto pozvalo tudi, naj vzpostavi posebno telo, katerega naloga bo zagotoviti socialno vzdržen prehod od fosilnih goriv v čistejšo prihodnost. Sydney ima okoli četrt milijona prebivalcev, vsakodnevno pa mesto našteje še skupno več kot 600.000 obiskovalcev, dnevnih delovnih migrantov in študentov. Mesto si je za cilj zadalo znižati izpuste ogljikovega dioksida za 70 odstotkov do leta 2030 in doseči ničelne neto izpuste do sredine stoletja. Sydney sicer ni prvo avstralsko mesto, ki je razglasilo podnebne izredne razmere. Kot prvi na svetu je to potezo leta 2016 sprejel mestni svet mesta Darebin v ožji regiji Melbourna. Po ocenah organizacije Forum za podnebne izredne razmere je doslej izredne razmere zaradi globalnega segrevanja razglasilo več kot 600 lokalnih teles v 13 državah.


source: wikipedia

text: 850. je šesto desetletje v 9. stoletju med letoma 850 in 859. D-0850.


source: CulturaX

text: David Diop – gost virtualnega Slovenskega knjižnega sejma 2020 | Kulturno društvo "Peter Martinc" Dr. Marko Pavliha → David Diop – gost virtualnega Slovenskega knjižnega sejma 2020 Vabimo vas na ogled pogovora s francoskim pisateljem Davidom Diopom, ki je bil včeraj gost virtualnega Slovenskega knjižnega sejma 2020. Pisatelj senegalskih korenin David Diop je avtor knjige Več kot brat, ki je v prevodu Janine Kos letos izšla pri Mladinski knjigi. Pogovor je založba pripravila v sodelovanju s Francoskim Inštitutom v Ljubljani in Filozofsko fakulteto. Pogovor je v francoščini s slovenskimi podnapisi, uvodne besede pa pove Isabelle Desvignes, direktorica Francoskega inštituta v Ljubljani. Pogovor si lahko ogledate in poslušate tukaj ali tukaj ali tukaj. Z avtorjem se pogovarja Katja Zakrajšek, avtorica spremne besede, sodelujejo pa tudi študentke francoskega jezika Filozofske fakultete v Ljubljani. David Diop je za ta roman prejel Goncourtovo nagrado dijakov 2018 in Goncourtovo nagrado 2019 po izboru slovenskih študentov. Ko se stanje normalizira, bomo povabili prevajalko Janino Kos in Katjo Zakrajšek, da nam roman predstavita v Kopru. David Diop v izjemnem romanu o vojni blaznosti in absurdnosti, prikazani skozi oči enega od številnih kolonialnih vojakov, ki so se borili v prvi svetovni vojni, odstira pozabljeno poglavje evropske zgodovine – udeležbo afriških vojakov v bojih v Evropi. Alfa Ndiaye skupaj z najboljšim prijateljem iz rodnega Senegala preživlja dneve vkopan v jarke, sredi bojnega polja, na strani francoskih bojnih sil. Ko prijatelja v bitki hudo ranijo, mu Ndiaye ne more izpolniti želje in ga odrešiti smrtnih muk. Alfa ne more ubiti svojega brata, ubijanje je greh, norost, ki jo odklanja ... vse dokler prijatelj ne umre. Katja Zakrajšek je o knjigi zapisala : "To je vojna, ki vsevprek seje pohabo in smrt kot debela rdeča zrna s kovinskega neba, da preobrne zemljo in telesa, da se njihova notranjščina znajde zunaj, in po bojišču raztresa drobovje in ude. Sredi tega vseuničujočega nasilja pa se kot problem izkaže tako rekoč butično nasilje, ki ga Alfa izvaja na lastno pest in na način, ki mu ni bil zaukazan. "Tvoj način vojskovanja je malo preveč divjaški," mu očita stotnik. (...) In vendar Alfa v bistvu ni storil drugega, kakor da je z ironično gesto do konca sprejel igro divjaštva, ki jo v tej vojni pravzaprav zahtevajo od njega."


text: 1935 (MCMXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 1. januar - italijanski koloniji Tripoli in Cirenajka sta združeni v Libijo. 7. januar - italijanski premier Benito Mussolini in francoski zunanji minister Pierre Laval podpišeta sporazum, da državi ne bosta nasprotovali kolonialnim zahtevam druga druge. 13. januar - prebivalci Posarja na plebiscitu z veliko večino podprejo pridružitev Nemčiji. 28. januar - Islandija postane prva država, ki legalizira splav iz medicinskih razlogov. 16. marec - Tretji rajh uvede vojaško obveznost in se prične ponovno oboroževati v nasprotju z Versajskim sporazumom. 14. april - Francija, Združeno kraljestvo in Italija se dogovorijo za status quo. 2. maj - Francija in Sovjetska zveza podpišeta pogodbo o medsebojni pomoči. 31. maj - potres z močjo 7,1 po Richterjevi lestvici uniči mesto Quetta v današnjem Pakistanu; umre okrog 40.000 ljudi. 18. junij - Tretji rajh in Združeno kraljestvo podpišeta pomorski sporazum; nemška površinska flota ne sme presegati 35 % moči kraljeve vojne mornarice 4. julij - RMS Mauretania po 28 letih službe odpluje v Rosthy na razrez. 31. avgust - po ozkotirni železnici med Trstom in Porečem zapelje zadnji vlak. 3. oktober - Italija napade Etiopijo 11. oktober - RMS Olympic po 24 letih službe odpluje v Jarrow na razrez. Rojstva 8. januar - Elvis Presley, ameriški pevec in filmski igralec († 1977) 3. marec - Michael Walzer, ameriški politični filozof 1. maj - Mira Voglar, slovenska skladateljica in pedagoginja 14. maj - Rudi Šeligo, slovenski pisatelj, dramatik, esejist in politik († 2004) 4. junij - Franc Ankerst, slovenski besedilopisec in glasbenik († 2018) 23. junij - Aleš Kunaver, slovenski alpinist in gorski vodnik († 1984) 6. julij - Tenzin Gyatso, tibetanski budistični menih, 14. dalajlama 25. avgust - David Ruelle, belgijsko-francoski fizik 11. september - German Stepanovič Titov, ruski kozmonavt († 2000) 1. oktober - Julie Andrews, ameriška igralka 5. oktober - Mirko Ramovš, slovenski etnokoreolog († 2023) 6. oktober - Ernesto Laclau, argentinski politolog in zgodovinar († 2014) 12. oktober - Luciano Pavarotti, italijanski tenorist († 2007) 8. november - Alain Delon, francoski filmski igralec 1. december - Viktor Brjuhanov, ukrajinski arhitekt in inženir Smrti 3. februar - Hugo Junkers, nemški inženir, izumitelj, letalski konstruktor in podjetnik (* 1859) 19. februar - Jožef Čarič slovenski (prekmurski) politik in duhovnik (* 1866) 10. april - Henrik Tuma, slovenski odvetnik, politik, publicist, planinec in jezikoslovec (* 1858) 11. april - Fran Krapež, slovenski mecen in častni občan Ljubljane (* 1864) 12. maj - Józef Piłsudski, poljsk maršal in politik (* 1867) 14. maj - Magnus Hirschfeld, nemški nevrolog, seksolog (* 1868) 30. avgust - Henri Barbusse, francoski pisatelj in novinar (* 1873) 19. september - Konstantin Edvardovič Ciolkovski, ruski matematik, fizik, letalski in raketni konstruktor, inženir (* 1857) 26. september - Ivan Perša, slovenski rimskokatoliški župnik in pisatelj na Madžarskem (* 1861) 22. oktober - Soghomon Gevorki Soghomonjan - Komitas Vardapet, armenski duhovnik, skladatelj in muzikolog (* 1869) 4. december - Charles Robert Richet, francoski fiziolog in zdravnik, nobelovec (* 1850) 13. december - Victor Grignard, francoski kemik, nobelovec (* 1871) Nobelove nagrade Fizika - James Chadwick Kemija - Frédéric Joliot-Curie, Irène Joliot-Curie Fiziologija ali medicina - Hans Spemann Književnost - ni bila podeljena Mir - Carl von Ossietzky


Lastna oskrba prebivalcev s pitno vodo je oskrba prebivalcev s pitno vodo na podlagi vodnega dovoljenja, izdanega v skladu s predpisi, ki urejajo upravljanje z vodami, na območjih, kjer se storitve javne službe ne izvajajo.


To so naši stari vragi,


Strinjam se s splošnimi pogoji. *


Ljubezen je bila, ljubezen še bo,


Leše - Volinjak - mimo Praparja gorovja / Karavanke / Volinjak / Leše - Volinjak Leše - Volinjak (mimo Praparja) Izhodišče Širina/Dolžina: 46,5306°N / 14,896°E Ime poti: mimo Praparja Pred cerkvama nadaljujemo levo na pešpot, ki višje preide v gozd, nato pa se po krajšem vzponu priključi na makadamsko cesto. Po cesti se lahkotno vzpnemo in že po nekaj 10 metrih prispemo na označeno križišče, kjer nadaljujemo po desni cesti v smeri Stovčnika in Praparja (po rahlo levi cesti prispemo v Mežico in pa tudi na Volinjak). Le malo naprej se cesta še enkrat razcepi, mi pa tokrat izberemo levo cesto, ki po zgornji strani obide kmetijo Prapar (na nekaterih oznakah tudi Praper). V nadaljevanju hodimo po cesti, ki vodi proti kmetiji Stovčnik, mi pa po njej hodimo najprej pod traso daljnovoda, nato pa skozi gozd. Ko smo v gozdu nadaljujemo levo na kolovoz, ob katerem že kmalu opazimo rumene puščice (ob mestu, kjer zapustimo cesto, se običajno nahajajo bale sena). Pot naprej nas vodi po kolovozu, kateremu na razpotjih sledimo v smeri rumenih črt oz. puščic. Višje se kolovoz spremeni v strmo pešpot, ki nas kmalu pripelje na greben, na grebenu pa se nam v nekaj minutah priključi še pot mimo kmetije Stovčnik. Leše - Leški cerkvi 25 minut, Leški cerkvi - Volinjak 40 minut. Diskusija o izletu Leše - Volinjak (mimo Praparja)


1. če stanje interne napeljave ali vodomernega jaška ogroža zdravje drugih uporabnikov oziroma kvaliteto vode v javnem vodovodu,


text: SAVINJČANI BEREMO 2012/13 – Bralna značka za odrasle Svet ne premore toliko kamna, da bi vanj vklesal vse hrepenenje človeštva. In le dvoje rok imaš in eno samo srce. – Mila Kačič Spoštovani, in vendar je včasih toliko besed v kamnu in toliko tišine v ljudeh. Tišine, ki je tako slepa, ko jo zagledaš v očeh, tako glasna, ko jo spoznaš v molku, tako globoka v gubah okrog nemih ustnic, da zaboli. Ne bi verjeli, koliko tišine zmoremo, ko ne bi vedeli, kaj vse se nam dogaja, a ne povemo. Plast za plastjo se v nas useda življenje, a preden utegnemo krikniti od usedline dneva, je tu že nov dan. Preveč je vsega. Hudega, dobrega in lepega. V tišini je vse, a tudi na papirju je marsikaj ... Za vas smo izbrali vsebine, ki bodo morda dale glas tistemu tihemu v vas. Vabimo vas, da se nam pridružite v šesti sezoni branja za bralno značko odraslih Savinjčani beremo 2012/2013, ki jo začenjamo na Dan slovenskih splošnih knjižnic, 20. novembra 2012. Četudi ste vsako leto z nami, postanete član naše bralne značke z v p i s o m v katerikoli enoti Medobčinske splošne knjižnice Žalec. Teh je enajst (www.zal.sik), tako imate več kot dovolj možnosti za vpis, knjige pa si lahko sposojate v vseh enotah. Izposojni rok je 21 dni, a vas prosimo, da knjige vrnete takoj, ko jih preberete. Tako bodo imeli tudi drugi možnost, da preberejo, kar želijo. Tudi letos vam svetujemo, da si knjige, ki jih boste želeli prebrati, rezervirate; s tem boste zapisani v čakalno vrsto. Ob vpisu boste prejeli zgibanko, na kateri so zapisi vseh izbranih vsebin letošnjega branja. Enako zgibanko boste našli tudi na domačih straneh naše knjižnice. Želimo, da vam bo uspelo prebrati čim večji del izbora, vsekakor pa morate prebrati najmanj pet del. Meseca aprila vas bomo z dopisom spomnili, da se branje bliža zaključnemu srečanju. Na posebnih listih boste zapisali misli o knjigah, ki se vas bodo najbolj dotaknile, ki bodo zbudile vašo tišino. Zapise boste oddali v eni od enot knjižnice. Meseca maja boste povabljeni na zaključno srečanje, vsebina le-tega pa naj ostane skrivnostno pričakovanje . Seznam gradiva: Maja Haderlap ANGEL POZABE Zaradi angela pozabe nas manj boli preteklost, še posebej, če je vezana na čas II. svetovne vojne. Zakaj bi potem spet brali o tem trdem času poskusa iztrebljanja Slovencev? Vsekakor zato, ker avtorica o njem govori z dekliško ženskim pripovednim glasom, razumnim, mestoma humornim, deloma tudi odmaknjenim. * nagrada Ingeborg Bachman, avstrijska literarna nagrada Ranriser Literaturpreis, nagrada Bruna Kreiskega za politično knjigo 2011 Erica Johnson Debeljak PREPOVEDANI KRUH Newyorška avantura ameriške bančnice Erice Johnson Debeljak s slovenskim pesnikom Alešem Debeljakom se konča v Ljubljani. S prihodom v Slovenijo se ji življenje postavi na glavo. Prav zaradi tega se njeni spomini lahko berejo kot burna ljubezenska zgodba ali pa kot zanimiv, nepriročniški pogled na Slovenijo, njene družbene in družinske vzorce. Nastavlja nam ogledalo. Delphine de Vigan NO IN JAZ Kako se pri osemnajstih letih znajdeš na cesti, brez vsega, brez vsakogar? V provokativni zgodbi za vse generacije je Lou drobno dekle. Skuša preživeti ob odtujenih starših, ki ne morejo preboleti smrti druge hčerke. Prosti čas preživlja na železniški postaji. Tu sreča No, brezdomko. Sprijateljita se. Lou prepriča starše, da No vzamejo pod streho. V hišo se naseli nov družinski duh ... *nagrada Prix des libraries Drago Jančar TO NOČ SEM JO VIDEL Roman odpira zgodovinsko rano, eno od neštetih zgodb različnih strani slovenske zgodovine. Beremo zgodbo o življenju in skrivnostnem izginotju Veronike Zarnik, mlade ženske iz ljubljanske meščanske družbe. Pet oseb pripoveduje o njej, a tudi o sebi in nemirnem slovenskem času pred II. svetovno vojno in med njo. *nagrada kresnik 2011 Han Suyin GORA JE MLADA Kitajska pisateljica je umrla novembra 2012. Roman je oda ljubezni. Globina brez senc, smeti in pomislekov, iz katere se znenada dvigne ljubezen, je v vsakem od nas. Le nekdo mora seči vanjo. Anne Ford jo spozna pri svojih tridesetih letih. Zgodba nas popelje tudi po poteh nepalske tradicije ter političnih sporov med Tibetom in Kitajsko. Karel Gržan FRIDERIK IN VERONIKA Vsak Slovenec morda le še ne pozna zgodovinske povesti o ljubezni med celjskim grofom Friderikom II. in očarljivo Veroniko. Avtorjevo enoletno raziskovanje zgodovinskih dejstev in pričevanj nam prinaša zgodbo, na novo oblečeno, a že Valvasor je zapisal: Močno se je raznesla novica, da je ženo Elizabeto grof Friderik v postelji zadušil, da bi si za plemenito mladenko Veroniko Deseniško, ki ga je z lepim pogledom vžgala, v svoji postelji napravil prostor ... Christina Hopkinson KUP NAVLAKE POD STOPNICAMI Na ovojnici knjige je zapisano, da je ta mednarodna uspešnica podobna dnevniku, ki ga je pisala Bridget Jones, le da je za generacijo poročenih. Če je torej Bridget o svojem zmedenem samskem življenju pripovedovala brez dlake na jeziku, potem je tole podobna pripoved o zakonskem življenju. Avtorica je zapisala milijone drobcev, na katere razpade zakon, istočasno pa upa v možnost sprave. Iztok Jarc ZMAJ ALI KRALJIČNA Pripoved o privlačnosti med možem in ženo ter dinamiki njunega odnosa ni tiste vrste instant priročnik, ki bi v »sedmih korakih« ali »desetih stvareh, ki jih morate« repruduciral nasvete za srečno zakonsko zvezo. To so spoznanja moškega, ki bi predvsem moškim rad pomagal odkriti enkratnost njihovih žena. Je moški lovec ali pastir? Ko se ona sesuje ... Gordana Kuić VONJ PO DEŽJU NA BALKANU Spoznati družino pomeni izvedeti več o sebi. Beremo preprosto zgodbo o usodi judovske družine Salom. Družina po I. svetovni vojni niha na robu propada v Sarajevu. Mlajši se želijo prepustiti sodobnemu družbenemu toku, se osamosvojiti, čeprav bi to uničilo njihovo identiteto. Roman v Srbiji že dolgo vztraja na vrhu lestvic najbolj branih del. *nagrada Žensko pero Evald Flisar DEKLE, KI BI RAJE BILO DRUGJE O dekletu, ki se največkrat vpraša, kako ima lahko tako lep obraz in tako hlodaste noge; jo bo takšno sploh imel kdo rad?Avtor Čarovnikovega vajenca, po katerem je najbolj prepoznaven, je tokrat napisal roman, ki bi mu lahko rekli tudi Špela in tragikomedija zmešnjav. Njena družina zaradi nesrečnega dogodka razpade, že na začetku se ve, da bo Špela zaradi maminih izpadov odšla. Čim dlje stran. London je ravno prav daleč. Tu pa se zgodba šele začne ... Tess Gerritsen LEDENI GROB O tej kriminalki je nekdo zapisal: Bralci si ne morejo ničesar očitati, ko se nenadoma znajdejo na petdeseti strani, ura pa je polnoč. Tess Gerritsen je pač tako dobra. Po konferenci medicinskih strokovnjakov patologinja Maura sprejme povabilo prijateljev, ki se za konec tedna odpravijo na smučanje. A njihov terenec obtiči na gorski cesti sredi divjine. Ostanejo ujeti in brez pomoči ... Franjo Frančič O PRINCU, KI MU JE POČILO SRCE To ni le pravljica za otroke, je predvsem razmislek za starejše. Vsak pozna koga, ki je kot princ. Pomanjkanje nežnosti v otroštvu ga je spremenilo v hladnega in zadirčnega moža in očeta. Strokovnjaki pravijo, da otroci zmorejo dojeti temnejšo plat bivanja v zgodbi in se z njo spoprijeti, najbolj bi se zgodba morala dotakniti nas, odraslih. Za manj počenih src. Michal Viewegh BIOSOPROGA Avtor je na češko literarno nebo izstrelil novo uspešnico. On je uspešen pisatelj, ona je njegova žena, simpatično plaha knjižničarka. Sprva kaže, da bo pridna, ugnezdena ženička. Potem pa pred rojstvom otroka spozna alternativno porodničarko – doulo. S prvega mesta, kjer je on bil zanjo ves čas, ga izrinejo otroci, vrt, bioprehrana, masaže, homeopatija, recikliranje. Ni več on njena prioriteta. Mila Kačič MED TISOČI BI TE SPOZNALA in njen celotni pesniški opus 100 – letnica rojstva Ni smrt tisto, kar nas loči, in življenje ni, kar druži nas. So vezi močnejše. Brez pomena zanje so razdalje, kraj in čas. Njena poezija je poezija krhke, sanjave, od ljubezni zaznamovane ženske, predane svojima moškima – ljubimcu in sinu. A je izgubila oba preden je sama odšla. Barbara Wersba WALTER, ZGODBA O PODGANI Ganljiva zgodba o sožitju med človekom in živaljo. Walter je podgana, ki zna brati. Ne razume groze, ki jo vzbuja v ljudeh. Navsezadnje imajo isti ljudje za hišne ljubljenčke hrčke, morske prašičke, bele miške. Edini kraj, od koder ga niso pregnali, je hiša pisateljice, gospe Pomeroy ... Pod isto streho se znajdeta dve osamljeni bitji, pisateljica in bralec. Ganljiva zgodbica o magičnosti dobrih knjig in prijateljstvu. Svetlana Makarovič BALADA O SNEGUROČKI Baladna pravljica za odrasle. Sneguročka je rusko dekle, presunljivo lepo, ki ne zna imeti rado. Je otrok zime, ki se rodi iz neljubezni na gozdnih tleh, prekritih s snegom. – Ne zebe me, babuška. Mene nikoli ne zebe. – Pa imaš tako mrzle roke, golobička. – Takšna pač sem, skomigne deklica. Ne znam biti drugačna. – Po besedah avtorice naj bi balado razumeli tisti, ki so kdaj doživeli gorje, globoko žalost. Presodite. Anna Gavalda SAMO SKUPAJ, NIČ DRUGEGA Francoska avtorica je v obsežni zgodbi združila štiri drugačne, neprilagojene posameznike; nadarjeno umetnico, ki ponoči dela kot čistilka, plašnega potomca plemiške družine, mladega kuharja in njegovo babico. Skupaj se soočijo s svetom. Prvikrat v življenju spoznajo občutek, da so v družini. Jure Černič BEBO O fantu, ki je bil malo tako Bebu je v resnici ime Benjamin. Zaradi prirojene napake ni čisto tak kot drugi otroci, je njegovemu starejšemu bratu razložila mami, in tudi nikoli ne bo. Vedno bo bolj neroden, težko si bo zapomnil in še dolgo bo tak kot mlad kuža. Med bratoma se razvije močno sprejemanje in prijateljstvo. Prvenec slovenskega avtorja je brez predsodkov in tako naj se tudi bere. Roald Dahl TAKŠEN KOT TI in POLJUBČEK Dahla poznajo mlajši bralci morda prej kot starejši, a poznavalci pravijo, da je kratka zgodba povsem dozorela na njegovem pisateljskem humusu. Najbolj neučakani bi njegove kratke zgodbe brali kar v plašču takoj za tem, ko stopijo v stanovanje. A tudi mlajši najbrž težko pozabijo njegovo Matildo. Peter Kolšek TROPI IN TROPINE in VASERKEBER IN DRUGE ZGODBE Pesnik in publicist Peter Kolšek je rojen v Celju. Že od leta 1987 je v službi pri časopisni hiši Delo. Sam pravi, da je v knjigi Vaserkeber zbranih sedemdeset kolumn in komentarjev, ki so izšli v Delu. Vsa besedila se, kot pravi sam, bogpomagaj tako ali drugače nanašajo na Slovenijo in Slovence. Poleg tega ponujamo v branje tudi njegovo zbirko starih in novih pesmi Tropi in tropine. Nebo se je uleglo na hrbet, zato rože cvetijo kot zvezde, sonce pa sedi na vrhu hriba s spodvihanimi žarki in pase rajske ptice. Fran Saleški Finžgar DEKLA ANČKA Pripovednik, dramatik in duhovnik F. S. Finžgar je najraje pripovedoval o kmečkih ljudeh, o njihovih težavah, a tudi o veselju. Dekla Ančka, kmečka povest o ljubezni med deklo in hlapcem, sodi med njegove najboljše krajše tekste, najbrž tudi najbolj priljubljene. V zgodbi občutno zaživi del naše trpke preteklosti. Yann Martel PIJEVO ŽIVLJENJE Še ena zgodba o sožitju med človekom in živaljo. Tokrat pustolovska. Pi je sin lastnika živalskega vrta. Ko s starši in z živalmi njihovega vrta potujejo v Kanado, doživijo brodolom. Deček se znajde v reševalnem čolnu sam z velikim bengalskim tigrom. Začne se več kot pol leta dolga, neverjetna robinzijada, v katero mora Pi za preživetje s tigrom vpreči vso izunajdljivost in znanje. Alojz Rebula SKRIVNOST KOSTANJEVEGA GOZDA in ZVONOVI NILANDIJE Tržaški pisatelj Alojz Rebula je bil za svoje delo večkrat nagrajen tako s slovenske kot z italijanske strani. V Zvonovih Nilandije prepoznamo nesmiselnost policijskega sistema pri zasledovanju nemočnega, a neuklonljivega kulturnika, v romanu Skrivnost kostanjevega piknika pa je v ospredju obveščevalna služba; junak namreč dobi v obdelavo tri dekanije neke slovenske škofije. Mark Haddon SKRIVNOSTNI PRIMER ALI KDO JE UMORIL PSA Christopher je deček s posebno vrsto avtizma, Aspergerjevim sindromom. Težko se znajde v nepoznanih okoliščinah, težje prepozna čustva, ima težave pri socialnem vedenju. A je izredno bister. Pogumno se odpravi na raziskovalno pot, na koncu katere spozna, da kljub težavam še vedno lahko postane tisto, kar si najbolj želi, znanstvenik. *prejemnik Whitbreadove knjižne nagrade Jean Echenoz POBLISKI Kako si predstavljamo izumitelja po imenu Nikola Tesla? V romanu francoskega avtorja je na novo slišanih toliko resnic o življenju in osebnosti tega velikana, da sprva osupnemo. Občudujemo njegovo genialno delo, najbolj neprijetno pa je, da se nam na koncu zasmili; bil je genij, pozabil pa je na patente, dobičke, na denar, ki bi ga s svojim delom lahko zaslužil. Umrl je reven. Andrej E. Skubic KOLIKO SI MOJA? Intimna Skubičeva romaneskna zgodba, kakršnih nekaj že poznamo. A se zdi, da gre tokrat za enega najboljših njegovih in slovenskih romanov v zadnjem času. Je zgodba o posamezniku, ki se mora soočiti z izgubljanjem tistih, za katere je menil, da jih ima. Je zgodba o ujetosti v različne, bolj ali manj obvladljive odnose. Življenje pa vedno ubere svojo pot. *nagrada kresnik 2012 Mira Mihelič, velika dama slovenske literature 100-letnica rojstva Pred hišo Društva slovenskih pisateljev in Slovenskega centra Pen stoji kip, knjižni spomenik pisateljici, prevajalki izjemnega obsega in razpona tuje literature, ki je močno zaznamovala pisateljsko društvo in slovenski ter mednarodni Pen. 2012 je o njenem življenju izšla obsežna biografija, ki jo je zasnovala Alenka Puhar. Karkoli boste prebrali iz njenega obsežnega opusa, vam bo pomagalo, da jo boste začutili. Hanif Kureishi POLNOČ VES DAN Zbirka kratkih zgodb predstavlja večinoma posameznike iz londonskih umetniških krogov. Prepoznamo ljubezen, ki se iz zgodbe v zgodbo znajde v nenavadnem razmerju med dvema, tremi ... Avtorja odlikuje preprost jezik, dialogi in blaga melanholija. Vlado Kreslin PESMARICA Dolga, dolga je cesta iz vasi do mesta. Dolga, dolga je reka iz plenic do človeka. Polna lukenj in hrepenenja, tolmunov in želja in ihtenja, dolga, kot je lahko le noč, dolga je ta pot od nekje do nekoč. Kjerkoli boste uspeli prebrati besedila kantavtorja Vlada Kreslina, jih preberite. Poslušajte jih, da jih boste slišali. Mariusz Szczygiel GOTTLAND Gottland je zbirka reportažnih pripovedi, ki zaradi posebne avtorjeve interpretacije in povezanosti naslikajo panoramo češkega vsakdanjika dvajsetega stoletja. Je eno najbolj nagrajenih del poljske književnosti: Bruselj – evropska literarna nagrada, finale literarne nagrade Nike 2007, priznanje Varšavske literarne premiere – knjiga leta 2007, odličje Beate Pawlak 2007, češka nagrada Gratis Agit 2009 in francoska lavorika Prix Amphi 2009.


Pita s slivami in breskvami - Aktivni.si Pita s slivami in breskvami 3. 9. 2018 Vir: liza.aktivni.si Pripravite pito s sezonskim sadjem in razveselite najbližje ... 1 žlico marelične marmelade 1 Moko in sladkor v prahu presejte v skledo. Dodajte kocke masla in z vilicami vse skupaj pretlačite v mrvice. V drugi skledi zmešajte rumenjak, kis in 1 žlico hladne vode ter mešanico dodajte mrvicam. Zgnetite mehko in voljno testo, ga zavijte v folijo in ga za najmanj 30 minut postavite v hladilnik. 2 Medtem pripravite nadev. Sadje operite, ga prepolovite, odstranite koščice in sadje zrežite na kocke. Kokosovo moko popražite v teflonski ponvi. 3 Ohlajeno testo razvaljajte na pomokani delovni površini in ga položite na papir za peko. Sredino testa potresite s kokosom, ga obložite s sadjem, robove pa pustite prazne. Nato jih zapognite čez sadje, testo premažite z beljakom in vse skupaj potresite s sladkorjem v prahu. Testo za 10 minut postavite v hladilnik. 4 Pito približno 30 minut pecite v pečici, segreti na 200 stopinj. Med zmešajte z marmelado in po 30 minutah peke z mešanico premažite pito. Temperaturo pečice zmanjšajte na 180 stopinj in pito pecite še 10 minut. 5 Po peki naj se malo ohladi, nato pa jo postrezite še toplo s kislo smetano. Značke: breskve pita slive RECEPT: Marelični zavitek Mini pite s slivovo marmelado in jabolki


Pokaži toliko najbolj priljubljenih: 3 Trenutno priljubljeno v kraju London Prodajna uspešnica Queens Drive Hotel 169 Queens Drive Dve ločeni postelji, zajtrk rezervirana pred 4 minutami, 8 sekundami Thistle Kensington Gardens Hotel 104 Bayswater Road Družinska soba rezervirana pred 4 minutami, 11 sekundami Leonardo Hotel London Heathrow Airport Sipson Way /Bath Road Komfortna soba rezervirana pred 5 minutami, 35 sekundami Fairway Hotel 13/15 Argyle Street, Kings Cross En Suite enojna rezervirana pred 5 minutami, 38 sekundami St Christopher's Inn Shepherd's Bush Hostel 13-15 Shepherds Bush Green 1 postelja v 8-posteljni skupni spalnici (mešani) rezervirana pred 6 minutami, 36 sekundami


Kraljeva družina se bo razveselila novega člana! - Dolg jezik - Elle.si Kraljeva družina se bo razveselila novega člana! In ne, ne mislimo na William in Kate. Lifestyle › Dolg jezik, 18. 1. 2018 Kot izgleda se v 2018 novega družinskega člana ne bosta razveselila le William in Kate, saj so v začetku meseca iz kraljeve družine sporočili, da bo v tem letu znova zibala tudi vnukinja kraljice Elizabete II, Zara Tindall. Zara naj bi rodila kasneje kot Kate Middleton, ki naj bi rodila v aprilu, zanjo pa bo to drugi otrok, saj sta s partnerjem Mikom že starša štiriletni deklici Mii Grace. Mike je sicer priznan igralec ragbija, z Zaro pa sta si večno zvestobo obljubila julija 2011, le nekaj mesecev za veličastno kraljevo poroko Williama in Kate. In čeprav naj bi si bili družini precej blizu, je bila poroka Zare in Mika veliko manj razvpita, saj sta si zvestobo obljubila v ožjem družinskem krogu, na zasebnem otoku na Škotskem. Zara je sicer hčerka princese Anne (Charlesove sestre) in s tem prva sestrična princa Williama in Harryja, kraljica pa naj bi novico komentirala z besedami; 'zelo prijetno'. Priporočamo tudi: Ana Roš pred novim kulinaričnim izzivom! kate middleton kraljeva družina noseča princ harry Princ William zara


text: Abu-Išak Ibrahim ibn-Jahja al-Zarkali (), špansko-arabski astronom in matematik, * 1028, Kordoba, Španija, † 1087. Življenje in delo Al-Zarkali je bil najboljši opazovalec svojega časa in izdajatelj Toledskih planetnih tabel leta 1080. Trigonometrične tabele iz tega dela, ki jih je v latinščino prevedel Gerard, so imele precejšen vpliv na razvoj trigonometrije v dobi renesanse. Temeljile so na opazovanjih in proučevanjih, ki so jih opravili mnogi španski muslimanski in judejski astronomi. Vsebovale so geografske podatke, črpane od Ptolemeja, al-Hvarizmija in Albatanija. Po njegovih pravilih je pisal svoja dela tudi Rajmund iz Marseillesa. Ptolemejevo preveliko vrednost dolžine Sredozemskega morja 62° je al-Hvarizmi skrajšal skoraj na 52°, al-Zarkali pa je našel skoraj pravo vrednost 42°. Skonstruiral je izboljšan tip astrolaba, ki ga je imenoval safihah, v Evropi pa je postal znan kot »safeja«. Z razliko od predhodnih ni bil odvisen od zemljepisne širine opazovalca, in so ga lahko uporabljali kjerkoli na Zemlji. Prvi je dokazal gibanje Sončevega odzemlja (apogeja) proti zvezdam. Po njegovih merjenjih je vrednost 12,04", prava vrednost pa je 11,77". Kopernik ga je navajal vzporedno z Albatanijem v svojemu delu De revolutionibus orbium coelestium. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje udarni krater Al-Zarkali (Arzachel) na Luni. Sklici Rojeni leta 1028 Umrli leta 1087 Španski astronomi Španski matematiki Arabski astronomi Arabski matematiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


mogoče zdaj spim.


Komentiraj Poslušalstvo, pozdravljeno v novem tednu! Dan začenjamo z raziskavo, objavljeno v reviji Cerebral Cortex. Znanstvena skupina z Univerze v Turkuju poroča o nevrološki osnovi čustvenih odzivov na glasbo. Osebe v povezavi s poslušanjem glasbe zelo konsistentno poročajo o občutkih sreče, žalosti, strahu in nežnosti. Znanstvena ekipa je v tej raziskavi želela preučiti, kateri možganski predeli se pri tem aktivirajo. S pomočjo funkcijske magnetne resonance je slikala možgane 102 udeleženk in udeležencev, ki so prisluhnili glasbenim izsekom z različno čustveno konotacijo. Raziskovalna skupina je na podlagi aktivacije določenih območij možganov predvidevala, kakšno glasbo posluša sodelujoča ali sodelujoči. Pri poslušanju vesele, žalostne, strašljive ali nežne glasbe je bilo možno opaziti aktivacijo somatosenzoričnega in interoceptivnega sistema. Somatosenzorični sistem nam pomaga zaznavati dotik, bolečino, temperaturo, gibe in položaj delov telesa v prostoru, interocepcija pa se nanaša na zaznavanje notranjih procesov in stanja telesa. Veseli, žalostni, strašljivi ali nežni glasbeni izseki so zaradi svojih razlik v glasbenih značilnostih sprožili neenakosti med aktivnostjo slušnega in motoričnega predela možganske skorje. Slušna skorja je namreč zadolžena za obdelavo lastnosti zvočnega dražljaja. Pomembno vlogo ima pri dojemanju ritma ali melodije. Motorična skorja pa nam omogoča, da se na slišano odzovemo denimo s plesom. Skrbi torej za izvajanje in nadzor naših gibov. Znanstvenice in znanstveniki so primerjali še možgansko aktivnost med poslušanjem glasbe in ogledom videoposnetkov. Ugotavljajo, da ogled videoposnetkov, v nasprotju s poslušanjem glasbe, povzroči nekoliko drugačno aktivacijo predelov možganov. Videoposnetki namreč vsebujejo vizualne in slušne dražljaje, kar omogoča bolj bogato in realistično doživetje, posledično pa čustva, ki so sprožena zaradi teh dražljajev, obdelujemo podobno, kot bi obdelovali resnične dogodke. Na možganski ravni se to kaže v aktivaciji kortikolimbičnega sistema, ki pri obravnavi čustev deluje prirojeno in univerzalno. O tonih in nevronih je pisala vajenka Dragana.


3737 Politično, gospodarsko, družbeno dogajanje je treba osvetliti z več strani, temu je namenjena oddaja Ozadja. V njej raziščemo, kaj se skriva za politično retoriko, kaj se skriva za številkami o gospodarski rasti, kaj pomenijo predvideni ukrepi za naše življenje ... Različne in vedno aktualne teme razdelamo v 15 minutah. Oddaja Ozadja je premierno na sporedu ob četrtkih ob 20:40. Za prikaz vsebine morate omogočiti vtičnike za družbena omrežja (Twitter, Facebook, Scribble, ...), ki uporabljajo piškotke za sledenje uporabnikov. S pritiskom se strinjate z uporabo piškotkov! Na spletnih straneh RTV Slovenija uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo Vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne vsebine. Z nadaljnjo uporabo se strinjate z uporabo piškotkov - podrobnosti. | več o piškotkih


text: 1. tisočletje pr. n. št. | 1. tisočletje | 2. tisočletje 4. stoletje | 5. stoletje | 6. stoletje | 7. stoletje | 8. stoletje | 9. stoletje | 10. stoletje Druga stoletja Sedmo stoletje obsega leta od 601 do vključno 700. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 600 do 699. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po sedmem stoletju so pisana ležeče. 07


Strokovnega srečanja se bodo udeležili trije ključni deležniki:


Djerba - Stran 3 - Siol.net forumi Stran 3 od 126 < 1 2 3 4 5 6 7 8 13 53 103 > Zadnja » ...ne bit nervozen, saj ni bilo mišljeno nič slabega, kdor ima dost denarja naj bo srečen in pač uživa v tem. Poanta tega razgovora je le v tem, da se bodočim turistom pomaga pri njihovi odločitvi kam in kako. Na hrvaškem, v Grčiji... se npr. večkrat naserješ, če izbereš cenejši hotel, za Tunizijo upam da to ne velja (!?), torej vaši predlogi in mnenja...LP z dekletom se odpravljava na Djerbo povsej vrjetnosti v Vincci Djerba resort 4*pa me zanima kakšne izkušne imate (če jh mate?) s tem hotelom oz kerga najbl priporočate!?(' ') Matilda... pa Yasmina ni v Tunisu... Poleg tega pa glede vodičk... jaz osebno poznam punce ki tam vodijo in če niso novinke opravljajo svoje delo več kot korektno. Slišal sem same slavospeve na njihov račun, še celo takrat ko so gostje npr. hotel posrali. Saj se kdaj zgodi kaj, kar ni tako kot bi moralo biti ampak vsi ljudje delamo napake, zato ne prosim vse enačit in posploševat. Po mojih (bogatih) izkušnjah da Intelekta velik povdarek na servis na destinaciji, zato je posledično vedno več vodnikov na vsaki destinaciji (2-3). Pa povej kera druga agencija ima to tako pošlihtano... kdo opazil kšno ugodno varianto za Djerbo? Idrijčan! Teh ponudb za Djerbo je miljon,pa vrjamem da boš saj kj najdu,sploh tiste last minute-lih zj mej punca klica la k je rekla da do 09.06.2005 djerba plača eden,gresta Dva (menda tut all inclusive)Uglavnem glej tiste ponudbe z odhodoh čez prbližn 10,15 dni kso ful pocen quote:Originalna objava izi-dule As I said: imam izkusnje z enim drugim 4* hotelom in nimam niti ene negativne kritike. Ne mors sicer pricakovat 4* tako, kot v Evropi (kjer imamo seveda tudi cene visje). Odstopanja od 4* standarda so pa predvsem v velikosti sobe. Vse ostalo (hrana, bazeni, bari, postrezba, dodatne aktivnosti (tenis, basket, fuzbal, vaterpolo, mini golf, ping pong... v sklopu hotela)) pa vrhunsko. Kar sem videl na ven in splosen vtis: hoteli z vec * so predvsem vecji, zato je pac vec moznosti za ugodje. Imajo vec sob, zato je v jedilnici lahko vec razlicne hrane, vecji bazen, vec sportnih aktivnosti, itd. Na kratko: bolj fancy zgledajo. Vincci je zlo v redu. Če ga vzameš ne boš nič narobe naredil. Večina hotelov 4* na Djerbi je dobrih do zelo dobrih. A da Jasmina ni v Tunisu. Ne štekam štosa. Majkemi. Če ti deklice poznaš osebno in si imel z njimi dobre izkušnje si pač dobro naletel. Jaz sem bila z Intelekto trikrat in so bili vodiči pač podenj. Zakaj sem šla trikrat - ker so poceni. Se kaj pritožujem - ne, ker se pač znajdem po svoje in če pač vodiča popravljam pri nekaterih zgodvinskih dejstvih....je malce smešno - pa se nasmejem. Posplošujem - morda, tako kot ti. Jasmina pa vseeno ni v Tunisu, ampak na Djerbi. ...naj raje še kdo kaj pove o svojih izkušnjah, pa tudi npr. kdaj napitnina, koliko...kateri izleti so naj...


text: Damijan Merlak je skupaj z Nejcem Kodričem bitcoin borzo Bitstamp ustanovil sredi leta 2011, ko je bil en bitni kovanec vreden slabih pet ameriških dolarjev. Danes je ta vreden okoli 800 dolarjev, njuna borza pa je med največjimi na svetu - njen mesečni promet znaša okoli 250 milijonov dolarjev, kar je petkratnik prometa na Ljubljanski borzi. Zagotovo najhujša mora vsakega hotelskega voznika je ta, da bi med delovnim časom poškodoval katero izmed vozil. Ali še huje, da bi poškodoval kar štiri vozila in pri tem naredil za več kot 400.000 evrov škode. In ravno to se je zgodilo na Floridi pred Epic hotelom v Miamiju, kjer je prišlo do nesreče, v kateri so bila poškodovana štiri vozila. Po prvih podatkih naj bi se voznik vozila jeep grand cherokee zaletel v maseratija granturismo in pristal na njegovem prednjem delu, ob tem pa treščil še v minija countryman in klasičnega porscheja 356 speedster, katerega vrednost se ocenjuje na okoli 150.000 evrov (če gre za originalen primerek). Po poročanju lokalnih medijev, pa naj bi priče dogodka podale drugačno zgodbo. Po njihovih trditvah naj bi voznik maseratija iz garaže pripeljal prehitro, v istem trenutku pa naj bi izgubil nadzor nad vozilom in ga zapeljal pod jeepa. Po poročanju Local10 newsa v nesreči nihče ni bil poškodovan. Ruben Manuel Rosado, ki trdi, da je bil priča nesreče je za omenjen medij dejal: ''Stali smo le nekaj korakov stran od maseratija, ko je ta pripeljal iz garaže. Samo nekaj korakov dlje bi stopili in bi nas povozil. Kako hitro je peljal? Pojma nimam, vem samo, da če bi stopili korak ali dva naprej, bi nas povozil,'' je dejal Rosado. Svoje mnenje pa lahko izrazite tudi na naši Facebook strani!


text: Spoštovani starši, mesec december bo namenjen roditeljskim sestankom, govorilnim uram, delavnicam ali čajankam. Zaradi lažje udeležbe staršev smo dejavnosti razdelili na dva dneva (10. in 11. 12. 2013). Objavljamo razpored govorilnih ur za oba dneva. OPOMBA: Govorilne ure se bodo namesto ob 16. uri, kot jr bilo prvotno objavljeno, pričele ob 15.30. Vljudno vabljeni. V četrtek in petek, 28. in 29. novembra 2013, smo na OŠ Otočec izpeljali tehniški dan na temo steklopihaštva. Prvo šolsko uro sta nam zaposlena iz podjetja Labteh predstavila poklic steklopihača, ter nam v tej uvodni uri prikazala, kako se steklo oblikuje in kaj vse se da z njim početi. Gospod Franc se s steklopihaštvom ukvarja že celih 45 let, zato je izdelovanje steklenih izdelkov izpod njegovih rok videti povsem enostavno. V ponedeljek, 25. 11. 2013, smo v podaljšanem bivanju skupaj s starši izdelovali adventne venčke. Ob tej priložnosti se nam je pridružila gospa Zinka Žnidaršič, ki nam je z nasveti pomagala do čudovitih izdelkov. Izdelani adventni venčki že krasijo naše domove, nekaj najlepših pa bomo prodajali tudi na predbožičnem bazarju. V torek smo učenci 4. razreda kuhali ajdove in koruzne žgance. Preden smo odšli v gospodinjsko učilnico, smo si nadeli predpasnike. Na štedilniku smo v dveh loncih zavreli osoljeno vodo. Ko je voda zavrela, smo v prvi lonec stresli 500 g ajdove moke, v drugi lonec pa 500 g koruzne moke. V loncih sta nastali kepi, v kateri smo z ročajem kuhalnice naredili 2-2,5 centimetrov široko luknjo. Lonec smo pokrili s pokrovko in pustili kuhati še 20 minut. Med tem časom smo pogrnili mize s prti. Obveščamo vse učence, učitelje in starše OŠ Otočec, da bo v naslednjem tednu od 18. do 22. novembra 2013, potekala zbiralna akcija izrabljenih kartuš in tonerjev. Štetje posameznih kosov bo v petek, 22. novembra 2013, po 5. šolski uri. Prosimo razrednike, da skupaj s predstavnikoma svojega razreda preštejete prinešeni material. Veliko uspeha pri ponovnem zbiranju EKO točk. Za tim ZDRAVE ŠOLE, Bernarda Vrtačič Turk V četrtek, 14. novembra 2013, smo imeli v 1. B razredu naravoslovni dan z naslovom TRADICIONALNA SLOVENSKA HRANA. Izdelovali smo pirine kruhke in žemljice ter medenjake. Na obisk smo povabili našo bivšo kuharico, go. Olgo Jerman. Pred malico sem se z učenci pogovorila o naši slovenski hrani, ki so jo kuhale že naše babice in prababice. V tednu slovenske tradicionalne hrane smo učenci 2. razredov OŠ Otočec povabili k sodelovanju starše in stare starše. Z njihovo pomočjo smo pripravili tradicionalno jed ali sladico. V razredu smo jed predstavili, povedali smo, kako se imenuje in iz katerih sestavin je narejena. Nato je sledila pokušina tradicionalnih slovenskih dobrot. Na mizi so bile orehove potice, šarklji, različne vrste kruha, praznična kita, orehovi štrukeljčki, gibanica, buhteljni, miške, žganci, zelje, ocvirki,... Njami...Vse je bilo naravnost odlično!!! 11. 11. 2013 smo imeli učenci 9. a razreda svoj 1. naravoslovni dan v letošnjem šolske letu z naslovom Slovenska hrana.


2239 Migracije v času in prostoru Sklop predavanj Kantina Razprave o migracijah je v zadnjih letih močno zaznamovala t.i. begunska kriza, kot so mediji poimenovali številčnejše prehode meje leta 2015. Ob sami besedi ‘migracije’ se nam zato pred očmi narišejo nepregledne kolone ljudi iz Bližnjega Vzhoda, militarizirani odzivi držav Evropske Unije in seveda družbena polarizacija ter vzpon sovražnih skupin. Migracije so postale sinonim za izredne razmere. Toda optika, ki prikazuje množične selitve leta 2015 kot nekakšno izredno naravno nesrečo, ki jo morajo države na vsak način obvladati, nas pelje stran od resničnega razumevanja tega večplastnega procesa. Množična gibanja ljudi iz ene regije v drugo imajo svojo kompleksno zgodovino in so neločljivo povezane z globalnimi ekonomskimi procesi, ki v enaki meri zadevajo tako domačine kot migrante. Brez razumevanja, kako so nastale naše meje, kaj je to pomenilo za prebivalstvo in kako so tudi prebivalci Slovenije vključeni v svetovne procese preseljevanja, težko predelamo posamezne pojave, kot so bile migracije beguncev leta 2015. V ciklu predavanj “Migracije v času in prostoru” se bomo posvetili regionalnim razmeram na obmejnih območjih ter poskušali lokalno zgodovino slovenskega priseljevanja in odseljevanja postaviti v globalni kontekst. PRVO PREDAVANJE V SKLOPU Sreda, 19. december 2018, ob 18:00 Irena Šumi: Migracije na periferiji – Slovenija in priseljenci Naj gre za njene politične predstavnike, delovno silo ali košarkarsko reprezentanco, v javni govor se nedvomno spet vrača poudarek na “narodni pripadnosti” prebivalcev Slovenije. Pri tem se po navadi operira z izmuzljivim pojmom “krvne pripadnosti” in sliko imaginarnega ljudstva, ki naj bi že od nekdaj s sanjami o lastni državi poseljevalo to področje. Ta potreba po hitropoteznemu konstituiranju nacionalne zavesti pa je žal zabrisala resnično zgodovino te regije, ki je kulturno, politično in ekonomsko močno zaznamovana z migracijskimi tokovi zadnjih stoletij. Z antropologinjo dr. Ireno Šumi se bomo posvetili prav zgodovinskim vprašanjem, kako se je konstituiralo prebivalstvo današnje Slovenije, kakšno vlogo je pri tem igralo priseljevanje in kako so se oblikovale novejše diaspore. Prvo predavanje bo v sklopu praznovanja prvega rojstnega dneva + Kantine MSUM in dogodkov ob Svetovnem dnevu beguncev. Predavanja organiziramo v sklopu projekta New Mappings of Europe. New Mappings of Europe je dveletni projekt sodelovanja štirih umetnostnih in kulturnih institucij iz Srbije, Slovenije, Avstrije in Velike Britanije, ki bo ustvaril nova védenja o kulturni dediščini migrantov v Evropi ter naredil kulturne in umetnostne institucije bolj dostopne lokalnim skupnostim migrantov prve in druge generacije ter novim skupnostim prosilcev za azil in beguncev. Projekt bodo sestavljale sokurirane razstave, ki jih bodo spremljali bogat program javne mediacije, umetniške rezidence, skupna spletna platforma in mednarodna konferenca. Projekt ima dvojen namen: obravnavati pretekle pojave, povezane z migracijo, in jih povezati s sedanjimi migracijami. MEDNARODNI PROGRAM Svetovni dan migrantov: Vsi smo migranti S partnerji projekta Nova mapiranja Evrope smo med 15. in 19. decembrom 2018 pripravili sočasne dogodke ob svetovnem dnevu migrantov, da bi proslavili, sprejeli in spoznali naše bogate zgodovine migracij. Delavnica pisanja sloganov Christian-Broda-Platz, 1070 Dunaj Sobota, 15. december 2018, ob 14.00 uri Trenutna avstrijska zvezna vlada vodi izrecno agendo proti migracijam, ki se je razkrila ob dejstvu, da je Avstrija ena od desetih držav po celem svetu, ki ne podpirajo pakta OZN o migracijah. Civilna družba se odziva na njihovo politiko z številnimi protesti kot so na primer "četrtekove demonstracije", ki vsak teden od jeseni 2018 na ulice pripeljejo do 10.000 udeležencev. Ob svetovnem dnevu migrantov bomo 15. decembra 2018 naredili poseben protest proti tako imenovanem črno-modrem, da bi izrazili svojo skrbi za trenutna politična dogajanja v Avstriji. Na delavnici bodo sodelovali prosilci za azil in mladi z migrantskim ozadjem, ki bodo izdelovali slogane, s katerimi bodo izrazili kritiko in njihove zahteve. Pri postopku prevajanja med jeziki udeležencev se bo stkala komunikacija med različnimi skupinami. Iz večjezičnega besedila bodo naredili kopije in s prepoznavnim vizualnim jezikom med protestniki na demonstracijah razdelili polifonične trditve. Poleg tega bodo transparenti vključevali tudi pozive za avstrijskega zveznega kanclerja, da se 18. decembra 2018 pridruži paktu OZN o migracijah. Middlesbrough Institute of Modern Art, Middlesbrough, VB Torek, 18. december, med 12:30 in 13:30 uro Ob svetovnem dnevu migrantov 2018 vas MIMA vabi, da delite zgodbe in svoj pogled na migracije v lokalnem okolju. Dogodek je zamišljen kot človeška knjižnica, v katero udeleženci prinesejo znanje! Dogodek bo potekal v obliki pogovora, udeleženci bodo tako preko klepetanja deliki svoje zgodbe z drugimi o potovanjih, raznolikosti, novih začetkih, premikih, izkušnjah z diasporo in družinskih zgodovinah. Prosimo vas, da prinesete predmet, sliko, besedo ali misel, ki govori o pomenu migracije. Z dogodkom praznujemo dolgo zgodovino migracij, ki so oblikovale Združeno kraljestvo. Nedavna zgodovina Middlesbrougha je bila zgrajena zaradi hitrega priseljevanja, ki so ga zahtevale naraščajoče industrijske panoge. Delavci so prišli iz Irske, Walesa in iz drugih krajev Anglije. Današnja dolina Tees je dom številnih prebivalcev. Nove skupnosti vključujejo ljudi, ki iščejo zatočišče, ki so sem premeščeni po azilnem sistemu, in mednarodni študenti na Univerzi Teesside. Ljudje na tem območju so izkopali, izdelali, uvažali in izvažali, se zanašali na mednarodno trgovino in izmenjavo blaga ter na gibanje ljudi. Delavnica Ružice Marjanović (Gimnazija Užice) Muzej Jugoslavije, Muzejska kavarna, K-25 Torek, 18. december 2018, ob 11. Muzej Jugoslavije organizira delavnico za razred tretje beograjske gimnazije, ki jo je zasnovala in jo bo vodila profesorica srbskega jezika in književnosti, Ružica Marjanović iz Gimnazije Užice. Kratka zgodba Eriha Koša Vrabci Wan Pei-a (1962) je izjemna literarna alegorijska študija družbenih procesov, ki so povzročili množičnime, kolektivnime, pogosto histeričnime reakcijame v 20. stoletju in sčasoma pripeljali do zločinskih razsežnosti. V tej delavnici bo besedilo Eriha Koša izhodišče za prepoznavanje vloge določenih družbenih skupin pri ustvarjanju notranjih sovražnikov in oddaljenosti ljudi med sabo. Poudarek bo na razumevanju odgovornosti akademske skupnosti, medijev, izobraževalnega sistema, nosilcev politične moči in državljanov, ki bodisi spodbujajo preganjanje bodisi ga zavračajo. Del dejavnosti bo po eni strani posvečen analizi obnašanja preganjanih po drugi strani pa zlorabi mitov in tradicij, ki sprožijo proces, v katerem državljani postanejo prepričani, da so vrabci sovražniki in jih je treba uničiti. Eden od ciljev delavnice je ugotoviti in demistificirati današnje mehanizme za ustvarjanje nestrpnosti do migrantov v Evropi in strah pred prihodom v naš svet. Predavanje Irene Šumi Muzej sodobne umetnosti Metelkova, +Kantina MSUM, Ljubljana, Slovenija Sreda, 19. december 2018, ob 18.00 uri. Več o predavanju zgoraj. 2043


Green Valley Residency, Mahabalešvar - poceni ponudbe - do 69% popusta Zasebne nastanitve Bondarwadi, Mahabalešvar - Prikaži na zemljevidu Balkon Budilka / Klic za bujenje Bujenje Copati Garderoba Jedilnica Kamin Kavč Klimatizirana Kombinacija kad / prha Kopalnica Kopalniška oprema Mreža proti komarjem Prostor za sedenje Sobe za nekadilce Sobna strežba Stranišče TV TV - Satelitski / Kabelski Ventilator Krmarjenje Domov > Ázia > Indija > Mahabalešvar > Bondarwadi > Green Valley Residency Mahabalešvar okrožja Mahabalešvar okrožja: Avakali Bhilar Bhose Bhuteghar Bondarwadi Chikhali City Centre Dhom Lake Gorsko pobočje Gureghar Kelghar t.solshi Metgutad Navali Obrobje Venna Lake Jeziki Dansk|Deutsch|English|Español|Français|Hrvatski|Indonesia|Italiano|Latviski|Lietuvių|Magyar|Melayu|Nederlands|Norsk|Polski|Português|Pусском|Română|Slovenčina|Slovenščina |Suomi|Svenska|Tiếng Việt|Türkçe|Čeština|Ελληνικά|Українська|עברית|العربية|हिंदू|ภาษาไทย|日本語|简体中文|繁體中文|한국어


Potresi v Sloveniji - Cangura.com Vladimir Ribarič Potres v naši prestolnici je pomemben predvsem zato, ker nas vedno znova opozarja na potencialno nevarnost sproščanja potresnih sil pod samim mestom ali pa blizu njega. V svetovnem merilu pri potresu leta 1895. leta niti ni šlo za kak izjemen dogodek, saj beleži potresna zgodovina na tisoče močnejših in za ljudi usodnejših. Človeški naravi je pač dano, da gleda na vse takšne dogodke iz svojega zornega kota ISBN 961-213-013-2 Leto izdaje 1994 Dimenzije 17,1 x 24,7 Avtor Vladimir Ribarič


text: Odbojka: Zmaga Kamničank - V Kamniku se bo igralo še enkrat Naslovnica / ŠPORT / Odbojka: Zmaga Kamničank – V Kamniku se bo igralo še enkrat Odbojka: Zmaga Kamničank – V Kamniku se bo igralo še enkrat Objavil: Urednik Rubrika: ŠPORT 5. 4. 2015 Odbojkarice Calcit Volleyballa so v razburljivi drugi finalni tekmi končnice v tie-breaku strle odpor gostij iz Maribora in izid v zmagah izenačile na 1:1. Zadnji dve točki na tekmi je dosegla Urška Igličar. Tretja finalna tekma končnice bo na sporedu v petek, 10. aprila, ob 16:30 uri v mariborski dvorani Lukna. Calcit Volleyball – Nova KBM Branik 3:2 (-23, 18, 18, -16, 15) Kamnik – Športna dvorana Kamnik. 500 gledalcev. Sodnika: Markelj (Bled) in Pevc (Škofja Loka). Calcit Volleyball: Kranjc 1, Barnes 8, Božič 5, Kregar, Borko 8, Vrhovnik 20, Igličar 17, Forštnarič, Kučej 3, Hribar, Jerala – libero, Ščuka 25. Trener: Gašper Ribič. Nova KBM Branik: Mlakar 15, Blagne, Ammerman 22, Kaučič 9, Ajnihar, Sužnik – libero , M. Planinšec, Najdič 3, S. Planinšec 10, Sobočan 13, Pintar 1, Eržen. Trener: Bruno Najdič. Kamniške odbojkarice so bile na prvi finalni tekmi končnice državnega prvenstva na pragu petega niza, saj so v četrtem vodile že z 22:15, a so nato do konca tekme osvojile le še točko. Tako so Mariborčanke povedle z 1:0 v zmagah, kar jim je zagotavljalo mirno pripravo na nocojšnjo tekmo v Kamniku, kjer so v letošnji sezoni v rednem delu srednjeevropske lige zmagale (3:1), na prvi finalni tekmi pa izgubile (2:3). Večji pritisk je bil tako na strani varovank Gašperja Ribiča, ki so morale pozabiti na zapravljeno priložnost na prvi tekmi in se popolnoma osredotočiti na drugo finalno tekmo. Z morebitno zmago bi zadržale realne možnosti za osvojitev naslova državnih prvakinj, v primeru poraza bi bile od svojega cilja že precej oddaljene. Domači trener je tokrat tekmo začel z Mojco Božič, Petro Vrhovnik, Lano Ščuko, Mekano Barnes, Tamaro Borko, Urško Igličar in prosto igralko Meto Jeralo, medtem ko se je Bruno Najdič, trener gostij, odločil za Saro Najdič, Sarah Ammerman, Anito Sobočan, Marino Kaučič, Sašo Planinšec, Izo Mlakar in prosto igralko Karmino Sužnik. Ob prvem tehničnem odmoru je imel več razlogov za dobro voljo Ribič, kajti po točki Ščuke so njegove varovanke nanj odšle z dvema točkama prednosti. Toda z asom Kaučičeve so mariborske odbojkarice izid izenačile, po napaki Barnesove na mreži in blokom Saše Planinšec pa povedle z 12:10, zato je Ribič takoj vzel polminutni odmor, vendar so Kamničanke, ki so nekoliko »padle« na sprejemu, na drugi tehnični odmor odšle z zaostankom štirih točk. Z asom Igličarjeve so se gostjam približale na točko zaostanka (18:19), toda na servis Kaučičeve in blokom Saše Planinšec so Mariborčanke povedle s 23:19 in imele tudi štiri zaključne žoge za vodstvo z 1:0 v nizih. Domače odbojkarice se niso predale in se ob dobri reakciji na mreži Ščuke nasprotnicam približale le na točko zaostanka, toda po polminutnem odmoru je Kaučičeva le izkoristila četrto zaključno žogo. Poraz v prvem nizu domačih odbojkaric ni potrl. Nasprotno, saj so z blokom Vrhovnikove, ki je zaustavila Mlakarjevo, povedle s 7:3 in nato s točko Igličarjeve še z 8:3. Toda po tehnični minuti odmora so svoje vrste spet strnile gostje, ki so po napaki Božičeve izid na deseti točki izenačile. Po polminutnem odmoru domačega trenerja so številni gledalci uživali ob lepih akcijah na obeh straneh, z odlično igro v polju pa so s »prvim tempom« Borkove na drugi tehnični odmor s točko prednosti šle odbojkarice Calcita. Z dvema asoma Kučejeve, ki je na servisu zamenjala Borkovo, so Kamničanke povedle z 19:16, tako da se je za polminutni odmor odločil Bruno Najdič. Toda tudi po njem je imela Kučejeva še dva servisa, zato je mariborski trener vzel še svoj drugi polminutni odmor, a je po njem Kučejeva dosegla še svoj tretji as. Tokrat je Kamničankam prednost šestih točk zadostovala. Niz se je končal z asom Vrhovnikove. V tretjem nizu so prve do dveh točk prednosti prišle Mariborčanke, a so na prvi tehnični odmor, tudi z malce sreče, s točko Vrhovnikove z vodstvom odšle domače odbojkarice, ki so z asom Ščuke in uspešnim napadom Igličarjeve »prisilile« Najdiča na polminutni odmor. Toda po napaki Mlakarjeve je bil izid 11:7 za Calcit Volleyball. Čeprav so se jim Mariborčanke približale na točko zaostanka, so domače odbojkarice ob drugem tehničnem odmoru gostjam pobegnile na pet točk. Z dvojnim blokom Barnesove in Božičeve, ki sta zaustavili ne ravno razpoloženo Mlakarjevo ter nato še blokom Vrhovnikove, so Kamničanke dosegle še dve točki in šele Sobočanova je po novem polminutnem odmoru odvzela servis Igličarjevi. Ko so gostje naredile še napako ob postavitvi in je Ščuka z blokom zaustavila nov napad Mariborčank, so imele Calcitovke že deset točk prednosti (22:12). Toda na servis Ele Pintar so gostje svoj zaostanek prepolovile in šele drugi polminutni odmor je prebudil domače odbojkarice, ki so preko Ščuke le dosegle točko. Ista igralka za svojo ekipo dosegla še zadnji dve točki v tretjem nizu. Četrti niz so bolje začele odbojkarice Branika, ki so z blokom Mlakarjeve, že tretjim v tem nizu, na prvi tehnični odmor odšle s prednostjo petih točk. Najboljša napadalka gostij je s serijo odličnih servisov svoji ekipi priborila pet zaporednih točk za vodstvo s 14:7 in šele drugi polminutni odmor ter napad Igličarjeve je domači ekipi, v kateri je Božičevo na podaji zamenjala Zala Kranjc, prinesel novo točko. Vendar je bil zaostanek previsok, Mariborčanke pa dovolj zbrane, da do drugega tehničnega odmora ni prišlo do bistvenega znižanja zaostanka kamniške ekipe, ki je ob njem zaostajala za šest točk. Mariborčanke so do konca niza svojo prednost zanesljivo ohranile in jo ob koncu niza še povečale na devet. Zmagovalke druge finalne tekme končnice je tako odločal peti niz, ki so ga, podobno kot predhodnega, spet bolje začele gostje, zato je pri zaostanku dveh točk (1:3), Ribič že posegel po polminutnem odmoru. Vendar so na servis Sobočanove Mariborčanke dosegle še svojo četrto zaporedno točko za vodstvo s 4:1. Z asom Božičeve, ki se je ob koncu četrtega niza vrnila v igro, so Kamničanke izid na šesti točki izenačile, s točko Vrhovnikove pa na menjavo strani odšle s točko prednosti. Z dvema zaporednima točkama Sobočanove so se gostje vrnile v igro, v napeti končnici, v kateri sta se ekipi borili za vsako točko posebej. Z asom Barnosove so Kamničanke spet povedle (13:12), s točko Ščuke prišle do prve zaključne žoge za zmago, ki je niso izkoristile. Še več, z asom je Pintarjeva, so do zaključne žoge za zmago prišle Mariborčanke, a tudi one brez izkoristka, zato pa je Igličarjeva z dvema zaporednima točkama Kamničankam prinesla izenačenje v zmagah v finalu končnice državnega prvenstva. V tekmi, ki je navdušila številne gledalcev v kamniški športni dvorani. Gašper Ribič, trener Calcit Volleyballa: »Veseli me, da smo nocoj v trenutkih, ko smo to potrebovali, zaključili svoje napade in to je bilo najbolj pomembno. Vedeli smo, da moramo to tekmo nujno dobiti in dekleta so se resnično odlično odzvale. Resnično jih moramo pohvaliti tudi zato, da niso padle v igri. Na obeh straneh je bilo nekaj nihanj, vendar smo kljub izgubljenim nizom zadržali zbranost in tie-break uspešno končali. Tokrat v končnici nismo popustili. Vsekakor nam bo zdaj lažje v Mariboru.« Bruno Najdič, trener Nove KBM Branika: »Mislim, da je bila to kakovostna tekma. Sploh na začetku tekme sta obe ekipi igrali zelo dobro v napadu. Naša težava v prvih treh nizih je bila, da smo premalo napadali s servisom, saj je imel Calcit predober sprejem, mi pa smo na drugi strani imeli velike težave s sprejemom. Za nameček smo prve tri nize igrali še brez korektorice, tako da nam je bilo še toliko težje. Na koncu smo prišli do zaključne žoge, vendar smo verjetno med samo tekmo naredili preveč napak, da se nam ta žoga ni izšla v našo korist.«


text: TuhtarijeOsebneobjava6 Comments Ko sem ustvarila blog, je nekaj manjkalo. Kako zaboga naj ljudje izvejo, da pišem? Kje bodo to našli? Najprej sem na FB-ju ustvarila stran, kjer sem objavljala zapise. Žal tovrstne strani niso več tako popularne kot včasih. V tistem času sem bila že nekaj mesecev brez Instagrama. Šla sem dol, ker sem preveč časa posvetila brezplodnemu "skrolanju", "stalkanju" in objavljanju fotk. Klinc, za potrebe bloga sem si bila pač primorana ustvariti Instagram profil. ČE SE NE PROMOVIRAŠ, NE OBSTAJAŠ 1. Prva stvar, ki sem jo naredila je, da sem pač začela slediti velikemu številu profilov. Brskala sem za raznimi "bookstagramerji", založbami, knjižnicami, pisateljskimi scenkami in jim preprosto začela slediti. Pregledala sem še seznam njihovih sledilcev ter jih dodajala. Več sledilcev dodaš, več sledilcev doda tebe. Preden sem odnehala s tem, sem sledila približno 1000 profilom. Moj "story" je pokal od objav. Če bi npr. želela pogledati vse, bi zagotovo potrebovala cel dan. Zgodilo se je to, da sem spet začela "stalkat". Čez nekaj časa sem bila že vsega sita in večini ljudi prenehala slediti. 2. Kako dobiš čimveč lajkov? Tako, da "rendom lajkaš" druge objave in mogoče ti tisti ljudje "lajkajo" nazaj. Ah, zato pa res nimam časa. Sploh se mi pa to zdi res kot neko nategovanje. A ni to žalostno, da si nekdo sploh ne ogleda tvoje objave, ker bi ga zanimale? Kako dobiš še več lajkov? Tako, da komentiraš druge objave. Ain't no time for that. Kako dobiš zanimanje za svoj profil? Slediš osebi in ji greš takoj "lajkat" objave izpred petih let. 3. Instagram algoritem. Kaj je to? Sestavljen je iz dejavnikov (približno 100.000), po katerem Instagram določa, kaj naj uporabniku pokaže na feedu. Bolj kot je neka objava "polajkana", deljena in označena, večja je možnost, da se bo prikazala na "feedu". Kako narediš to? 3.1 Ustvariš čudovito objavo, ljudje jo spontano vzljubijo. 3.2 Ustvariš objavo, označiš zraven "znane Instagramerje". Tako zgledaš kul. Ali pa "znani Instagramerji" delijo tvojo objavo. Vau, še bolj kul! 3.3 Ustvariš neko objavo, npr. "najraje čas preživim z _______ " in potem zraven označiš ljudi. In potem to še oni objavijo in označijo druge. Množično označevanje. Kako ljubko. 3.4 Ustvariš objavo, npr. fotografijo jedi in zraven napišeš: "Ali bi radi recept? Napiši v komentar". Nato to objavo komentira dvesto ljudi, ker morda mislijo, da oseba res omahuje, ali bi objavila recept ali ne, in da si tako poseben, da ti bo recept poslala v "zasebca." Oh! 3.4.1 Možne so različne variante. Lahko objaviš npr. štiri različne rožice, ki jih označiš s številko in zraven napišeš:"V komentar napiši številko rožico in povem ti, kaj te čaka v prihodnosti". Ali pa objaviš npr. dve različni sliki angelčka in zraven napišeš: "Kateri angelček gane tvojo zlato dušo? Napiši v komentar in povem ti tvoje osebno sporočilo za današnji dan." Sicer so tovrstne stvari bolj popularne na FB-ju. Kolikor sem uspela zaslediti, so še vedno "in", sploh recepti znanih oseb dosegajo ogromno število komentarjev: "Prosim za recept." ali "Jaa, jaz bi tudi." 😀 4. Sama to imenujem celostni profil. Nekaj, kar sem ugotovila pred kratkim. A veste, ko odprete profil na Instagramu in vas takoj nagovori, da si pogledate nekaj fotografij. Ker imajo vse fotografije neko rdečo nit. Vse imajo podoben filter in vsaka posebej daje občutek celote, rdečo nit. S preseti oz. prednastavitvami. Nisem našla slovenske definicije, zato prilagam angleško. A preset is a configuration of settings, designed to achieve a certain look or style of your photo. With just one click on a preset, your photo can be altered to have a film look or to achieve the tones you desired. Preset je torej filter, ki ga ustvariš sam. Menda je zdaj že popularno, da razni ljudje ponujajo že ustvarjene super čudovite presete, s katerimi vsaka fotografija izgleda fenomenalno. Ja, to je postal cel posel. V ta namen sem tudi analizirala svoj profil, da si boste lažje predstavljali, kaj mislim. Sem pa opazila, da grejo nekateri v obratno smer. Objavljajo fotografije slabe kvalitete a là "retro vintage", ki imajo očitno v sebi nek magnet za sledilce. Fotografije so po možnosti malo postrani ali zamegljene. Potem je tu še nek nov termin "aesthethic photos", ki ga v bistvu sploh ne razumem. 5. Čustva. Osebni pridih. Ta točka se nanaša na točko 3.1, ko ljudje spontano vzljubijo objavo. "Instagram mame" bodo zagotovo vsaj enkrat v življenju objavile zapis v smislu: "Priznam. Včasih sem totalno izžeta. Moje dva me spravljata ob živce. Nisem popolna mama. Prevečkrat gledam druge mamice, ki objavljajo svoje malčke v čistih oblačilih, v ličnih stanovanjih, s kosilom s petimi hodi. Sem popolna mama v svoji nepopolnosti. Glavno je, da se imamo radi." #včerajšnjakava #momlife Taka mama večinoma objavlja lične fotografije, na vsake toliko časa se (pričakovano) zlomi. Takrat jo podprejo vsi sledilci in ji čestitajo za njeno materinstvo. Tukaj sem pač izpostavila mame, ker sem največkrat videla takšne zadeve. Seveda mrzlo kavo pijejo tudi učitelji v šoli. 😀 Ugotovila sem, da bo brez promoviranja moj blog bolj težko pridobil bralce. Sama največkrat objavo delim tako, da jo posredujem na Instagram in FB profilu. Za številke na teh dveh profilih mi je v bistvu malce vseeno. Število sledilcev, všečkov in delitev objav, mi prav nič ne pomaga. Pač, želim zvabiti čimveč bralcev na ta blog tako, da objavljam na različnih socialnih omrežjih. Da bralce pridobivam zelo počasi, mi je jasno. Na Instagramu rada objavljam fotkice in zapise. Sem se odločila, da bom to počela tam, tukaj na blogu pa objavljam daljše spise. Teh promocijskih for, ki sem jih opisala zgoraj, se mi ne da it, pa še zdijo se mi "poceni". Ljudi bi rada privabila zaradi vsebine. Seveda pa je to vsebino treba tudi promovirati. Ob tem sem se že večkrat vprašala, kaj bi sploh rada dosegla s tem blogom. Če bi pisala zase, bi te eseje shranila v mapo na računalniku in bi tam ostali za večno. Brezveze. Saj tudi slikar svojih slik ne skriva doma za štirimi stenami. Zavedam se, da moja vsebina ni tako "catchy" in privlačna kot pa npr. travel, fitnes, food blogi ipd. Ne ukvarjam se samo z eno zadevo. Pač tisto, kar mi pride na misel, obelodanim. Pri tem stremim k temu, da je vsebina čimbolj avtentična. Da predstavlja tisto, kar si mislim, doživljam. Mislim pač, ni zdaj vse 100 % res, kar napišem. V moji glavi včasih izpade drugačno kot pa na papirju oz. v zapisih. Ali pa včasih napišem na malo bolj dramatičen, drugačen način, da bi privabila bralce. No, pač, vsebinsko promoviranje. 😀 P.S.: Pa da ne boste tisti, ki vam sledim in komentiram, mislili, da to počnem zaradi samopromocije. 😀 L kot ljubica 6 thoughts on "Instagram vodič promoviranja. Postani "influencer" tudi ti!" Darja Majce says: A veš ... Ti kar vztrajaj. Dobro (super dobro) pišeš, dobre in smiselne vsebine imaš! Jaz sem se tekom let iz pisanja "o ne vem čem" usmerila v to, kaj je morda bolj smiselno zame in za okolico, da ji nekaj dam (zraven pa še ven dajem svoje misli in "samovšečno" pripovedujem svojo zgodbo). Pa bomo videli, če bo svet zagrabil. Če ne bo, pa tudi prav. Všeč mi je, da pišem in se skozi pisanje znam izražat, pika. Ne zna se kar vsak pohvaliti s tem. Ostani tko fajn! Hvala za komentar. 🙂 Ja, točno to, da se lahko izražamo v pisanju. Da imamo pisci od tega korist, če jo imajo pa bralci, pa še toliko bolje 😛 Odlično razmišljanje, imam jaz tudi podoben problem. Pišem blog že deset let in sem ga nekaj let nazaj malo promovirala na fb in instagramu, ampak vse to všečkanje in komentiranje ni zame... Pa še delanje objav in storyev, čisto preveč časa vzame... Tako da res bolj pišem zase in za par sledilcev, ki jih imam še iz časa pred fb in instagramom:) Je pa fino za nazaj pogledati objave in imeti tak spletni dnevnik. P. S. Pa res pogrešam bloge... Večina jih ima samo instagram ali pa blog napišejo 1x na 2 meseca in še to kakšno stvar promovirajo. Tako da sem vesela, da sem našla tvoj blog, bom prebrala vse objave za nazaj:) Oo, lepo da ti je všeč moj blog. Ja, promoviranja bloga pa res vzame kar nekaj časa. Težko pa je dobiti nove sledilce brez tega. Pa vsi rajši berejo kratke objave na Instagramu in gledajo lepe fotografije. Bom preiskala in prebrala tvoj blog. 🙂 Spelaok says: Meni je pri tebi ravno to všeč. #nepolikanlajf Poveš tako, kot je. Brez olepšavanja in domače. Na IG mi je bilo prav osvežujoče brat tvoje objave in story-je. Keep up the good work! Hvala!!!!!! 🙂 /DOPUST/ /PRIPRAVA/ /KJE PRODAJAJO NORMALNE CUNE?/ /PONOVNI PRVI ŠOLSKI DAN/ ne vem zakaj folk snema videe v katerih razlaga kako so si povečali joške zakaj je dober kapljični vsadek zakaj nevem pa še zmer gledam nevem zakaj


ZENSKI-NOGOMET.si | VIDEO/FOTO: Prša s prostega strela odločila derbi v Radomljah - ZENSKI-NOGOMET.si SŽNL IN ŽENSKI POKAL / VIDEO/FOTO: Prša s prostega strela odločila derbi v Radomljah VIDEO/FOTO: Prša s prostega strela odločila derbi v Radomljah Na derbiju 19. kroga 1. SŽNL so nogometašice Telemach GMT Beltincev prišle do izjemno pomembnih treh točk v Radomljah (0:1). Odločilni zadetek je dosegla Anja Prša v 12. minuti s prostega strela. Zadnja dva kroga bosta še zelo napeta in boj za naslov ostaja popolnoma odprt. Na glavnem igrišču Športnega parka v Radomljah je bil v nedeljo pravi nogometni praznik. Najprej je bil na sporedu lokalni derbi 2. SNL med domačim Kalcerjem in Dobom, ki so ga dobili gostitelji s 3:0. Pozno-popoldanski termin je pripadel dekletom in okoli 200 gledalcev si je ogledalo obračun finalistk letošnjega ženskega pokala, ki bo na sporedu 30. maja na Kodeljevem v Ljubljani. Pred mesecem dni sta se ekipi v Radomljah razšli brez zadetkov in tudi tokrat je bilo hitro jasno, da zadetkov ne bo veliko, saj je bil vložek zares velik. V 11. minuti sta Kaja Jerina in Špela Kolbl trčili ob stranski črti. Stranski sodnik je z zastavico signaliziral, da je to prosti strel za gostje, trener Radomljank Gregor Mohar pa se je takoj razburil. Kolblova je še ležala na tleh in bila v oskrbi fizioterapevtke, ko je Prša izvedla prosti strel z desne strani. Žogo je z desno nogo zavrtinčila proti vratom, Pia Božič je slabo ocenila let in šla prehitro iz vrat, skušala je posredovati, a jo je žoga nesrečno preletela in končala v mreži. Kolblova, ki je nosilka igre Pomurk, je zelenico zapustila že v 18. minuti. Pri gostiteljicah se je poškodovala Ana Milović, v 36. minuti je vstopila Nina Predanič, ki se je za končnico državnega prvenstva vrnila iz študija v New Yorku. Radomljanke so imele v drugi polovici prvega polčasa terensko pobudo, a niso resneje ogrozile Zale Meršnik, ki je bila pri visokih žogah v kazenski prostor vedno na pravem mestu. Tudi v drugem polčasu so se Beltinčanke spretno in organizirano branile. Zaprle so dostope do vrat. Gostiteljice so še prišle do kazenskega prostrora, v zaključku akcij pa ni bilo prave ideje. Rezervistka Tija Vrhovnik je v 76. minuti z leve strani prišla do lepe priložnosti, a je preveč oklevala in Špela Rozmarič je blokirala njen strel. Tudi zaključni pritisk ni obrodil sadov, Predaničeva je v 88. minuti imela na voljo prosti strel s 25 metrov, vendar je zadela le živi zid. Olimpija ima na vrhu lestvice zdaj 42 točk, sledita Beltinci in Radomlje s po 40 točkami. V naslednjem krogu bo derbi za Bežigradom, kjer bo Olimpija gostila Beltince, v zadnjem krogu pa zmajčice prihajajo v Radomlje. Rezultati 19. kroga, nedelja, 13. maja: MOJE-LECE.SI RADOMLJE – TELEMACH GMT BELTINCI 0:1 (0:1) 200 gledalcev; Prša 12. Moje-lece.si Radomlje: Božič, Agrež, Kralj, Križaj, Gadnik (68./Vodušek), Vindišar (61./Kuštrin), Ulbin, Jerina (61./Vrhovnik), Milović (36./Predanič), Klopčič (46./Kumalić), Golob. Telemach GMT Beltinci: Meršnik, Česnik, Korošec, Kolbl (18./Žolek), Nemec, Šoronda (59./Sok), Zajmi, Rozmarič, Prša, Šiftar, Makovec. Sodnik: Borut Janžekovič OLIMPIJA LJUBLJANA – KRIM ROLLJET 9:0 (3:0) 40; Žganec 9., Grad 17., Mori 28., 51., Rogan 59./11-m, 72., Ivanuša 65., 67., Golob 83. MARIBOR – CERKLJE 4:1 (2:0) 20; Hanžič 29., 60., Ketiš 34., Krajnc 86.; Smolnikar 73. ANKARAN – AJDOVŠČINA 4:0 (4:0) 20; Paliska 8., 16., 24., Pasar 19. 20. krog, nedelja, 20.maja: 17:30 Krim Rolljet – Moje-lece.si Radomlje 17:30 Olimpija Ljubljana – Telemach GMT Beltinci 11:00 Ajdovščina – Maribor 16:30 Ankaran – Cerklje 21. krog, nedelja, 27. maja: Moje-lece.si Radomlje – Olimpija Ljubljana Telemach GMT Beltinci – Krim Rolljet Maribor – Ankaran Cerklje – Ajdovščina Liga za prvaka: Olimpija Ljubljana 42, Telemach GMT Beltinci 40, Moje-lece.si Radomlje 40, Krim Rolljet 24. Drugi del lestvice: Maribor 24, Ankaran 18, Cerklje 9, Fužinar 6, Ajdovščina 0. Beltinčanke v Ljubljano po naslov, a Olimpija ima drugačne načrte Napet boj za naslov v 1. SŽNL se nadaljuje v nedeljo. Ob 17.30 bo na sporedu derbi med Olimpijo in Telemach GMT Beltinci za Bežigradom. V primeru zmage Pomurk bi bilo prvenstvo že odločeno. Če se tekma konča z neodločenim izidom ali pa z zmago Ljubljančank, pa bo o naslovu... FOTO: Olimpija po preobratu iz boja za naslov izločila Beltinčanke Derbi predzadnjega kroga 1. SŽNL v Športnem parku Jama za Bežigradom je ponudil dramatičen razplet. Nogometašice Olimpije so po preobratu v zadnje četrt ure premagale Beltince s 3:1. Sodnik Alen Bubek je močno razburil gostujočo zasedbo, ko je v 69. minuti zelo sporno izključil Kajo Korošec. Zmajčice so prednost igralke... Ulbinova pozabila na obe zmagi nad Olimpijo, v nedeljo štejejo zgolj tri točke V nedeljo ob 17.30 bo v Športnem parku v Radomljah in v prenosu na SPORTKLUBU pravi ženski nogometni praznik. O naslovu državnih prvakinj bo odločala zadnja tekma sezone 1. SŽNL med ekipama Moje-lece.si Radomlje in Olimpijo. Ljubljančanke imajo 45 točk, Radomlje pa 43, kar pomeni, da morajo za prvi naslov v... Ključne besede: nzs, Olimpija, pokal, Pomurje, Radomlje, sžnl, ženski nogomet, zenski-nogomet.si


Zadnje decembrsko ime tedna je postal David Gale, reševalec na reševalni postaji Škofja Loka, ki je na zasebni vožnji v Ljubljani opazil osebo s srčnim zastojem, nemudoma ukrepal in s pomočjo defibliratorja še pred prihodom reševalne ekipe rešil človeško življenje. “Kamorkoli grem, imam s seboj osnovno opremo. Če se kaj zgodi, se vedno vsi obrnejo proti reševalcu. Le znanje ni vedno dovolj, včasih potrebuješ pripomočke.” “V takem trenutku ne razmišljaš, delaš, kar pač lahko in kar znaš. Možgani reševalcev so naravnani tako, da podzavestno ves čas skeniraš okolico, zato sem hitro opazil nesrečo.” Poudarja, da so ljudje, ki so bili v bližini, takoj pomagali. “Tudi če jaz ne bi prišel mimo, bi najbrž uspeli rešiti človeka.” “To, da ljudje ob nesrečah ne pomagajo, se zelo spreminja. Najslabše je narediti nič in gledati stran. Če nismo prepričani vase, je najbolje poklicati 112, kjer vam bo z napotki pomagal operater.” Nataša Posel, direktorica Amnesty international Slovenije, največje organizacije za človekove pravice pri nas, kjer si že 30 let prizadevajo za spremembe in povrnitev dostojanstva ljudem, ki so ga izgubili, predvsem pa za zavedanje, da niso sami. Urban Koder, dirigent in trobentač, ki je za izjemen ustvarjalni opus, s katerim je odločilno zaznamoval slovenski gledališki, filmski, radijski in glasbeni prostor, prejel državno odlikovanje, srebrni red za zasluge RS. Za poslani SMS smo še posebej hvaležni, saj tako prispevate tudi 1 € za socialno ogrožene otroke. Vsa zbrana sredstva namreč namenjamo projektu Botrstvo v Sloveniji, ki pomaga otrokom v hudih finančnih in socialnih stiskah. Vse pomembne informacije o projektu, kakor tudi zgodbe otrok v stiski, smo zbrali tukaj. Kako seštevamo glasove, smo zapisali v pravilih glasovanja. Ime tedna postane kandidat z najvišjim seštevkom glasov poslušalcev v eter, s SMS-i in deležem glasov na spletni strani (največ 10).


Vodja poslovalnice - Kranj - dm drogerie markt d.o.o. Domov > Vodja poslovalnice - Kranj - Kranj poslovalnici v KRANJU na delovnem mestu Kot vodilni sodelavec v prodajnem timu boste odgovorni za vodenje poslovalnice v skladu z internimi pravili in zakonskimi predpisi. Skrbeli boste za planiranje, organiziranje, izvajanje in nadziranje prodajnega procesa ter oblikovali cilje poslovalnice. Skupaj s sodelavci v prodajnem timu boste skrbeli za urejenost in zunanji videz poslovalnice v skladu s koncernsko podobo in navodili družbe ter za zadovoljstvo strank. zaključeno najmanj srednješolsko izobrazbo poznavanje predpisov s področja trgovinske zakonodaje 2 leti delovnih izkušenj na primerljivem delovnem mestu veselje in smisel za delo z ljudmi natančnost, poštenost in odgovornost Nudimo vam zanimivo in dinamično delo v uspešnem kolektivu, stimulativno plačilo, možnost dodatnega izobraževanja in osebnega razvoja. Z izbranim kandidatom (m/ž) bomo sklenili delovno razmerje za določen čas z možnostjo kasnejše zaposlitve za nedoločen čas. Vabimo vas, da nam pisne ponudbe z motivacijskim pismom, življenjepisom in dokazili o izpolnjevanju pogojev pošljete izključno preko portala Moje delo, najkasneje do 20.10.2018. K sodelovanju vabimo nove sodelavce, ki bi se želeli zaposliti v naši poslovalnici v KRANJU na delovnem mestu -\tzaključeno najmanj srednješolsko izobrazbo -\tizkušnje z vodenjem manjše skupine sodelavcev -\tpoznavanje predpisov s področja trgovinske zakonodaje -\t2 leti delovnih izkušenj na primerljivem delovnem mestu -\tveselje in smisel za delo z ljudmi -\tosebna urejenost in smisel za estetiko -\tnatančnost, poštenost in odgovornost


[VIDEO] EKSKLUZIVNO: Cerar zavaja, Piranski zaliv nadzira Hrvaška! Odpluli smo na kritično točko arbitražnega sporazuma in preverili dejansko stanje


PRILOGA (Pisni odgovori) VPRAŠANJA SVETU Vprašanje št. 13 predložil Pat the Cope Gallagher ( H-0496/10 ) Zadeva: Promocija turizma Ali lahko Svet opiše, s katerimi dejavnostmi EU promovira Evropo kot cilj potovanja za turiste z vsega sveta? Odgovor Odgovor, ki ga je pripravilo predsedstvo in ne zavezuje ne Sveta ne držav članic, ni bil dan ustno v času za vprašanja, odmerjenem Svetu na delnem zasedanju Evropskega parlamenta oktobra 2010 v Strasbourgu. (FR) Ker Evropski uniji ni bila podeljena nobena posebna pristojnost na področju turizma, je njena pristojnost na tem področju zelo omejena, kar tudi pojasnjuje precej omejen obseg preteklih dejavnosti Komisije in Sveta v zvezi s promocijo Evrope kot cilja potovanja za turiste z vsega sveta. Z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe novi člen 195 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da lahko Evropska unija dopolnjuje dejavnosti držav članic v turističnem sektorju s spodbujanjem konkurenčnosti podjetij v tem sektorju in zlasti s spodbujanjem ustvarjanja okolja, naklonjenega njegovemu razvoju, in s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami, zlasti z izmenavo dobrih praks. Vendar pa ta določba izključuje kakršno koli usklajevanje prava in predpisov držav članic. Poleg tega pa morajo ukrepi, izvedeni na tem področju, upoštevati načela subsidiarnosti in sorazmernosti, kot je določeno v Pogodbi. Na podlagi zgoraj omenjene določbe je Komisija 6. julija 2010 objavila sporočilo z naslovom „Evropa, turistična destinacija št. 1 na svetu – novi politični okvir za turizem v Evropi“. V odziv na ta dokument Komisije se je Svet odločil, da bi lahko bile dejavnosti za podporo turizmu strnjene v skupine v okviru štirih prednostnih področij, kot je določeno v sporočilu Komisije, ki so naslednja: a) spodbujanje konkurenčnosti v evropskem turističnem sektorju; b) spodbujanje razvoja trajnostnega, odgovornega in visokokakovostnega turizma; c) krepitev ugleda in prepoznavnosti Evrope kot skupka trajnostnih in visokokakovostnih turističnih ciljev potovanja; d) povečanje zmogljivosti obstoječih finančnih politik in instrumentov EU za razvoj turizma. Svet je prav tako prosil Komisijo, naj zbere nadaljnje dokaze, opravi obsežna posvetovanja in preuči evropsko ter večnacionalno dodatno vrednost dejavnosti in pobud, ki obravnavajo ključna, zgoraj omenjena vprašanja. * * *


text: Četŕtek je dan v tednu med sredo in petkom. Po sodobnem evropskem pojmovanju je četrtek četrti dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa peti. Po standardu ISO 8601 prvi četrtek v letu določa prvi teden v letu, saj je takrat več dni v tednu v novem kot v starem letu. 1. teden je teden s prvim četrtkom v letu. Slovensko ime četrtek izhaja iz vrstnega reda dneva v tednu (četrti dan v tednu). V germanskih jezikih je bil poimenovan po nordijskem bogu Thoru (angleško Thursday, dansko Torsdag, nemško Donnerstag), v romanskih jezikih pa po rimskem bogu Jupitru (francosko jeudi, italijansko giovedì, špansko jueves). V Združenem kraljestvu so volitve po navadi v četrtek. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: Na verigi: Maja Lobnik - mtb.si Domov / Blog / Intervjuji / Na verigi: Maja Lobnik Mariborska alpinistka, ki je hiperaktivna tudi na kolesu. Zadnje čase sicer brez nastopov v SloEnduru, a lani s kar pol milijona višincev! Grega Nagode predaja verigo Maji Lobnik, na prvem mestu alpinistki, celo že alpinistki leta, ki jo je ob tej prvi strasti zelo resno zasvojilo tudi kolo. Pri vsem, kar počne, jo njen vzdevek še najbolje opisuje, saj je lani seštela za več kot pol milijona višinskih metrov vzponov! Grega: Si gorska kolesarka, alpinistka, plezalka, gorska tekačica in verjetno še kaj ... Od kod jemlješ energijo in voljo, da letno v vseh športih narediš 500.000+ višinskih metrov, 15.000+ km? Za nas povprečneže so to nekajletne številke! Kako je s prehrano? Kaj posebnega? Ker si ne znam predstavljati, kakšne količine hrane je treba dati vase, da vsak dan lahko narediš 2000 v.m. Regeneracija, ali jo sploh potrebuješ? Jem vse, ne pazim na prehrano, res pa je, da se tudi jaz ne smem prenažirati s čokolado, ki jo imam ful rada, saj so kilogrami še kako pomembni. Po kaki turi se rada pregrešim s kokakolo, čipsom, pico, tudi kakim pivom. Telo je navajeno na vsakodnevno aktivnost, če bi se regenerirala, bi bila bolj hitra! 🙂 Maja na smučeh Kolo je bilo že prej sredstvo za nabiranje kondicije (trdak). Potem sem veliko bila na kolesu v nosečnosti in ko je bil moj tamali v kolesarski prikolici – takrat sem bila najbolj v kondiciji, saj ima prikolica plus dojenček čez 40 kg! In nato je prišla revolucija! Polnovzmeteno kolo! Čisto se mi je odpeljalo, mi odpiralo nova obzorja in višinci so se kar sami vrteli ... Tudi plezanje ni bilo zanimivo kakšni dve leti. Sedaj se je spet uravnotežilo: kolo za dneve, ko ni možnosti plezat, kolo za dan brez stresa, kolo je super, da čuvam stara kolena. Je pa kolo prisotno še vedno v vseh oblikah – polnovzmeteno enduro kolo, trdak, gravel bike in cestak! Kako potem ne bi bilo kilometrov in višincev, če je pa fajn na biciklu! Enduro Krvavec 2018, Maja ni veliko videla, se je pa smejala. Foto Ma Tej/SloEnduro EWS Peca/Jamnica 2018, trening z Nejcem Huthom, foto Urosh Grabner/Black Hole Bike Fest Nisem še našla najljubšega kolesa. Najbrž me čaka v E-obliki. 🙂 Enduro Merjasec 2018: V svoji edini enduro sezoni je bila Maja redno na stopničkah SloEndura, foto Ma Tej/SloEnduro


[VIDEO] Poglejte požrtvovalnega najstnika, ki je med veliko poplavo zajahal konja in začel reševati živali iz vode