text: Slides explaining COBIT framework and COBIT processes COBIT 4.1Kontrolni cilji za informacijsko in sorodno tehnologijo 1 dr. Gregor Polančič © 2. Razumeti COBIT do stopnje, ko ga lahko učinkovitouporabimo v službi za informatiko, zahteva veliko učenja, logičnega razmišljanja, izkušenj in temeljnega znanja na področju informatike. 2 3. Vsebina• Predstavitev COBIT-a• Okvir COBIT-a• Kako uporabljati COBIT• Primer COBIT procesa 3 4. COBITPREDSTAVITEV 4 5. Kaj je COBIT?• Angl.: COBIT = Control OBjectives for Information and related Technology• Slo.: COBIT = Kontrolni cilji za informacijsko in sorodno tehnologijo• COBIT podpira vodenje informatike tako, da zagotavlja ogrodje, ki omogoča da: – so IKT usklajene s poslovanjem podjetja, – IKT omogočajo poslovanje in maksimizirajo koristi (prednosti, konkurenčnost, dobiček), – So viri IKT izkoriščeni (aplikacije, infrastruktura, ljudje, storitve, ...), – Tveganja, ki jih prinaša IKT upravljana (identificirana, nadzorovana, odpravljena, ...). 5 6. Zakaj COBIT• COBIT je mednarodno sprejeto ogrodje za notranji nadzor IT.• COBIT se uporablja v številnih podjetjih kot ogrodje (osnova) za vodenje informatike in implementacijo notranjega nadzora.• COBIT temelji na poslovnih zahtevah.• COBIT vključuje ključne kontrole in cilje poslovnih in IT procesov, ki omogočajo doseganje ciljev organizacije.• COBIT je usklajen z drugimi dobrimi praksami in standardi na področju IT 6 7. Komu je COBIT (primarno) namenjen Pridobitev Pripomoček pri vrednosti iz notranjih kontrolah naložb v IKT (utemeljitev mnenj) Direktorji Revizorji, presojevalciPoslovno vodstvo Zagotavljanje Pridobitev jamstva potrebnih IT storitev Vodstvo IT glede upravljanja in na ustrezen način nadzora IT storitev 7 8. Osnovna filozofija COBIT-a Poslovni cilji Poslovni procesi InformacijeIT viri• Razpoložljivi IT viri morajo podjetju dostavljati informacije, ki jih potrebuje, da podjetje dosega želene poslovne cilje.• COBIT se osredotoča na kaj in ne na kako Trenutno Cilj stanje Pot do cilja (kako?) (kaj?) 8 9. Osnovne komponente COBIT-a Kaj potrebujemo Kaj zaposleni za izvajanje pričakujejo od procesov IT COBIT Poslovni cilj IT viri Kriteriji za informacije IT procesi Kako je IT organiziran daPoslovna strategija izpolnjuje zahteve 9 10. Dimenzije COBIT-ove kocke 10 11. Princip delovanja COBIT-a Načrtovanje in organizacija Kaj potrebuje poslovanje Nabava in vpeljava Informacije PoslovanjeIT Viri Izvedba in podpora Kaj prejme poslovanje Spremljanje in vrednotenje • Uspešnost • Učinkovitost • Zaupnost • Aplikacije • Procesi • Celovitost • Informacije • Domene procesov • Razpoložljivost • Infrastruktura • Skladnost • Ljudje 11 • Zanesljivost 12. COBITOKVIR 13 14. Osnove COBIT okvirja• Okvir za kontrolo upravljanja IT določa razloge, – zakaj je upravljanje IT (vodenje informatike) potrebno, • Informacije podjetja uspešnost podjetja • Potrebno je razumeti koristi in tveganja IKT • Potrebno je sistematično upravljanje IKT – kdo so udeleženci in • Zainteresirani znotraj podjetja, ki jih zanima ustvarjanje vrednosti iz investicij v IKT • Notranji in zunanji udeleženci, ki izvajajo storitve IKT • Notranji in zunanji udeleženci, ki so zadolženi za nadzor/tveganje – kaj je treba s tem okvirom doseči. • Poslovna usmeritev (poslovni cilji IT cilji) • Procesna usmeritev (domene in procesi, ki jih okvir pokriva) • Skladnost (s standardi, z dobrimi praksami, z zakonodajo) 14 15. Glavne značilnosti COBIT• Osredotočenost na poslovanje Osnovno načelo COBIT-a – Poslovni cilji IT cilji – COBIT-ovi informacijski kriteriji – Viri IT• Usmerjenost na procese – Domene: • načrtujte in organizirajte (Plan and Organize ... PO), • nabavite in vpeljite (Acquire and Implement ... AI), • izvajajte in podpirajte (Deliver and Support ... DS), • spremljajte in vrednotite (Monitor and Evaluate ... ME).• Osnovanost na kontrolah – Kontrole procesov, poslovne in IT kontrole, splošne kontrole in aplikacijske kontrole• Vodenje z meritvami – Zrelostni modeli (neobstoječe ad Hoc ponovljivo opredeljeno vodeno in merljivo optimizirano) 15 16. COBIT: Osredotočenost na poslovanje COBIT-ovi informacijski kriteriji• Predstavljajo poslovne zahteve po informacijah. – Za izpolnitev poslovnih ciljev morajo biti informacije podjetja skladne s kontrolnimi kriteriji: • Uspešnost (effectiveness) se v prvi vrsti nanaša na informacije, ki vplivajo na uspešnost doseganja poslovnih ciljev. • Učinkovitost (efficiency) se nanaša na zagotavljanje informacij z optimalno (najbolj produktivno in varčno) uporabo virov. • Zaupnost (confidentiality) se nanaša na varovanje občutljivih informacij pred nepooblaščenim razkritjem. • Celovitost (integrity) se nanaša na pravilnost in popolnost informacij. • Razpoložljivost (availability) se nanaša na informacije, ki morajo biti na razpolago, kadar se potrebujejo v poslovnih procesih zdaj in v prihodnosti. • Skladnost (compliance) obravnava uskladitev z zakoni, predpisi in pogodbenimi dogovori. • Zanesljivost (reliability) je povezana z zagotavljanjem ustreznih in zanesljivih informacij za vodstvo. 16 17. COBIT: Osredotočenost na poslovanje Poslovni cilji in cilji IT Poslovni cilji podjetja Poslovni cilji podjetja, ki jih omogoča IT (Poslovni cilji za IT)• Da bi stranke razumele cilje IT in sistem kazalnikov za IT, je treba vse cilje in sorodne metrike izraziti v poslovnem jeziku, razumljivem strankam.• To bo skupaj z uspešno uskladitvijo hierarhične lestvice ciljev zagotovilo, da lahko poslovni del potrdi, da bo IT (verjetno) podprla cilje podjetja. 17 18. COBIT: Osredotočenost na poslovanje Viri IT• Aplikacije: – avtomatizirani uporabniški sistemi, – ročni postopki za obdelavo informacij.• Informacije – podatki v vseh oblikah, – vhodni podatki, podatki v obdelavi in izhodni podatki.• Infrastruktura – tehnologija in zmogljivosti, ki omogočajo delovanje aplikacij. – strojna oprema, operacijski sistemi, SUPB, omrežje, multimedijske tehnologije, komunikacijske tehnologije, ERP, HRM, CRM, ...• Ljudje – osebje, ki je potrebno za načrtovanje, organizacijo, pridobivanje, vpeljevanje, izvajanje, podporo, spremljanje in vrednotenje informacijskih sistemov in storitev. – lahko so notranji, zunanji ali pogodbeni sodelavci. 18 19. COBIT: Usmerjenost na procese• Proces je skupek opravil (delovnih nalog, aktivnosti) z določenim vrstnim redom izvajanja, ki pretvarjajo vhode v izhode (energijo, materiale, informacije).• Domene procesov v COBIT-u – Načrtujte in organizirajte – Nabavite in vpeljite – Izvajajte in podpirajte – Spremljajte in vrednotite• 4 domene IT – 34 procesov IT • 210 Kontrolnih ciljev 19 20. Domene procesov v COBIT-u Načrtujte in organizirajte• Ta domena zajema strategijo in taktike ter se nanaša na prepoznavanje načina, kako lahko IT najbolje prispeva k uresničevanju poslovnih ciljev.• Domena običajno obravnava naslednja vprašanja v zvezi z upravljanjem: PO1 Opredelite strateški načrt za IT – Ali sta IT in poslovna strategija usklajeni? PO2 Opredelite informacijsko arhitekturo – Ali podjetje optimalno uporablja svoje vire? PO3 Določite tehnološko usmeritev – Ali vsi v organizaciji razumejo cilje IT? PO4 Opredelite procese, organizacijo in razmerja IT – Ali podjetje razume tveganja IT in jih upravlja? PO5 Upravljajte investicije v IT – Ali kakovost sistemov IT ustreza poslovnim potrebam? PO6 Sporočajte cilje in usmeritev vodstva PO7 Upravljajte človeške vire v sektorju IT PO8 Upravljajte kakovost PO9 Ocenjujte in obvladujte tveganja IT PO10 Upravljajte projekte 20 21. Domene procesov v COBIT-u Nabavite in vpeljite• Za uresničitev strategije IT je treba poiskati rešitve IT, jih razviti ali nabaviti ter jih vpeljati in vključiti v poslovne procese.• Razen tega ta domena zajema tudi spremembe in vzdrževanje obstoječih sistemov kot zagotovitev, da rešitve še naprej izpolnjujejo poslovne cilje.• Domena običajno obravnava naslednja vprašanja v zvezi z upravljanjem: – Ali novi projekti zagotavljajo rešitve, ki izpolnjujejo poslovne potrebe? AI1 Določite avtomatizirane rešitve – Ali so novi projekti izvedeni pravočasno, AI2 Nabavite in vzdržujte aplikacijske programe kakovostno in v okviru proračuna? AI3 Nabavite in vzdržujte tehnološko infrastrukturo – Ali novi sistemi delujejo ustrezno, AI4 Omogočite delovanje in uporabo ko so vpeljani? AI5 Zagotovite IT vire – Ali vpeljane spremembe ne bodo AI6 Upravljajte spremembe negativno vplivale na sedanje poslovanje? AI7 Namestite in potrdite rešitve in spremembe 21 22. Domene procesov v COBIT-u Izvajajte in podpirajte• Ta domena zajema dejansko izvajanje zahtevanih storitev – izvajanje storitev, – upravljanje varnosti in neprekinjenega poslovanja, – podpora storitvam za uporabnike, – upravljanje podatkov in produkcijskih zmogljivosti.• Običajno obravnava naslednja vprašanja v zvezi z DS1 Opredelite in upravljajte ravni storitve upravljanjem: DS2 Upravljajte storitve tretje stranke DS3 Upravljajte delovanje in zmogljivost – Ali se storitve IT izvajajo v skladu s poslovnimi prednostnimi DS4 Zagotovite neprekinjenost storitev nalogami? DS5 Zagotovite varnost sistemov – Ali so stroški IT optimizirani? DS6 Ugotovite in porazdelite stroške – Ali lahko zaposleni sisteme IT uporabljajo produktivno in varno? DS7 Izobrazite in usposobite uporabnike – Ali je pri varovanju informacij ustrezno poskrbljeno za zaupnost, DS8 Upravljajte službo za pomoč celovitost in razpoložljivost? uporabnikom in obvladujte incidente DS9 Upravljajte konfiguracijo DS10 Upravljajte probleme DS11 Upravljajte podatke DS12 Upravljajte fizično okolje DS13 Upravljajte delovanje 22 23. Domene procesov v COBIT-u Spremljajte in vrednotite• Vse procese IT je treba redno ocenjevati, če zagotavljajo kakovost in skladnost s kontrolnimi zahtevami!• Ta domena obravnava vodenje delovanja, spremljanje notranje kontrole, regulativno skladnost in upravljanje.• Domena obravnava naslednja vprašanja v zvezi z upravljanjem: – Ali se delovanje IT meri, da se problemi odkrijejo, preden je prepozno? – Ali vodstvo zagotavlja uspešne in učinkovite notranje kontrole? – Ali je zmožnost IT mogoče povezati s poslovnimi cilji? – Ali so za varnost informacij zagotovljene kontrole zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti? ME1 Spremljajte in vrednotite delovanje IT ME2 Spremljajte in vrednotite notranje kontrole ME3 Zagotovite skladnost z zunanjimi zahtevami ME4 Zagotovite upravljanje IT 23 24. COBIT: Osnovanost na kontrolah• COBIT definira – Kontrolne cilje za vseh 34 procesov • Opredeljujejo, kaj mora narediti lastnik procesa. • Zagotavljajo nabor visoko-nivojskih zahtev za vodstvo, ki so namenjene učinkovitem nadzoru COBIT-ovih procesov. • So oblikovani tako, da se zagotovi razumno jamstvo, da bodo poslovni cilji doseženi ter neželeni dogodki preprečeni ali odkriti in popravljeni. • Kontrolni cilji povečujejo vrednosti ali zmanjšujejo tveganja. • Vsak COBIT-ov proces IT ima opis procesa in navedbo kontrolnih ciljev. Na splošno so to značilnosti dobro vodenega procesa. – Splošne procesne in aplikacijske kontrole • Nekatere kontrole se nanašajo na vse procese • Šest splošnih procesnih kontrol • Šest splošnih aplikacijskih kontrol 24 25. COBIT: Osnovanost na kontrolah Kontrolni model • Ko se nastavi sobnaKontrolni cilj temperatura (standard) za sistem ogrevanja (proces), bo sistem ves čas preverjal (primerjava) sobno 22oC temperaturo prostora (kontrolni podatek) ter opozoril (ukrepanje) sistem za ogrevanje, naj proizvaja več ali manj toplote. Kontrolni Proces podatek 25 26. COBIT: Osnovanost na kontrolah Kontrolni cilji procesov PO1 PO1.1 PO1.2 PO1.3 PO1.4 PO1.5 PO1.6 PO2 PO2.1 PO2.2 PO2.3 PO2.4 PO3 PO3.1 PO3.2 PO3.3 PO3.4 PO3.5 ... Peti kontrolni cilj procesa PO3 v PO10.1 domeni POPO10 PO10.1 PO10.2 PO10.3 ... 4 AI1 AI1.1 AI1.2 AI1.3 AI1.4 ... ME4 ME4.1 ME4.2 ME4.3 ME4.4 ME4.5 ME4.6 ME4.7 SplošnePC1PC2PC3PC4PC5PC6 kontrolne zahteve procesa 26 27. COBIT: Osnovanost na kontrolah Splošne kontrolne zahteve procesa • PC1 Cilji procesa – Za učinkovito izvajanje vsakega procesa IT opredelite in posredujte posebne, merljive, izvedljive, realne, k rezultatom usmerjene in pravočasne cilje procesa. Poskrbite, da so povezani s poslovnimi cilji ter da jih podpirajo ustrezne metrike. • PC2 Lastništvo oz. skrbništvo procesa – Določite lastnika vsakega procesa IT in jasno opredelite vloge in zadolžitve lastnika procesa. • PC3 Ponovljivost procesa – Zasnujte in vzpostavite vsak ključni proces IT tako, da je ponovljiv in da vedno daje pričakovane rezultate. • PC4 Vloge in zadolžitve – Opredelite ključne dejavnosti in končne rezultate procesa. • PC5 Politika, načrti in postopki – Opredelite in posredujte, kako so vse politike, načrti in postopki, ki poganjajo proces IT, dokumentirani, pregledani, vzdrževani, odobreni, shranjeni, sporočeni in kako se uporabljajo za usposabljanje.PC1PC2PC3PC4PC5PC6 • PC6 Izboljšanje zmogljivosti procesa – Določite sklop metrik, ki omogočajo vpogled v rezultate in delovanje procesa. 27 28. COBIT: Osnovanost na kontrolah Splošne aplikacijske kontrole• Kontrole, vključene v aplikacije poslovnih procesov, se imenujejo aplikacijske kontrole. Primeri vključujejo: – popolnost, – pravilnost, – veljavnost, – avtorizacijo, – ločevanje nalog.• Seznam aplikacijskih kontrolnih ciljev – AC1 Priprava in odobritev izvornih podatkov – AC2 Zbiranje in vnos izvornih podatkov – AC3 Preverjanje pravilnosti, popolnosti in verodostojnosti – AC4 Veljavnost in celovitost obdelave – AC5 Pregled in uskladitev rezultatov ter odprava napak – AC6 Overjanje in celovitost transakcije 28 29. COBIT: Osnovanost na kontrolah Splošne kontrole• Splošne kontrole so kontrole, vključene v procese in storitve IT. Primeri vključujejo: – razvoj sistemov, – upravljanje sprememb, – varovanje, – delovanje računalnikov. 29 30. COBIT: Vodenje na osnovi metrik• Podjetja morajo meriti, kakšno je njihovo stanje in katere izboljšave so potrebne.• COBIT obravnava vodenje na osnovi metrik z/s: – zrelostnimi modeli, ki omogočajo primerjalno analizo in prepoznavanje potrebnih izboljšav zmožnosti. – Za vsakega izmed 34 COBIT-ovih procesov je podan specifičen model zrelosti na osnovi splošne lestvice zrelosti procesov (vzet iz CMM) – cilji izvedbe in metrik za procese IT, ki kažejo, kako procesi uresničujejo poslovne cilje in cilje IT, ter se uporabljajo za merjenje delovanja notranjih procesov na podlagi principov uravnoteženih kazalnikov. – cilji aktivnosti (dejavnosti) za omogočanje uspešne izvedbe procesov. 30 31. COBIT: Vodenje na osnovi metrik Splošni zrelostni model• 0: Neobstoječe – Popolna odsotnost kakršnih koli prepoznavnih procesov. Podjetje se niti ne zaveda, da obstajajo procesi.• 1: Začetno/ Ad Hoc – Obstajajo dokazi, da se podjetje zaveda, da procesi obstajajo in da jih je treba obravnavati. Vendar pa ni standardiziranih procesov, temveč ad hoc pristopi, ki se uporabljajo za posamezne primere ali od primera do primera.• 2: Ponovljivo, vendar intuitivno – Podjetje je razvilo procese do stopnje, ko različni ljudje, ki opravljajo enako nalogo, uporabljajo podobne postopke. Obstaja visoka stopnja zanašanja na znanje posameznikov, zato so verjetne napake.• 3: Opredeljeno – Postopki so standardizirani in dokumentirani ter sporočeni prek usposabljanja. Postopke je treba obvezno upoštevati, vendar je malo verjetno, da bodo odstopanja ugotovljena.• 4 :Vodeno in merljivo – Vodstvo spremlja in meri skladnost s postopki ter ukrepa, kadar procesi ne delujejo uspešno. Procesi se stalno izboljšujejo in zagotavljajo dobro prakso. Avtomatizacija in orodja se uporabljajo omejeno ali razdrobljeno.• 5: Optimizirano – Procesi so izboljšani na raven dobre prakse na podlagi rezultatov nenehnega izboljševanja in primerjanja zrelostnih ravni z drugimi podjetji. IT se uporablja celovito za avtomatizacijo delovnega toka. 31 32. COBIT: Vodenje na osnovi metrikGrafična predstavitev zrelostnega modela 32 33. COBIT: Vodenje na osnovi metrikDimenzije zrelosti procesa • Ustrezno kontrolno okolje je doseženo, če so bili obravnavani vsi trije vidiki zrelosti • Kako? – Kako dobro se proces upravlja – Splošni zrelostni model – Primer: proces je definiran. • Kaj? – Kaj se dogaja v procesu – COBIT-ovi kontrolni cilji – Primer: poslovanje in IT je usklajeno • Koliko? – Koliko (delež, globina) so procesi v podjetju upravljani – Primer: pod-proces "usklajevanja" še ni vključen v upravljanje procesa 33 34. Tabela atributov zrelosti upravljanja informacijskih procesovOzaveščanje in Politike, načrt in postopki Orodja in Sposobnosti in strokovno Zadolžitev in Postavljanje ciljev insporočanje avtomatizacija znanje odgovornost merjenje1. Organizacija priznava Organizacija uporablja ad hoc Organizacija uporablja Sposobnosti, potrebne za proces, niso Cilji niso jasni, prav tako Cilji niso jasni, prav tako organizacijapotrebo po procesu. pristope k procesom in praksam. nekatera orodja; uporaba opredeljene. organizacija ne opravlja ne opravlja nobenih meritev. temelji na standardnih namiznih nobenih meritev.Občasno se obvešča o tej Procesi in politike niso opredeljeni. orodjih. Organizacija nima načrta za usposabljanje,temi. prav tako ne izvaja nobenega formalnega usposabljanja.2. Organizacija se zaveda Pojavljajo se podobni in skupni Organizacija uporablja skupne Organizacija je opredelila minimalne Posameznik prevzame Pojavlja se postavljanje ciljev, Izvajajo sepotrebe po ukrepanju. postopki, vendar so večinoma pristope k uporabi orodij, zahteve glede sposobnosti za kritična zadolžitve in je običajno nekatere finančne meritve, vendar so intuitivni zaradi strokovnega znanja vendar ti temeljijo na rešitvah, področja. odgovoren za proces, tudi če rezultati znani le višjemu vodstvu.Vodstvo zaposlene obvešča posameznikov. ki jih je razvilo ključno osebje. to ni formalno dogovorjeno. V Spremljanje je izolirano na posameznao splošnih temah. Usposabljanje je zagotovljeno kot odziv na organizaciji vlada zmeda področja in nedosledno. Nekateri vidiki procesa so ponovljivi Organizacija je morda kupila potrebe in ne na podlagi dogovorjenega glede zadolžitev. Kadar pride zaradi znanja posameznikov, prav standardna orodja, vendar jih načrta, pojavlja se neformalno do problemov, se običajno išče tako morda obstajajo dokumenti o verjetno ne uporablja pravilno usposabljanje na delovnem mestu. krivce. tem in neformalno razumevanje ali pa jih sploh ne uporablja. politike in postopkov.3. Organizacija razume Organizacija občasno uporablja Organizacija je opredelila načrt Zahteve glede sposobnosti so opredeljene Zadolžitev in odgovornost za Nekateri cilji in merila glede uspešnostipotrebo po ukrepanju dobre prakse. za uporabo in standardizacijo in dokumentirane za vsa področja. proces sta opredeljeni, prav so določeni, vendar niso sporočeni po orodij za avtomatizacijo tako so določeni lastniki organizaciji, prav tako obstaja jasnaSporočila vodstva so bolj Za vse ključne dejavnosti so procesa. Organizacija je razvila formalen načrt za procesa. Malo verjetno je, da povezava s poslovnimi cilji. Pojavljajo dokumentirani procesi, politike in usposabljanje, vendar formalno ima lastnik zadostna se procesi merjenja, vendar se neformalna in strukturirana. postopki. Orodja se uporabljajo za njihov usposabljanje še vedno poteka na podlagi pooblastila za opravljanje uporabljajo dosledno. Organizacija je osnovni namen, vendar morda posameznih pobud. zadolžitev. sprejela zamisel sistema uravnoteženih niso v skladu z dogovorjenim kazalnikov za IT ter občasno na načrtom in niso med seboj pobudo posameznikov izvaja analizo povezana. osnovnega vzroka.4. Organizacija razume vse Proces je trden in celovit, uporabljajo Orodja so vpeljana na podlagi Zahteve glede sposobnosti se redno Zadolžitev in odgovornost za Uspešnost in učinkovitost se merita,zahteve. se najboljše notranje prakse. standardiziranega načrta, posodabljajo za vsa področja, za vsa proces sta sprejeti ter se sporočata in sta povezana s poslovnimi nekatera so bila integrirana s kritična področja je zagotovljena zadostna izvajata na način, ki lastniku cilji ter strateškim načrtom za IT. NaOrganizacija oblikuje Vsi vidiki procesa so dokumentirani in drugimi zadevnimi orodji. strokovnost, spodbuja se certifikacija. procesa omogoči, da v celoti nekaterih področjih je vpeljan sistemtehnike sporočanja, ponovljivi. Vodstvo je odobrilo in izpolni svoje zadolžitve. uravnoteženih kazalnikov za IT, izjemeuporabljajo se standardna podpisalo politike. Standardi za Orodja se uporabljajo na Organizacija uporablja izdelane tehnike za Organizacija uporablja sistem ugotavlja vodstvo, analiza osnovnegakomunikacijska orodja. razvoj in vzdrževanje procesov in glavnih področjih za usposabljanje, ki jih izvaja v skladu z nagrajevanja, da motivira vzroka pa je standardizirana. Izvaja se postopkov so sprejeti in se avtomatizacijo upravljanja načrtom usposabljanja, spodbuja se delitev zaposlene k pozitivnemu stalno izboljševanje. uporabljajo. procesa in spremljanje kritičnih znanja. Pri tem sodelujejo strokovnjaki za ukrepanju. dejavnosti in kontrol. vsa notranja področja, prav tako se ocenjuje uspešnost načrta usposabljanja.5. Organizacija razume Uporabljajo se zunanje najboljše Po organizaciji se uporablja Organizacija formalno spodbuja stalno Lastniki procesov so Organizacija ima integriran sistem zazahteve na višji ravni in prakse in standardi. standardiziran sklop orodij. izboljševanje sposobnosti na podlagi jasno pooblaščeni za sprejemanje merjenje izvedbe, ki delovanje ITupošteva prihodnje možnosti. opredeljenih osebnih ciljev in ciljev odločitev in ukrepanje. povezuje s poslovnimi cilji prek splošne Orodja so v celoti integrirana z organizacije. Prevzemanje zadolžitev je uporabe sistema uravnoteženih Dokumentacija o procesih je drugimi sorodnimi orodji, da seV organizaciji poteka prilagojena avtomatiziranemu porazdeljeno konsistentno po kazalnikov za IT. Vodstvo ves čas omogoči celovita podpora Usposabljanje in izobraževanja podpirata vseh nivojih v organizaciji. ugotavlja izjeme v vsej organizaciji terdejavno obveščanje o raznih delovnemu toku. Procesi, politike in procesu. zunanje najboljše prakse in uporabotemah na podlagi postopki so standardizirani in izvaja analizo osnovnega vzroka. najsodobnejših konceptov in tehnik. Delitev Stalno izboljševanje je način življenja.najnovejših trendov, integrirani, da omogočajo celovito znanja je kultura v podjetju, uporabljajo seuporabljajo se zrele tehnike upravljanje in izboljševanje. Orodja se uporabljajo zasporočanja in integrirana podporo izboljšanja procesa in sistemi, ki temeljijo na znanju. Nasveti seorodja za komuniciranje. za avtomatizirano odkrivanje poiščejo pri zunanjih strokovnjakih in vodilnih v industriji. 34 izjem pri kontroli. 35. COBIT: Vodenje na osnovi metrik Merjenje delovanja• V COBIT-u so cilji in metrike Podjetje opredeljeni na treh ravneh: 1 – Cilji IT in metrike, ki opredelijo, * kaj podjetje pričakuje od IT in Poslovni cilji kako to meriti. 1..* – Procesni cilji in metrike, ki * opredelijo, kaj morajo ustvariti procesi IT za podporo ciljev IT in Cilji IT kako to meriti. 1 – Cilji aktivnosti in metrike, ki * opredelijo, kaj se mora zgoditi Procesni cilji znotraj procesa, da se doseže 1 zahtevana storilnost in kako to meriti. * Cilji aktivnosti 35 36. COBIT: Vodenje na osnovi metrikMerjenje delovanja Hierarhija ciljev Merila ciljev Kazalniki delovanja 36 37. COBIT: Vodenje na osnovi metrik Merjenje delovanjaUsmerjenost Domenaopredelitve COBIT-a ciljev(top-down) Kazalniki delovanjaUsmerjenost kazalnikov delovanja(bottom-up) 37 38. COBIT: Vodenje na osnovi metrikPredstavitev ciljev in metrik 38 39. COBITKAKO UPORABLJATI COBIT 39 40. Osnovno načelo COBIT-aVire IT upravljajo procesi IT z namenom doseganja ciljev IT, ki izpolnjujejo poslovne zahteve. 40 41. Sestavni deli COBIT-a• OKVIR COBIT obsega 34 procesov IT, ki opisujejo, kako nadzorovati, upravljati in meriti vsakega izmed njih.• Vsak proces se obravnava v štirih delih (~ 4×A4): – 1. del: • opis procesa prikazan v kaskadni obliki • prekrivanje procesa z informacijskimi kriteriji • sredstva IT in • ciljna področja upravljanja IT (s črko P za primarni pomen in črko S za sekundarni pomen). – 2. del vsebuje kontrolne cilje za proces – 3. del vsebuje smernice za upravljanje, ki vsebujejo: • vhode in izhode procesa, • matriko ZOPS, • cilje in • metrike. – 4. del vsebuje zrelostni model za proces 41 42. Povezanost COBIT-ovih sestavnih delov 42 43. Obveznosti lastnika (skrbnika) procesa • Vhod v proces je to, kar mora Vhod lastnik procesa pridobiti od drugih. • Kontrolni cilji procesa opisujejo, kaj mora storiti lastnik procesa. • Izhodi iz procesa so to, kar mora lastnik procesa ustvariti. • Cilji in metrike kažejo, kako je treba proces meriti. • Matrika ZOPS opredeljuje, za kaj Izhod je treba koga zadolžiti in na kakšen način. • Zrelostni model kaže, kaj je treba storiti za izboljšavo. 43 44. Navigacija po COBIT-ovem okvirju Vpliv specifičnega Domena procesa na specifičnega informacijske procesa kriterije Opis procesa v kaskadni obliki Sredstva IT potrebna za specifični procesVpliv specifičnegaprocesa na ciljna področja upravljanja IT 44 45. COBITPRIMER PROCESA DS2 45 46. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke (DS2-Manage third-party services) PartnerjiDobavitelji Storitve, ki jih podjetju zagotavljajo drugi, morajo izpolnjevati poslovne zahteve Potrebujemo uspešen proces upravljanja s takšnimi storitvami Prodajalci 46 47. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke Opis procesa• Potreba po zagotovitvi, da storitve, ki jih zagotavljajo tretje strani (dobavitelji, prodajalci in partnerji), izpolnjujejo poslovne zahteve, zahteva uspešen proces za upravljanje storitve tretje stranke.• Ta proces se doseže z jasno opredelitvijo vlog, zadolžitev in pričakovanj v sporazumih s tretjo stranko ter pregled in spremljanje takšnih sporazumov glede uspešnosti in skladnosti.• Uspešno upravljanje storitev tretje stranke zmanjšuje poslovna tveganja, povezana z dobavitelji, ki ne izpolnjujejo svojih nalog. 47 48. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke Opis procesa Povezava "DS2: Upravljajte storitve tretje stranke" s/z: • informacijskimi kriteriji • IT viri • ključnimi področji vodenja informatike 48 49. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke Opis procesa v kaskadni oblikiNadzor nad procesom IT Ime procesaUpravljajte storitve tretje stranke ki izpolnjuje poslovno zahtevo za IT glede zagotavljanja zadovoljivih storitev tretje stranke, pri čemer morajo biti Najpomembnejši IT cilji pregledne glede koristi, stroškov in tveganj z usmerjanjem na vzpostavitev odnosov in dvostranskih odgovornosti s kvalificiranimi ponudniki storitev tretje stranke ter spremljanje izvajanja storitev, da se potrdi in zagotovi upoštevanje sporazumov, kar se doseže – s prepoznavanjem in kategorizacijo storitev dobavitelja, – s prepoznavanjem in zmanjševanjem tveganja dobavitelja, – s spremljanjem in merjenjem uspešnosti dela dobavitelja ter se meri • s številom pritožb uporabnikov glede pogodbenega izvajanja storitev, • z odstotkom glavnih dobaviteljev, ki izpolnjujejo jasno opredeljene zahteve in ravni storitev, • z odstotkom glavnih dobaviteljev, ki se spremljajo. 49 50. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke Kontrolni cilji Zagotavljajo nabor visoko-nivojskih zahtev, ki so namenjene učinkovitem nadzoru COBIT-ovih procesov.So oblikovani tako, da se zagotovi razumno jamstvo, da bodo poslovni cilji doseženi ter neželeni dogodki preprečeni ali odkriti in popravljeni. 50 51. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke Smernice za upravljanje Vhodi Matrika ZOPS določa, kdo je: •Zadolžen (tisti ki izvedejo aktivnosti, lahko več oseb)Upravljajte storitve tretje stranke •Odgovoren (za kakovost, rezultate, samo ena oseba) •Posvetovan (vključen z informacijami) Izhodi •Seznanjen (informiran) 51 52. DS2: Upravljajte storitve tretje strankeSmernice za upravljanje Upravljajte storitve tretje stranke Kaj so cilji in metrike na nivojih IT, procesa in aktivnosti 53. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke Zrelostni modelUpravljanje procesa Upravljajte storitve tretje stranke, ki izpolnjuje poslovno zahtevo za IT glede zagotavljanja zadovoljivih storitev tretje stranke, pričemer morajo biti storitve pregledne glede koristi, stroškov in tveganj, je:0 Neobstoječe, kadarZadolžitve in odgovornosti niso opredeljene. Organizacija nima formalnih politik in postopkov za sklepanje pogodb s tretjimi strankami. Storitve tretje stranke sene odobravajo, niti jih vodstvo ne pregleduje. Organizacija nima nobenih dejavnosti za merjenje, prav tako ne zahteva poročanja tretjih strank. Zaradi odsotnostipogodbenih obveznosti o poročanju se višje vodstvo ne zaveda kakovosti opravljenih storitev.1 Začetno/ Ad Hoc, kadarVodstvo se zaveda potrebe po dokumentiranih politikah in postopkih za upravljanje tretje stranke, vključno s podpisanimi pogodbami. Organizacija nimanobenih standardnih pogodbenih pogojev za ponudnike storitev. Merjenje dobavljenih storitev je neformalno in reaktivno. Prakse so odvisne od izkušenj (npr. nazahtevo) posameznika in dobavitelja.2 Ponovljivo, vendar intuitivno, kadarProces za nadzor ponudnikov storitev tretje stranke, zadevnega tveganja in izvajanja storitev je neformalen. Uporablja se podpisana standardna predlogapogodbe s standardnimi pogoji prodaje (tj. opis storitev, ki bodo zagotovljene). Na voljo so poročila o dobavljenih storitvah, vendar ne podpirajo poslovnih ciljev.3 Opredeljeno, kadarOrganizacija ima dobro dokumentirane postopke za upravljanje storitev tretje stranke z jasnimi procesi za preverjanje in pogajanje s ponudniki. Kadarorganizacija sklene sporazum o izvajanju storitev, je razmerje s tretjo stranko povsem pogodbeno. Narava storitev, ki se bodo izvajale, je natančno določena vpogodbi in vključuje pravne, produkcijske in kontrolne zahteve. Določena je zadolžitev za nadzor storitev tretje stranke. Pogodbeni pogoji temeljijo nastandardnih predlogah. Poslovno tveganje, povezano s storitvami tretje stranke, je ocenjeno in o njem se poroča.4 Vodeno in merljivo, kadarOrganizacija je določila formalna in standardizirana merila za pogoje izvedbe, vključno z obsegom dela, storitvami/rezultati dela, predpostavkami, roki dobave,stroški, dogovori glede plačevanja in zadolžitvami. Zadolžitve za upravljanje pogodbe in sodelovanje s prodajalcem so dodeljene. Kvalifikacije, tveganja in deloponudnika storitve se redno preverjajo. Zahteve glede storitev so opredeljene in povezane s poslovnimi cilji. Organizacija ima proces za pregledovanje izvedbestoritev glede na pogodbene pogoje, s čimer zagotovi prispevke za ocenjevanje sedanjih in prihodnjih storitev tretje stranke. V procesu nabave seuporabljajo transferne cene. Vse sodelujoče stranke poznajo pričakovanja v zvezi s storitvami, stroški in ključnimi točkami. Organizacija ima dogovorjene cilje inmetrike za nadzor ponudnikov storitev.5 Optimizirano, kadarOrganizacija redno po vnaprej določenem razporedu pregleduje pogodbe, podpisane s tretjimi strankami. Zadolžitev za upravljanje dobaviteljev in kakovostiopravljenih storitev je dodeljena. Organizacija spremlja dokazila o pogodbeni skladnosti s produkcijskimi, pravnimi in kontrolnimi določbami ter izvaja popravneukrepe. Tretja stranka je podvržena rednim neodvisnim pregledom, odziv na njeno delovanje je zagotovljen in se uporablja za izboljšanje izvajanja storitev.Meritve se spreminjajo kot odziv na spreminjajoče se pogoje poslovanja. Merila podpirajo zgodnje odkrivanje morebitnih težav s storitvami tretje stranke. Izčrpnoin opredeljeno poročanje o doseganju ravni storitev je povezano s plačilom tretji stranki. Vodstvo prilagaja proces pridobivanja in spremljanja storitev tretjestranke na podlagi meril. 54. COBITPOENOSTAVLJENAINTERPRETACIJA PROCESNIHPODROČIJ 54 55. Procesi domene "Načrtujte in organizirajte"• PO1 Opredelite strateški načrt za IT• PO2 Opredelite informacijsko arhitekturo• PO3 Določite tehnološko usmeritev• PO4 Opredelite procese, organizacijo in razmerja IT• PO5 Upravljajte investicije v IT• PO6 Sporočajte cilje in usmeritev vodstva• PO7 Upravljajte človeške vire v sektorju IT• PO8 Upravljajte kakovost• PO9 Ocenjujte in obvladujte tveganja IT• PO10 Upravljajte projekte 55 56. PO1: Opredelite strateški načrt za IT• Upravljanje virov IT skladno s poslovno strategijo. – Poslovni cilji IT cilji strategija IT• Trenutne zmogljivost IT investicije v IT želene zmogljivosti IT• Maksimizacija uspešnosti IT s kar se da učinkovitim delovanjem IT 56 57. PO2: Opredelite informacijsko arhitekturo• Opredelitev informacijskega vidika podjetja – Strukturirani podatkovni viri – Nestrukturirani podatkovni viri• Kakovost informacij kakovost odločanja uspešnost poslovanja• Organizacija hranjenih informacij – ponovna uporaba informacij (poveča se učinkovitost) – boljša normalizacija informacij (izboljša se celovitost informacij) 57 58. PO3: Določite tehnološko usmeritev• Kaj pričakuje poslovanje kaj lahko tehnologija ponudi• Poslovne zahteve informacijske rešitve in storitve tehnološke usmeritve• Ustrezne tehnološke usmeritve – izboljšanje poslovanja (uspešnost) – optimizacija poslovanja (učinkovitost)• Nenehno spremljanje trendov in standardov na področju IT 58 59. PO4: Opredelite procese, organizacijo in razmerja IT• Opredelitev procesov, ki se Ime procesa Odvisni procesi Zrelostni nivo izvajajo v IT Odgovoren Skladnost – Procesi, ki pomagajo izvrševati strategijo podjetja 1. Pomoč uporabnikom AB 3 ISO 3,8, – Podporni procesi v IT 7 2. Zagotavljanje CD 3 ISO 4,6, neprekinjenega delovanja HW 8• Opredelitev organizacije IT – Odbor za opredelitev strategije IT – Nadzorna skupina sektorja IT – Organizacijska struktura IT• Vloge, zadolžitve zaposlenih v IT – ZOPS • Zadolžen • Odgovoren • Posvetovan • Seznanjen 59 60. PO5: Upravljajte investicije v IT• Proračun za IT upravljanje Potrebe po IT investicij v IT investicijah (IT virih) – maksimizacija ustvarjanja vrednosti – izboljšanje stroškovne učinkovitosti IT• Upravljanje investicij – Stroški investicij – Koristi (donosnost) investicij Stroški Koristi – Tveganja investicij – Prioritete investicij Opredelitev smiselnosti in prioritet naložb 60 61. PO6: Sporočajte cilje in usmeritve vodstva• Vodstvo sporoča poslanstvo, cilje, Kontrolni aktualne predpise, ... Strateška okvir usklajenost IT s poslovanjem• Tveganja poslovanja Vodstvo tveganja IT IT oddelek 61 62. PO7: Upravljajte človeške vire v sektorju IT• Osebje spada med najpomembnejše (najdražje) IT vire• Upravljanje zaposlenih – Zaposlovanje – Ugotavljanje sposobnosti in usposabljanje – Motivacijski mehanizmi – Vrednotenje dela – Odvisnosti od posameznikov – Spremembe in preklic zaposlitve• Upravljanje zaposlenih – učinkovitost in uspešnost 62 63. PO8: Upravljajte kakovost• Cilj: zagotavljanje stalnega in merljivega izboljševanja kakovosti opravljenih storitev IT• Osredotočenost na stranke opredelitev kakovosti merljivi kazalniki kakovosti• Opredelitev standardov kakovosti 63 64. PO9: Ocenjujte in obvladujte tveganja IT• Opredelitev procesa, ki nenehno identificira, spremlja, ocenjuje in minimizira tveganja IT.• Tveganje vzroki za tveganje Tveganja• Analiza tveganja – Opis – Verjetnost – Vpliv – Rešitev Poslovni cilji Izguba 64 65. PO10: Upravljajte projekte• Kako se bodo upravljali projektu IT (projektni pristop) – Na primer: Prince2• Orkestracija projektov IT – Odvisnosti med projekti – Vrstni red izvajanja projektov – Prioritete projektov• Zagotavljanje rezultatov projektov v okviru dogovorjenih rokov, stroškov in kakovosti 65 66. Procesi domene "Nabavite in vpeljite"• AI1 Določite avtomatizirane rešitve• AI2 Nabavite in vzdržujte aplikacijske programe• AI3 Nabavite in vzdržujte tehnološko infrastrukturo• AI4 Omogočite delovanje in uporabo• AI5 Zagotovite vire IT• AI6 Upravljajte spremembe• AI7 Namestite in potrdite rešitve in spremembe 66 67. AI1: Določite avtomatizirane rešitve• Funkcionalne in kontrolne zahteve podjetja – programske rešitve, storitve – nabava obstoječih rešitev ali razvoj lastnih rešitev• Študije izvedljivosti ustrezne rešitve ali storitve – Uspešno zagotavljanje informacij – Učinkovito pridobivanje informacij 67 68. AI2: Nabavite in vzdržujte aplikacijske programe• Proces nabave programske opreme – Zahteve (F,N) – Nabava – Konfiguriranje – Namestitev• Proces razvoja programske opreme – Zahteve (F,N) – Načrtovanje – Razvoj – Namestitev• Proces vzdrževanja programske opreme – Upravljanje sprememb – Nadgradnje 68 69. AI3: Nabavite in vzdržujte tehnološko infrastrukturo• Opredeljeni procesi – Nabavo infrastrukture – Vpeljavo infrastrukture – Vzdrževanje infrastrukture – Testiranje zmogljivosti infrastrukture• Kakovostna nabava in vzdrževanje tehnološke infrastrukture nemoteno in zanesljivo delovanje aplikacij 69 70. AI4: Omogočite delovanje in uporabo• Aplikacijske rešitve in storitve (ki temeljijo na ustrezni tehnološki infrastrukturi) morajo biti uporabljane.• Enostavne za uporabo – znanje o novih sistemih mora biti razpoložljivo (dokumentacija, priročniki, forumi, ...) – usposabljanje 70 71. AI5: Zagotovite vire IT• Procesi zagotavljanja virov IT – Postopki nabave – Izbira dobaviteljev – Sklenitev in upravljanje pogodb, SLA• Zahteva po IT virih Procesi zagotavljanja IT virov – Pravočasna dostava zahtevanih virov – Učinkovita dostava zahtevanih virov 71 72. AI6: Upravljajte spremembe• Sodobno poslovanje prilagajanje, posodabljanje (proaktivna informatika) Stabilnost Prilagodljivost spremembe poslovanja poslovanja – Povečanje uspešnosti in učinkovitosti – Zagotavljanje stabilnosti• Upravljanje sprememb – Zahteva po spremembi – Ocena spremembe in njenega vpliva – Odobritev – Izvedba – Analiza rezultatov spremembe 72 73. AI7: Namestite in potrdite rešitve in spremembe• "Namestite in potrdite rešitve in Razvoj ali spremembe" vključuje naslednje nabava ali (pod)procese sprememba – Usposabljanje – Postopki testiranja in testna okolja – Postopki vpeljave – Postopki migracije podatkov Testiranje – Sprejemni test – Analiza vpeljanega sistema Produkcijsko okolje 73 74. Procesi domene "Izvajajte in podpirajte"• DS1 Opredelite in upravljajte ravni storitve• DS2 Upravljajte storitve tretje stranke• DS3 Upravljajte delovanje in zmogljivost• DS4 Zagotovite neprekinjenost storitev• DS5 Zagotovite varnost sistemov• DS6 Ugotovite in porazdelite stroške• DS7 Izobrazite in usposobite uporabnike• DS8 Upravljajte službo za pomoč uporabnikom in obvladujte incidente• DS9 Upravljajte konfiguracijo• DS10 Upravljajte probleme• DS11 Upravljajte podatke• DS12 Upravljajte fizično okolje• DS13 Upravljajte delovanje 74 75. DS1: Opredelite in upravljajte ravni storitve• Opredelitev kataloga storitev• Sporazumi o ravni storitev (angl. service level agreement – SLA) – Uvod v SLA – Opis storitve SLA – Odgovornosti strank Stranka 1 – Obseg SLA – Dosegljivost storitve – Zanesljivost storitve – Zmogljivosti storitve IT oddelek – Varnost – Finančni vidik, ...• Izvajanje storitev z optimalno uporabo virov• Spremljanje in poročanje o izvajanju storitev SLA Stranka 2 75 76. DS2: Upravljajte storitve tretje stranke• Določitev in upravljanje odnosov s poslovnimi partnerji – Dobavitelji, prodajalci, partnerji, ...• SLA med IT oddelkom in partnerji SLA Poslovni ki nudijo storitve. partner 1 IT oddelek• Obvladovanje tveganj partnerja – Izpad storitve partnerja težave pri delu IT težave pri naših storitvah• Spremljanje in poročanje o izvajanju storitev partnerja. – Stroški, koristi, tveganja SLA Poslovni partner 2 76 77. DS3: Upravljajte delovanje in zmogljivost• Katalog storitev – Katere vire potrebujemo za posamezne storitve? – Koliko strankam lahko zagotovimo določeno storitev? SLA Stranka 1• IT oddelek nudi storitve stranke povprašujejo in zahtevajo storitve IT oddelek mora zagotavljati vire za razpoložljivost storitev. – Razpoložljivost je opredeljena v SLA• Upravljanje delovanja in zmogljivosti – Analiza trenutnega stanja in SLA Stranka 2 zmogljivosti IT virov – Napovedi prihodnjih potreb 77 78. DS4: Zagotovite neprekinjenost storitev• Sodobno poslovanje je lahko zelo odvisno od IT storitev. – Razpoložljivost Razpoložljivost• Upravljanje neprekinjenega storitve izvajanja storitev pomaga zagotavljati razpoložljivost in hitro obnovo storitev v primeru izpada. Aktivnosti, ki jih obravnava, so: – analiza in upravljanje tveganja Stranka 1 – upravljanje in testiranje načrta postopkov ob izpadih Razpoložljivost• Fokusiranje na storitve, ki lahko v storitve primeru izpada pomenijo katastrofo za uporabnikov posel. Stranka od naše stranke 78 79. DS5: Zagotovite varnost sistemov• Varnost =~ zaupnost, celovitost razpoložljivost• Potrebno je zagotoviti varnost IT virov (ljudi, aplikacij, informacij, infrastrukture) – Zaupnost informacij – Celovitost informacij• Identifikacija in razumevanje varnostnih zadev, ranljivosti in groženj.• Upravljanje avtentikacije in avtorizacije.• Testiranje varovanja, upravljanje incidentov. 79 80. DS6: Ugotovite in porazdelite stroške• Opredelitev stroškov IT virov (ljudi, aplikacij, informacij, infrastrukture) stroški posameznih IT storitev zaračunavanje IT storitev• Opredelitev modela zaračunavanja stroškov – Pavšalno zaračunavanje, zaračunavanje po uporabi, ... 80 81. DS7: Izobrazite in usposobite uporabnike• Uspešnost programa usposabljanja povečanje uspešnosti in učinkovitosti uporabe IT storitev• Identifikacija in analiza potreb po izobraževanju• Priprava programa izobraževanja• Organizacija in izvajanje posameznih usposabljanj• Preizkusi in vrednotenje znanja 81 82. DS8: Upravljajte službo za pomoč uporabnikom in obvladujte incidente• Pravočasen in učinkovit odziv na uporabnike IT storitev opredelitev "Help desk-a".• Služba za pomoč uporabnikom – Organizacija – Beleženje poizvedb strank – Postopki reševanja incidentov• Incident predstavlja nenačrtovano prekinitev storitve ali zmanjšanje nivoja njene kakovosti. 82 83. DS9: Upravljajte konfiguracijo• Specifična različica IT rešitve, ki se ponuja specifični stranki, temelji na unikatni zasnovi elementov konfiguracije (strojna oprema, programska oprema, informacije)• Poznati je potrebno konfiguracijo vsake različine vsake IT rešitve.• Upravljanje konfiguracije – Repozitorij – Elementi konfiguracije – Osnovne verzije – Revizije 83 84. DS10: Upravljajte probleme• Problem predstavlja nepoznan vzrok za eno ali več prekinitev storitev (incidentov).• Prepoznavanje in razvrščanje problemov – Kategorija – Vpliv – Nujnost – Prednost• Identifikacija vzrokov za težave• Sledenje problemov in reševanje problemov. 84 85. DS11: Upravljajte podatke• Potrebno je zagotavljati zanesljive in celovite informacije.• Upravljanje podatkov skladno s poslovnimi zahtevami – Opredelitev hranjenja, varnostnih kopiranj in odstranjevanja podatkov – Postopki uničenja podatkov – Postopki arhiviranja in restavriranja podatkov – Varnostni vidik upravljanja s podatki 85 86. DS12: Upravljajte fizično okolje• Učinkovito upravljanje fizičnega okolja zmanjšanje fizičnih prekinitev povečanje razpoložljivosti IT virov• Opredelitev in izbira prostorov za opremo IT.• Ukrepi za fizično varnost (kraja, požar, voda, vibracije, ...).• Odobritev in omejevanje fizičnega dostopa do IT virov.• Upravljanje zmogljivosti električne in komunikacijske infrastrukture. 86 87. DS13: Upravljajte delovanje• Upravljanje delovanja IT infrastrukture popolna in pravilna obdelava podatkov.• Opredelitev postopkov za delovanje IT.• Razporejanje nalog v najbolj učinkovito zaporedje.• Spremljanje delovanja IT infrastrukture in aplikacij.• Preventivna vzdrževanja. 87 88. Procesi domene "Spremljajte in vrednotite"• ME1 Spremljajte in vrednotite delovanje IT• ME2 Spremljajte in vrednotite notranje kontrole• ME3 Zagotovite skladnost z zunanjimi zahtevami• ME4 Zagotovite upravljanje IT 88 89. ME1: Spremljajte in vrednotite delovanje IT• Uspešno in učinkovito delovanje IT spremljanje delovanja IT – Opredelitev kazalnikov delovanja – Procesi nadzorovanja, poročanja in ukrepanja• Nenehno izboljševanje delovanja 89 90. ME2: Spremljajte in vrednotite notranje kontrole• Uspešno in učinkovito delovanje IT notranje kontrole (presoje) procesov v IT – Samokontrole – Kontrole tretje strani Skladnost izvajanja s• Notranje kontrole kontrolami (z opisi) skladnost z opisi procesov, predpisi, zakonodajo 90 91. ME3: Zagotovite skladnost z zunanjimi zahtevami• Prepoznavanje – vseh veljavnih zakonov, predpisov in pogodb – ustreznih ravni skladnosti IT• Optimizacija procesov IT za zmanjšanje tveganja Skladnost izvajanja z neskladnosti. zakoni, predpisi, pogodbenimi zahtevami 91 92. ME4: Zagotovite upravljanje IT• Zagotovitev upravljanja IT uspešnost in učinkovitost IT• Poročanje upravljanju podjetja o upravljanju IT – IT strategija – Tveganja, zmogljivosti• Opredelitev okvirja upravljanja IT Podjetje IT 92 93. Uporabljena literatura• COBIT Online. Available at: http://www.isaca.org/Template.cfm?Section=COBIT_Online&Template=/C ontentManagement/ContentDisplay.cfm&ContentID=15633 [Accessed March 15, 2010].• Publishing, V.H., 2007. IT Governance based on Cobit 4.1 - A Management Guide 3. ed., Van Haren Publishing.• Hardy, G., 2006. Using IT governance and COBIT to deliver value with IT and respond to legal, regulatory and compliance challenges. Information Security Technical Report, 11(1), 55-61. 93 Recommended


Inforegio-Newsroom - Komisija predstavila rezultate pobude za podporo regijam v industrijski tranziciji08/05/2019 Komisija je danes predstavila prve rezultate pobude, ki jo je začela izvajati pred enim letom. Namenjena je podpori desetim regijam EU in dvema državama članicama v industrijski tranziciji. Te regije in državi članici EU so se prijavile, da bi dobile podporo in strokovno znanje Komisije za doseganje...57F Panorama 68: Severozahodna Romunija gre v pravo smer04/04/2019 Slovenski BioApp pomaga zmanjševati onesnaževanje s plastiko za enkratno uporabo58B 12/03/2019 Platforma BioApp, ki jo financira ESRR, je postala osrednja točka raziskovalnih idej o razvoju pametnih materialov iz biomase v čezmejni regiji Slovenije in Italije. EU vsako leto proizvede več kot 25 ton plastičnih odpadkov. V odgovor so slovenski in italijanski znanstveniki združili moči za razvoj... Financiranje boljše protipoplavne zaščite v Kostanjevici, Slovenija26/02/20195CF Cilj projekta „Donavska poplavna ravnica“, ki ga financira ESRR, je obnoviti naravne poplavne površine na šestih območjih ob Donavi, da bi zmanjšali poplavno ogroženost za lokalne prebivalce. To se med drugim izvaja tudi v Kostanjevici na Krki v Sloveniji. Prebivalci... Nacionalni radiotelevizijski kanal za pojasnjevanje makroregionalnih strategij v Sloveniji!29/01/2019 Panorama 67: Podpora kohezijske politike za gorske regije, otoke in redko poseljena območja29/01/2019 Obujanje prazgodovinskih časov na Hrvaškem in v Sloveniji 59124/01/2019 Slovenska prehrambena blagovna znamka, predstavljena v New York Timesu18/12/201857D Skupna blagovna znamka „Dobrote Dolenjske“ združuje več kot 200 izdelkov lokalnega izvora in izdelkov domače obrti iz dolenjske regije v Sloveniji. Njen uspeh se bo še povečal zahvaljujoč sredstvom iz ESRR. Upravičenec sredstev ESRR, Zavod za trajnostni razvoj Temeniške in... - - 1 - 2 - 3 - 4 - 5 - 6 - 7 - 8 - 588


Erjavi OFF Nad množice, ki protestirajo ob 10. obletnici tunizijske revolucije, s katero se je začela arabska pomlad, je vlada poslala vojsko. Včasih tudi nasilni izgredi, ki potekajo od četrtka, so posledica gospodarskega zloma in razočaranja nad revolucijo. Leta 2011 so namreč Tunizijci odstavili nekdanjega diktatorja Ben Alija, obljubljene gospodarske reforme pa zaostajajo. Protestniki nimajo voditelja ali podpore večjih strank, zahtevajo pa boljše delovne pogoje in cenejšo hrano. Policija je proti njim izstrelila solzivec in uporabila nasilne ukrepe, samo v nedeljo pa so aretirali 630 ljudi. Če si želite v prihodnje ogledati Tajsko, vam predlagamo, da več gledate in manj govorite, sploh če pogovor nanese na tamkajšnjo monarhijo. V Bangkoku je kazensko sodišče obtoženki prisodilo rekordno, 43 let dolgo zaporno kazen zaradi večkratnega žaljenja kralja Vajiralongkorna in s tem celotne monarhije. V konkretnem primeru je to pomenilo zgolj všeček na socialnem omrežju in deljenje sporne vsebine. Zakon predvideva od 3 do 15 let zaporne kazni in se ga je v preteklosti uporabljalo tudi pri obračunavanju z opozicijo. Ob ustoličenju leta 2016 je kralj izrazil željo, da se ga ne bi uporabljalo. Zaradi napetosti, ki vladajo v državi po lanskih protestih proti vladi in monarhiji, pa je uporaba očitno spet dovoljena. Pa čeprav je prav raba tovrstnih zakonov, ki omejujejo svobodo govora, podžgala zahteve protestnikov po dodatni demokratizaciji uradno ustavne monarhije. Izraelski minister za izobraževanje Joav Galant je vsem skupinam, ki to državo označujejo za apartheidovsko, prepovedal nastope in celo vstop v izobraževalne ustanove. Poteza sledi odločitvi nevladne organizacije za pravice Palestincev B’Tselem, slovensko “V podobi boga”, da Izrael označi za apartheidovsko državo. Vzrok za odločitev je bil verjetno spletni nastop njenega direktorja Hadžija El-ijada, ki je bil napovedan v neki hebrejski srednji šoli. Država je podobno ukrepala leta 2018, ko je vstop v šole prepovedala organizacijam, ki so kritične do izraelske vojske. Tarča tega pa je bila organizacija “Prekinimo tišino”, ki zbira pričevanja izraelskih vojakov o kršitvah človekovih pravic na okupiranih območjih.Turška policija je aretirala 210 vojakov, ki naj bi pod vodstvom muslimanskega pridigarja Fetullaha Gülena leta 2016 poskušali izvesti državni udar. Osumljenci so bili aretirani tudi na severnem Cipru, kjer je razporejena turška vojska. Od poskusa državnega udara je bilo v sodnem postopku okoli 80 tisoč ljudi, približno 150 tisoč javnih uslužbencev in vojaškega osebja pa je bilo odpuščenih ali suspendiranih. Ankara obtožuje Güllena, da stoji v ozadju dolgotrajne kampanje za rušenje države s prodorom v turške institucije, zlasti vojsko, policijo in sodstvo. Madžarska bo prva država članica Evropske unije, ki bo gostila kitajsko univerzo na lastnih tleh. Za postavitev novega kampusa v Budimpešti je madžarska vlada šanghajski univerzi Fudan namenila dobra dva milijona evrov. Ta univerza velja za eno najbolj prestižnih na Kitajskem in bi bila lahko za akademski kader veliko bolj privlačna kot domače madžarske univerze. Na tej univerzi boste lahko študirali medicino, ekonomijo, tehnične znanosti ter mednarodne odnose, ki bodo veljavni tako na območju Evropske unije kot tudi na Kitajskem. Vabljeni na vpis oktobra 2024. Vladi italijanskega premierja Giuseppeja Conteja so poslanci spodnjega doma parlamenta izglasovali zaupnico. Politična kriza se je okrepila z odstopom stranke Italia Viva nekdanjega premierja Mattea Renzija zaradi nestrinjanja glede vladnega gospodarskega odziva na pandemijo. Odhod stranke Italia Viva je Conteju odnesel absolutno večino v obeh domovih, glasovanje zgornjega doma pa bo določilo, ali lahko njegova krhka koalicija ostane na oblasti. Italija je ena izmed evropskih držav, ki jih je pandemija najbolj prizadela, in ena od glavnih upravičenk do evropskega sklada za oživitev gospodarstva. Renzi je vlado kritiziral zaradi ravnanja z evropskim mehanizmom za stabilnost in jo obtožil, da je, namesto da bi naslovila strukturne reforme, poskušala pridobiti glasove. Če Conte v senatu ne bo dobil večine, naj bi odstopil in bi lahko prišlo do predčasnih volitev. Javnost izraža večjo podporo desni koaliciji, vključno s stranko Liga, ki ostro nasprotuje priseljevanju in globlji evropski integraciji. Pogumni branitelj slovenske demokracije in pravic upokojencev Karl Erjavec je danes taktično odstopil od kandidature za mandatarja. Levjesrčni veljak slovenske politike je po globokem premišljevanju lok, slabih 42 podpisov in mandatarsko kandidaturo vrgel v koruzo. Povod naj bi bile hude epidemiološke razmere v državnem zboru, kjer divja hudobni protidemokratični koronavirus, ki ga je tja v petek prinesla Sova. S tem je že drugič padel poskus odstranitve vlade Janeza Janše. Voditelji Koalicije ustavnega loka že napovedujejo novega mandatarja ali mandatarko, ki bo zares zbral ali zbrala vseh 46 glasov. Kdo točno to bo, se še ne ve, ve se samo, da bo imel potrebne glasove. Naj dodamo še opozorilo, da skoki v prazen bazen škodujejo zdravju in političnim karieram. Kahl osebno. OFF so pripravili vajenci Selma, Srđan in Dominik, okrog njih je skakal Virant.


Rentalcars.com je trgovsko ime za podjetje TravelJigsaw Limited, ki je družba z omejeno odgovornostjo, registrirana v Angliji in Walesu (številka: 05179829) s poslovni naslovom 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. VAT številka: GB 855349007. ID: 28EB7


source: CulturaX

text: Spoštovani starši, veseli nas, da bo vaš otrok v naslednjem šolskem letu pričel obiskovati naš vrtec. Z vstopom v vrtec bo tako tudi on začel svojo novo pot. Želimo, da bi bil začetek tako zanj kot tudi za vas čim bolj prijeten. Vljudno vas vabimo na prvi skupni... Tudi letos se v vrtcu pridružujemo dobrodelni akciji, ki jo organizira slovenska Karitas, s katero pomagamo družinam v stiski. Otroke in starše prosimo, da poklonijo nov, velik, črtan zvezek ali tempera barvice za osnovnošolce, ki tudi v Sloveniji potrebujejo pomoč.... V okviru projekta Pasavček, prometne varnosti in spoznavanja poklicev sta nas v vrtcu obiskala policista. Otroci so bili najbolj navdušeni nad... V okviru programa Mali sonček smo se vozili s kolesi. Poudarek smo namenili varni vožnji in primerni opremi, oboje pa preizkusili v praksi. Šlo nam... Ob zaključku bralne značke smo obiskali Knjižnico dr. Toneta Pretnarja Tržič in spoznali poklic knjižničarja. Knjižničarka nam je predstavila... Nekaj utrinkov s predstave z naslovom Bobek in barčica, ki so jo pripravile strokovne delavke vrtca. Bravo! Pripravila: Erika Gasar


"Čeprav bi morala biti javna šola prostor, v katerem ni nihče izključen ali privilegiran zaradi katere koli osebne okoliščine, vključujoč spolno usmerjenost, pa avtor z analizo že opravljenih empiričnih raziskav pokaže, da so pouk in druge učne dejavnosti pogosto heteronormativne in da je neheteroseksualnost deležna obravnave le sporadično in nesistemsko," je zapisano v sinopsisu lani nagrajene naloge. 28-letni Zobec, ki je na Filozofski fakulteti v Ljubljani študiral pedagogiko in sociologijo kulture, končuje pa še vzporedni študij primerjalne književnosti in literarne teorije, je avtor številnih strokovnih člankov o neheteroseksualnosti, trenutno pa opravlja delo neplačanega pripravnika na eni izmed ljubljanskih srednjih šol. Vlada je namreč plačana pripravništva v izobraževanju - ukinila, tako da Prešernov nagrajenec in naš tokratni sogovornik Uspešne Slovenije ironično - prejema socialno pomoč. V diplomski nalogi pokažete, da so pouk in druge učne dejavnosti v slovenskih javnih šolah pogosto heteronormativne, čeprav bi morala biti šola prostor, v katerem ni izključen nihče. Kje se ta izključenost najbolj vidi, da se vam je zdela ta problematika tako pereča, da ste si to izbrali za temo vaše naloge? Spodbuda za izbiro tematike je bila razprava ob predlogu Družinskega zakonika, ko je Primčeva iniciativa trdila, da poteka v javnih šolah nedopustna prevzgoja, da se širi radikalna homoseksualna ideologija, problematizirane so bile določene teme in izvajalci delavnic o človekovih pravicah ipd. Pri tem se je iniciativa pogosto sklicevala na pravico staršev, zapisano v 2. členu Prvega protokola h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da svojim otrokom zagotovijo vzgojo, ki je skladna z njihovim verskim ali filozofskim prepričanjem. Ker jasnega in odločnega odmeva stroke, vsaj v osrednjih medijih, večinoma ni bilo, sem se odločil, da poskusim na očitke iniciative – ob mentorstvu Mojce Kovač Šebart in Romana Kuharja – odgovoriti in ugotoviti, ali gre pri tovrstnem sklicevanju za nerazumevanje človekovih pravic, homofobno instrumentalizacijo človekovih pravic ali morda kaj tretjega. Kaj konkretno je pokazala analiza vaše raziskave? Kakšno je stanje neheteroseksualnosti v javnih šolah? V nalogi sem odgovore na omenjene očitke skušal poiskati v zavezujočih mednarodnih dokumentih in naši zakonodaji. Pokazal sem, da imajo učitelji v formalnem okviru javnih šol trdo oporo, da v svojem vzgojno-izobraževalnem delu obravnavajo tudi neheteroseksualnost. Šola je namreč zavezana k vzpostavljanju takšnega prostora, kjer se nikogar ne izključuje ali favorizira glede na osebne okoliščine. Na kratko: človekove pravice in dolžnosti učiteljem nalagajo, da pri svojem delu upoštevajo tudi različnost seksualnosti in spolnih izrazov. Sicer pa je bil 2. člen Prvega protokola že večkrat uporabljen, ko je določena skupina ljudi želela preprečiti obravnavo za njih "moralno spornih tem" v šoli pri pouku. A na tovrstne zahteve je Evropsko sodišče za človekove pravice že večkrat jasno odgovorilo. Zadnji tak primer je "Dojan in drugi proti Nemčiji", kjer je skupina staršev nasprotovala pouku spolne vzgoje v osnovni šoli, ki je med drugim vključeval tudi delavnico o spolnem nasilju. Starši so določene vsebine označevali kot "pornografske", svojo vzgojo opisovali kot vzgojo v duhu "čistosti in spodobnosti" – v nasprotju s poukom spolne vzgoje, ki vodi v "prezgodnjo seksualizacijo otrok" in kjer naj bi se spolnost obravnavala "emancipatorno in liberalno". Tudi delavnice o spolnem nasilju naj bi bile "škodljive za moralni razvoj" njihovih otrok, starši pa so presodili, da je vzgoja v krščanskem duhu čistosti pred zakonsko zvezo zadostna zaščita pred spolnimi zlorabami. Starši so tožbo izgubili. Sodišče je ponovno zapisalo, da ta člen državam ne prepoveduje, da v učni program vključujejo cilje in standarde znanja, ki zadevajo vsebine s filozofskim oz. religioznim ozadjem ali posledicami. Omenjeni člen zahteva, da poteka delo v šoli na kritičen, objektiven in pluralen način, država (oz. strokovni delavci) pa si kot cilj ne sme postaviti indoktrinacije, torej vsiljevanja partikularnih stališč. A to ne pomeni, da dijakom ne smejo biti predstavljena prepričanja, ki niso skladna z njihovimi. Še več, šola mora biti prostor, kjer se spoštuje in ščiti različnost prepričanj, a to spoštovanje ima mejo, ki je v Sloveniji določena z Ustavo. Če sem konkreten: če osebno prepričanje, da je vse neheteroseksualno tudi nemoralno, vodi v omalovaževanje, izključevanje, šikaniranje, zbadanje ... določenih posameznikov, je to nedopustno in v nasprotju s številnimi določbami formalnega okvirja. Taka dejanja je treba jasno označiti kot nesprejemljiva. Poanta torej je, da v javni šoli med strpnostjo in nestrpnostjo do različnosti, med enakostjo in neenakostjo posameznikov ni izbire. Kako je sploh biti danes gej v srednji šoli? Je večji problem v sistemu ali v dijakih (sošolcih) samih? Težko vam odgovorim na to vprašanje, da ne bi zapadel v popolnoma subjektivna modrovanja. Se pa šole gotovo med seboj močno razlikujejo, kar pomeni, da imajo na določenih šolah več težav pri zagotavljanju spoštovanja različnosti kot na drugih šolah, čeprav bi vse morale biti varno okolje za vse učence (in učitelje). Omenil sem že, da so strokovni delavci zavezani, da se jasno, odločno in strokovno odzovejo v primeru kakršnegakoli nasilja in diskriminacije – če se torej kažejo "problemi" s sprejemanjem različnosti pri otrocih oz. učencih. Čeprav sem prej dejal, da imajo učitelji formalno trdno kritje za obravnavo neheteroseksualnosti (oz. iz formalnih določb izhaja zahteva po obravnavi!), je v učnih načrtih opazen manko eksplicitnih omemb neheteroseksualnosti. Ravno zato bi bilo smiselno, da v učne načrte bolj eksplicitno zapišemo cilje, vezane na neheteroseksualnost, saj je skrivanja za izgovorom, češ da za obravnavo neheteroseksualnosti pri pouku "ni formalne podlage", dovolj. Me pa to spominja na dilemo in zahteve v zvezi s 14. členom naše Ustave. Tudi tam spolna usmerjenost ni eksplicitno omenjena, ampak je zajeta v "drugih osebnih okoliščinah". Tudi tam bi bilo dobro, ko bi bila spolna usmerjenost eksplicitno zapisana – da bi se izognili neskončnim prerekanjem, ali je tudi spolna usmerjenost osebna okoliščina, na podlagi katere je diskriminacija nedopustna. V nalogi ste proučili tudi, kako se na homofobno nasilje odzivajo strokovni delavci. Kaj ste odkrili? To ni bil primarni fokus mojega dela, le na kratko sem povzel, kaj kažejo do zdaj opravljene raziskave. Doslej po obsegu in številu vprašanih največja raziskava, ki se je primarno osredotočala na tematiko neheteroseksualnosti, je Vsakdanje življenje gejev in lezbijk, ki sta jo izvedla Alenka Švab in Roman Kuhar leta 2005. 53 % vprašanih je povedalo, da so v svojem življenju že bili žrtve nasilja, med njimi pa jih je dobrih 22 % povedalo, da so bili akterji nasilja njihovi sošolci, več kot dve tretjini tistih, ki so poročali o nasilju, pa so nasilje zaradi svoje spolne usmerjenosti doživeli več kot enkrat. Okrog 15 % vprašanih je poročalo tudi o prikriti ali očitni diskriminaciji, ki so jo doživeli v srednji šoli. Žrtve diskriminacije so najpogosteje poročale o posmehovanju in zbadanju, žaljenju, ignoriranju, podcenjevanju, 10 % pa tudi o fizičnem nasilju. S temi podatki je sicer treba ravnati pazljivo. Vzorec po standardnih statističnih merilih ni reprezentativen, ravno tako je percepcija diskriminacije subjektivna. Prav mogoče je bilo, da je pri določenih vprašanih na delu zmanjševanje pomena določenih dejanj, ki so očitno diskriminatorna, a kot take je žrtve niso videle. Mar ni pri formalizaciji, institucionalizaciji vprašanja neheteroseksualnosti v srednjih šolah nevarnosti, da prav s to uvedbo neke politike neheteroseksualnosti dobi ta preveč izpostavljen status, ne pa status status normalnega, skratka nečesa, česar ni treba posebej izpostavljati? V šoli mora biti kot norma vzpostavljena različnost oz. spoštovanje različnosti, kar pa je v nasprotju s heteronormativnostjo, ki se med drugim vzpostavlja z odsotnostjo tematiziranja neheteroseksualnosti. Heteroseksualnost kot norma je implicitno na delu tako rekoč na vsakem koraku našega vsakdanjega življenja, samo pogled je treba izostriti, seksualnost pa videti širše od konkretnih seksualnih dejanj. V ustavo zapisane človekove pravice šoli nalagajo, da vsebinsko ne zakoliči podobe idealnega, dobrega življenja. Odgovor na vprašanje, kaj je dobro oz. idealno življenje, mora biti prepuščen posameznikom. A če v šoli neprestano pripovedujemo le pravljice, ki posredno ali neposredno sporočajo, da je "srečno življenje do konca svojih dni" postavljeno le v okvire heteroseksualne monogamne zveze s kupom otrok, to ni skladno z zgoraj navedeno poanto človekovih pravic. In prav ta na prvi pogled nevidna heteronormativnost je prišla na dan, ko se je v času "družinske" kampanje začelo problematizirati tisto zgodbico, objavljeno v Cicibanu, ki je bila zunaj teh heterookvirov. Pokazalo se je, da ima za določen del populacije zgolj prisotnost neheteroseksualnosti že "preveč izpostavljen status". Kar pa je zame problematično in nesprejemljivo. Predvidevam, da v šolah ni zadostne obravnave neheteroseksualnosti v bistvu prav toliko, kot ni ustrezne obravnave seksualnosti, spolnosti nasploh. Se motim? Koliko se nasploh govori eksplicitno o spolnosti pri pouku v javnih šolah, nisem raziskoval, domnevam pa, da je spolna vzgoja v naših šolah verjetno res pomanjkljiva – upam pa, da ni (več) osredotočena le na silhuete in prereze spolnih organov, torej na golo reprodukcijo, kolikor imamo pri seksualnosti v mislih le spolne akte. Je pa, kot sem rekel prej, treba upoštevati tudi vse tiste vsebine, kjer je implicitno na delu domneva (hetero-)seksualnosti. V tem smislu teza, da se o neheteroseksualnosti v šoli pri pouku ne govori, ker se tudi o nasploh seksualnosti ne, ne vzdrži kritične presoje. Spomnim se, da ko sem jaz hodila v osnovno šolo, tik po razpadu Jugoslavije, so bili otroci iz južnih držav avtsajderji, ki so jim mnogi "slovenski" otroci leta v šoli kar močno zagrenili. Smo Slovenci na področju strpnosti v teh dobrih 20 letih samostojnosti naredili korak naprej? Mislim, da so tudi danes otroci, ki jih omenjate, pogosto še vedno izobčenci. Pa tudi romski otroci, otroci s posebnimi potrebami in še bi lahko našteval. Čeprav sem se v svoji nalogi osredotočil na vidik seksualnosti, se moja argumentacijsko forma lahko uporabi tudi pri vseh drugih osebnih okoliščinah, ki so podlaga za diskriminacijo v javnih šolah – in družbi nasploh. Če še enkrat ponovim: šola mora biti varno in vključujoče okolje za vse otroke – za neheteroseksualne; Rome; tiste s posebnimi potrebami; tiste, ki imajo starše oz. so muslimanske veroizpovedi ... Ste Prešernov nagrajenec, sogovornik naše "Uspešne Slovenije", po drugi strani pa neplačan pripravnik na srednji šoli in prijavljen na zavodu za brezposelne. To ne pove ravno kaj dobrega o stanju v državi. Ko sem kandidiral na razpisu za pripravništvo v vzgojno-izobraževalnih institucijah, je šolsko ministrstvo objavilo razpis z izključno neplačanimi pripravniškimi mesti, ki se lepše imenujejo volonterska. Sam prostovoljnosti v tem primeru ne vidim, zato pravim, da je to čisti cinizem, in striktno govorim o neplačanem pripravništvu. Da bi bil absurd še večji, tudi neplačanega pripravniškega mesta niso dobili vsi kandidati na razpisu. Ti so postavljeni v nemogoč položaj: večina prostih delovnih mest med pogoji za zaposlitev zahteva opravljen strokovni izpit na področju vzgoje in izobraževanja, h kateremu pa ni mogoče pristopiti brez opravljenega pripravništva. K izpitu je sicer mogoče pristopiti tudi po šestih mesecih dela na šolskem področju, a v trenutnih razmerah priložnosti za to tako rekoč ni. Gre torej za brezizhoden začaran krog. Ko pa že omenjam leporečnost, podobno tudi Predstavništvo Evropske komisije v Sloveniji razpisuje le "atipična" pripravništva, kar v tem novoreku pomeni neplačana – a zdi se, da so dandanašnji tovrstna atipična pripravništva v resnici še preveč tipična. V Sloveniji (gotovo pa tudi drugje) je sistem pripravništev v vzgoji in izobraževanju (in tudi na drugih področjih) že vrsto let sistemsko zanemarjen in finančno podhranjen, neplačani pripravniki pa nismo niti razred na sebi, čeprav bi morali postati razred za sebe, če si sposodim danes pogosto omalovaževano marksistično terminologijo, in bi morali svoj položaj ter zahteve jasno in javno artikulirati. Sodelujete tudi pri ustvarjanju revije Narobe centra Legibitra, za katero pa se, kot za vsak specializiran medij, zdi, da ima omejen domet, torej, da ustvarja za že prepričane. Kako pa doseči neprepričane in delati premike v njihovih glavah? Skratka, kakšen je sploh najboljši način učenja Slovencev strpnosti? Parade ponosa, se zdi, pri takih posameznikih delujejo ravno nasprotno ... To je zelo zahtevno vprašanje, na katero ni mogoče podati samo enega odgovora ali preprostega recepta. Kaj bi bil torej "najboljši način učenja strpnosti", ne vem. Še več, mislim, da recepta, s katerim bi kot s čudežno paličico začarali ta svet v svet doslednega spoštovanja človekovih pravic in dolžnosti, ni. Tukaj mi odzvanja opozorilo Theodorja Adorna: pri globoko sovražnih posameznikih, denimo močno homofobičnih ljudeh, sproži vsakršno manifestiranje različnosti hud odpor in poglabljanje njihovega sovraštva. S tem hočem le opozoriti, da lahko naša prizadevanja pri določenih posameznikih vodijo ravno v nasprotje od zastavljenih ciljev. Prizadevamo si za strpno družbo, izcimi pa se srdit sovražni odpor. Veliko tistih, ki jih "moti" Parada ponosa, pravzaprav moti, če bi bili iskreni, vsakršna javna manifestacija neheteroseksualnosti, ki jo vidijo kot nepotrebno razkazovanje. Ne vidijo pa vsakodnevne parade ponosa heteroseksualnosti. Ponovno, živimo pač v heteronormativni družbi, kjer je norma ves čas pred našimi očmi, privzeta in tako očitna, da je prav zato ne opazimo. Lahko dijake priučiš, naučiš strpnosti, če niso bili vzgajani v takem okolju, družini? Odgovor na vaše vprašanje ni preprost. Šola je namreč le eden izmed mnogih vzgojno-socializacijskih dejavnikov – njena moč je torej omejena. Še več, splošne cilje, denimo razvijanje strpnosti, spoštovanja ipd., je mogoče doseči le posredno, kar predstavlja dodatno oviro. V šoli si, kot sem rekel prej, kot cilja ne smemo postaviti indoktrinacije v partikularna prepričanja. A med strpnostjo in nestrpnostjo ni izbire. Človekove pravice kot temelj naše družbe ne zahtevajo, da nekoga, ki se od nas razlikuje, ljubimo ali pa se vanj vživimo, temveč nalagajo dolžnost spoštovanja forme nediskriminatornega ravnanja in zagotavljanja enakih pravic vsem – pa če nam je to všeč ali ne. Šola mora biti v tem smislu prostor soočenja z dejstvi, ki so lahko v nasprotju s partikularnimi prepričanji. Prav soočenje namreč lahko vodi v moralno pretresenost, ki lahko pripelje do zavedanja lastne partikularnosti v odnosu do partikularnosti drugega, če si sposodim besede Mojce Kovač Šebart. Imate konkretne predloge, kako ustvariti do neheteroseksualnih dijakov prijazno šolo? To je vprašanje, na katerega ravno tako ni mogoče enoznačno odgovoriti. Če bo šola prostor sobivanja različnosti, bo to tudi do vseh dijakov "prijazna" šola. To pa pomeni, da se morajo strokovni delavci vedno jasno in strokovno odzvati na vse oblike diskriminacije, sami predstavljati dijakom pozitiven zgled in jim dajati oporo oz. afirmacijo njihovih intimnih izbir, ki se lahko izražajo tudi javno.


Morda visoko letam in si preveč obetam.


Nastija Močnik: Nisem si več gnala k srcu, da na dogodek ni bilo sto novih poslušalcev - sentjur.net


source: fineweb

text: Na Slovenski turistični organizaciji smo z namenom pospeševanja turističnega produkta kolesarjenje v preteklih letih izvedli raziskavo med kolesarji na izbranih slovenskih kolesarskih poteh in izdelali Strategijo razvoja kolesarjenja v Sloveniji . Strategija vsebuje vrsto strateških ukrepov, kot so med drugim razvoj mreže kolesarskih poti, razvoj trženjskih standardov in tržne znamke kolesarjenja, vzpostavitev verige ponudnikov kolesarskih storitev in povečanje prepoznavnosti Slovenije kot kolesarjem prijazne turistične destinacije .


source: wikipedia

text: 2006 (rimski zapis MMVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo in končalo na nedeljo. Leto 2006 ustreza letoma 5766-5767 v hebrejskem in letoma 1426-1427 v islamskem koledarju. Katoliška in evangeličanska velika noč je bila 16. aprila, pravoslavna pa teden kasneje, 23. aprila. 29. januarja je bilo kitajsko novo leto – začetek leta 4704, leta psa. Muslimansko novo leto (1427) se je začelo ob Sončevem zahodu 30. januarja, judovsko novo leto (5767) pa ob Sončevem zahodu 22. septembra. Posvetitve mednarodno leto puščav in dezertifikacije Rembrandtovo leto, ob 400. obletnici njegovega rojstva Mozartovo leto, ob 250. obletnici njegovega rojstva Teslovo leto, ob 150. obletnici njegovega rojstva Aspergerjevo leto, ob 150. obletnici njegovega rojstva Ibsenovo leto, ob 100. obletnici njegovega smrti Linhartovo leto, ob 250. obletnici njegovega rojstva Letni časi Začetek letnih časov: pomlad: 20. marec ob 19h 26min poletje: 21. junij ob 13h 26min jesen: 23. september ob 5h 3min zima: 22. december ob 1h 22min Dogodki Januar – april 1. januar – ruski dobavitelj Gazprom izklopi dobavo zemeljskega plina Ukrajini zaradi nesoglasij o cenah. 4. januar – izraelski premier Ariel Šaron utrpi možgansko kap, po kateri ostane v komi do smrti osem let pozneje. 15. januar – Nasina sonda Stardust uspešno vrne na Zemljo vzorce s kometa Wild 2. 16. januar – Ellen Johnson Sirleaf prevzame položaj predsednice Liberije kot prva ženska, izvoljena na tak položaj v zgodovini Afrike. 19. januar – Cerkniško jezero je vpisano med mokrišča mednarodnega pomena (Ramsarsko mokrišče) 26. januar – fizik Stanislav Južnič v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani odkrije dragoceno knjigo poljskega astronoma Nikolaja Kopernika De Revolutionibus iz leta 1566, nekoč last ljubljanskih jezuitov. 26. januar – na parlamentarnih volitvah v Palestini zmaga skrajno gibanje Hamas. 29. januar – na lokalnih posvetovalnih referendumih prebivalci odločijo o ustanovitvi 12 novih slovenskih občin: Apače, Cirkulane, Kostanjevica na Krki, Sveta Trojica v Slovenskih Goricah, Središče ob Dravi, Makole, Poljčane, Mokronog - Trebelno, Renče - Vogrsko, Sveti Tomaž, Straža in Šmarješke Toplice. 3. februar – v Rdečem morju potone egiptovski trajekt s 1400 potniki-romarji iz Meke na krovu, reševalci jih rešijo iz vode manj kot 400. 10.–26. februar – v italijanskem Torinu potekajo dvajsete zimske olimpijske igre. 17. februar – na otoku Leyte na Filipinih pod zemeljskim plazom po uradnih podatkih umre več kot 1100 ljudi. 22. februar – Papež Benedikt XVI. sporoči imena novoimenovanih kardinalov, med njimi je tudi nekdanji ljubljanski nadškof, Franc Rode. 10. marec – Nasina sonda Mars Reconnaissance Orbiter vstopi v tir okrog Marsa in prične z analizo površine. 11. marec – v zaporniški celici Mednarodnega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije umre nekdanji jugoslovanski voditelj Slobodan Milošević. 15. marec – z resolucijo Generalne skupščine OZN je ustanovljen Svet Združenih narodov za človekove pravice. 29. marec – v Sloveniji je viden delni Sončev mrk. 6. april – prične se gradnja hrvaške avtoceste A11. 11. april – sonda Venus Express Evropske vesoljske agencije vstopi v tir okrog Venere. Maj – avgust 21. maj – črnogorski volivci na referendumu podprejo neodvisnost od skupnosti s Srbijo. 27. maj – v potresu z močjo 6,3 stopnje po momentni lestvici, ki strese indonezijski otok Java, umre skoraj 6000 ljudi, več kot 36.000 je ranjenih. 27. maj – odprta je Hidroelektrarna Boštanj, prva delujoča hidroelektrarna v projektu izgradnje petih spodnjesavskih hidroelektrarn. 3. junij – Črna gora razglasi neodvisnost skladno z rezultatom majskega referenduma. 7. junij – v letalskem napadu v Bakubi je ubit Abu Musab al Zarkavi, vodja teroristične mreže v Iraku. 9. junij–9. julij – v Nemčiji poteka svetovno nogometno prvenstvo, naslov prvaka osvoji italijanska reprezentanca. 1. julij – odprta je železniška povezava med kitajsko provinco Šinghaj in Laso v Tibetu. 9. julij – v eksploziji tovornjaka z eksplozivom v Ingušetiji je ubit vodja čečenskih upornikov Šamil Basajev. 11. julij – v koordiniranih bombnih napadih na potniške vlake v indijskem mestu Mumbaj umre več kot 200 ljudi. 12. julij – izraelske sile vdrejo v Libanon v odziv na Hezbolahov napad na izraelske vojake, dva dni kasneje razglasi Hezbolah vojno proti Izraelu. v Sloveniji se prične obdobje informativnega dvojnega označevanja cen v pripravah na prevzem evra. 23. julij – v prekmurskih Ižakovcih je odprta ena največjih bioplinarn v Evropi, ki naj bi z elektriko oskrbovala 3.000 gospodinjstev. 11. avgust – Varnostni svet OZN soglasno sprejme resolucijo o končanju libanonske vojne. 19. avgust–13. september – na Japonskem poteka Svetovno prvenstvo v košarki, prvo, na katerega se je uspelo uvrstiti slovenski reprezentanci. 22. avgust – Mednarodni matematični kongres podeli Grigoriju Perelmanu Fieldsovo medaljo za dokaz Poincaréjeve domneve, Perelman priznanje zavrne. 24. avgust – 18-letna Avstrijka Natascha Kampusch po osmih letih ujetništva pobegne ugrabitelju Wolfgangu Priklopilu. generalna skupščina Mednarodne astronomske zveze (IUA) sprejme novo definicijo planeta, po kateri Pluton nima več tega statusa. September – december 16. september – papež Benedikt XVI. razburi muslimane s spornim javnim predavanjem. 9. oktober – Severna Koreja oznani, da je izvedla prvi jedrski preskus. 13. oktober – Južnokorejski diplomat Ban Ki-moon je izvoljen za novega generalnega sekretarja OZN. Vladimir Kramnik osvoji naslov svetovnega šahovskega prvaka na svetovnem prvenstvu v ruski Elisti. 22. oktober – slovenski volivci v prvem krogu lokalnih volitev izbirajo župane slovenskih občin (drugi krog 12. novembra). 12. november – v Južni Osetiji poteka referendum o odcepitvi od Gruzije, rezultata (99 % volivcev za) mednarodna skupnost ne prizna. 11. december – Felipe Calderón pošlje vojsko nad narkokartele in sproži mehiško mamilarsko vojno. 13. december – kitajski rečni delfin je po zaključku neuspešne odprave po Jangceju razglašen za izumrlega. 30. december – ETA izvede bombni napad na letališče v Madridu, s čimer se konča devetmesečno premirje. Rojstva 2. maj – Gianna Bryant (Gigi), mlada košarkarica Smrti 4. januar – šejk Maktum bin Rašid al Maktum, savdski emir Dubaja (* 1943) 21. januar – Ibrahim Rugova, kosovsko-albanski politik (* 1944) 13. februar – Peter F. Strawson, angleški filozof (* 1919) 28. februar – Owen Chamberlain, ameriški fizik, nobelovec (* 1920) 11. marec – Slobodan Milošević, srbski politik (* 1941) 27. marec – Stanisław Lem, poljski pisatelj (* 1921) 11. april – Majda Sepe, slovenska pevka (* 1937) 29. april – John Kenneth Galbraith, kanadsko-ameriški ekonomist (* 1908) 3. maj – Karel Appel, nizozemski avantgardni umetnik (* 1921) 25. maj – Desmond Dekker, jamajški glasbenik (* 1941) 30. maj – Boštjan Hladnik, slovenski filmski in gledališki režiser (* 1929) 7. junij – Abu Musab al-Zarkavi, jordanski terorist (* 1966) 23. junij – Aaron Spelling, ameriški producent (* 1923) Nace Šumi, slovenski umetnostni zgodovinar (* 1924) 7. julij – Syd Barrett, angleški rock glasbenik (* 1946) 9. julij – Šamil Basajev, čečenski terorist (* 1965) 21. julij – Breda Pogorelec, slovenska jezikoslovka (* 1928) 16. avgust – Alfredo Stroessner, paragvajski general in politik (* 1912) 30. avgust – Nagib Mahfuz, egiptovski pisatelj, nobelovec (* 1911) 4. september – Steve Irwin, avstralski zoolog in televizijski voditelj (* 1962) 10. september – Masao Abe, japonski budistični filozof (* 1915) 15. september – Oriana Fallaci, italijanska novinarka (* 1929) 27. september – Bruni Löbel, nemška igralka (* 1920) 29. september – Roža Piščanec, slovenska slikarka in ilustratorka (* 1923) 7. oktober – Ana Politkovska, ruska novinarka (* 1958) 2. november – Miroslav Zei, slovenski biolog (* 1914) 16. november – Milton Friedman, ameriški ekonomist, nobelovec (* 1912) 19. november – Ernest Aljančič starejši, slovenski hokejist, hokejski trener in nogometaš (* 1916) 5. december – David Bronštejn, ukrajinski šahist (* 1924) 10. december – Augusto Pinochet, čilenski general in politik (* 1915) 21. december – Saparmurat Nijazov, turkmenski politik (* 1940) 25. december – James Brown, ameriški pevec (* 1933) 26. december – Gerald Ford, ameriški pravnik in politik (* 1913) 30. december – Sadam Husein, iraški general in politik (* 1937) Nobelove nagrade fizika: John C. Mather in George F. Smoot kemija: Roger D. Kornberg fiziologija ali medicina: Andrew Z. Fire in Craig C. Mello književnost: Orhan Pamuk mir: Mohamed Junus in Grameen Bank ekonomija: Edmund Phelps


Danes za dijake znani rezultati mature - Celjski Glasnik Doma Slovenija Danes za dijake znani rezultati mature Danes za dijake znani rezultati mature Po poročanju siol.net so predstavniki ministrstva za izobraževanje, Državnega izpitnega centra ter komisij za maturo danes predstavili rezultate spomladanskega roka letošnje mature. Sodeč po rezultatih se je delež uspešnih dijakinj in dijakov tako pri splošni kot poklicni maturi v primerjavi z lanskim letom povečal. Na mednarodni maturi pa sta dve mariborski dijakinji dosegli vseh 45 točk. Po podatkih ministrstva je splošno maturo letos na 83 šolah opravljalo 6183 kandidatov, ki so se spopadli s 33 različnimi maturitetnimi predmeti. Uspešnih je bilo 90,3 odstotkov dijakov, kar je več kot lani, ko je maturo izdelalo 88 odstotkov kandidatov. Na 140 srednjih šolah in organizacijah za izobraževanje odraslih se je poklicne mature udeležilo 8110 kandidatov. Od tega je bilo 7219 dijakov, k poklicni maturi pa je pristopilo še 891 kandidatov, ki so imeli drugačen status. Letos je bilo uspešnih 91,4 odstotka kandidatov, lani 90,5 odstotka. Letos je bilo v programu mednarodne mature 65 dijakov iz Slovenije ter 23 tujcev. S 40 točkami ali več je 35 kandidatov doseglo izjemni uspeh ter so prejeli spričevalo s pohvalo. Na mednarodni maturi so slovenski dijaki povprečju dosegli 38,3 točke v Mariboru, 38,8 točke v Ljubljani ter 38,1 v Kranju. Izjemen uspeh in vseh 45 točk sta dosegli dve dijakinji II. gimnazije Maribor. Letos je k mednarodni maturi pristopila 28. generacija v Mariboru in Ljubljani ter 8. generacija v Kranju. Letos praznuje splošna matura 25 let, poklicna matura pa je postala polnoletna. mariborski dijakinji Radio Študent@radiostudentAprila letos je Red Bull napovedal zaključek dveh izmed njegovih glasbenih podvigov, @RBMA in @redbull_radio... twitter.com/i/web/status/1...6 hours agoJul 19 24ur.com@24ur_comtalijanske oblasti že peti dan iščejo triletnega medveda, ki mu je uspel neverjeten pobeg iz zavetišča za živali. 24ur.com/novice/svet/v-...7 hours agoJul 19 24ur.com@24ur_comMotorist je v ovinku trčil v avtodom in zaradi hudih poškodb na kraju nesreče umrl. 24ur.com/novice/crna-kr...7 hours agoJul 19 24ur.com@24ur_comVodstvo Gorenja je vročalo odpovedi pogodb o zaposlitvi 86 delavcem, ki so na seznamu presežnih delavcev. 24ur.com/novice/gospoda...7 hours agoJul 19 24ur.com@24ur_comV Piranu potrdili naložbo v ribiško pristanišče 24ur.com/novice/sloveni...7 hours agoJul 19 24ur.com@24ur_comPremier Šarec pa je z vladno potrditvijo Janeza Lenarčiča za slovenskega komisarskega kandidata uspešno zaprl še e... twitter.com/i/web/status/1...7 hours agoJul 19 STA novice@STA_noviceIranska revolucionarna garda v Hormuški ožini zasegla britanski tanker sta.si/26598108 hours agoJul 19 Časnik Delo@Delo»Socialna revolucija je uspela, politična bo postopna« @bosthi se je pogovarjal z mladima zdravnikoma in aktivistom... twitter.com/i/web/status/1...8 hours agoJul 19 Časnik Delo@DeloOperacija Bruselj nemške vrtnice. Objavljamo portret Ursule von der Leyen, nove predsednice evropske komisije.... twitter.com/i/web/status/1...8 hours agoJul 19 Časnik Delo@DeloŠtor popeljal Aluminij na vrh. Kidričani so v drugem polčasu uprizorili preobrat proti Triglavu. #nogomet delo.si/sport/nogomet/...8 hours agoJul 19 Časnik Delo@DeloSlovenci so se izognili prvim nosilcem. Evropski prvaki bodo v ponedeljek dobili tekmece, uvrščeni so v drugi boben... twitter.com/i/web/status/1...8 hours agoJul 19 Večer@vecer(POZOR!) Rok za pravočasno oddajo napovedi se izteče v sredo, 31. julija. vecer.com/kaj-storiti-ce...10 hours agoJul 19 Večer@vecerSprememba tudi v zunanjem ministrstvu. vecer.com/prisegli-novi-...10 hours agoJul 19 📱MMC RTV Slovenija@rtvsloAnaliza 13. etape @LeTour: @MihaMisic gosti @TKovsca in Martina Hvastijo 4d.rtvslo.si/zivo/tvmmc10 hours agoJul 19 📱MMC RTV Slovenija@rtvsloRT @polonaBerta: 13.etapa @LeTour je končana. Analiza dogajanja pa vsak hip na @rtvslo in na Facebook stran @TVSLOsport https://t.co/e9oG2w...10 hours agoJul 19 Socialni demokrati@strankaSDRT @ZidanDejan: Ponovno deluje poslanska pisarna @strankaSD v občini Puconci.Zahvaljujem se županu za sodelovanje in pomoč.Jeseni pa se...12 hours agoJul 19 Tednik Demokracija@Demokracija1Bizarno: Avstrijec zaradi viseče mreže v Trstu dobil globo 300 evrov demokracija.si/rumeno/bizarno... pic.twitter.com/aodFleqYJc12 hours agoJul 19 📱MMC RTV Slovenija@rtvsloV slovenski Istri uvedli varčevanje z vodo. Pa se ga vsi držijo? rtvslo.si/okolje/novice/...12 hours agoJul 19 Tednik Demokracija@Demokracija1Izvirnosti nepridipravov nikoli konca - goljufije z uporabo filmskega denarja demokracija.si/kronika/izvirn... pic.twitter.com/DWn82iSOdY12 hours agoJul 19 STA novice@STA_noviceV Gorenju 86 presežnih delavcev sta.si/265971712 hours agoJul 19 Tednik Demokracija@Demokracija1Hrvaški notranji minister znova zavrnil trditve o nasilju policistov nad migranti demokracija.si/migracije/hrva... pic.twitter.com/qfcpSuzZbW12 hours agoJul 19 Tednik Demokracija@Demokracija1Silovit potres stresel Atene! Magnituda 5.1, poročil o žrtvah za zdaj še ni demokracija.si/tujina/silovit... pic.twitter.com/oL08Un6QJ712 hours agoJul 19 📱MMC RTV Slovenija@rtvsloEU za podporo prebežnikom Turčiji pošilja še 1,4 milijarde evrov rtvslo.si/evropska-unija...12 hours agoJul 19 Tednik Demokracija@Demokracija1Slovenija ima nove veleposlanike – preberite, kdo vse nas bo zastopal v tujini. Menjava tudi pri veleposlaniku pri... twitter.com/i/web/status/1...12 hours agoJul 19 Večer@vecer(SPREMLJAMO) Mariborska občina v Nigradu zamenjala nadzornike. Brez pojasnila. Piše @AljosaPersak vecer.com/mariborska-obc...13 hours agoJul 19 Večer@vecer(KAZEN) Italijanska policija je v sredo avstrijskemu turistu izrekla globo v višini 300 evrov, ker je spal v viseči... twitter.com/i/web/status/1...13 hours agoJul 19 STA novice@STA_noviceV Italiji že pet dni iščejo pobeglega medveda slovenskega porekla sta.si/265965014 hours agoJul 19 SDS@strankaSDSRT @alenkahelbl: Priprave ne jutrišnje srečanje @strankaSDS v Bovcu #zate Se vidimo 💛💙 pic.twitter.com/B02JXwsSbp14 hours agoJul 19 📱MMC RTV Slovenija@rtvsloVzajemnini izračuni kažejo, da sedanje povišanje premij ne bi bilo potrebno, če bi deleže bremen iz dopolnilnega za... twitter.com/i/web/status/1...14 hours agoJul 19 Nova24TV@Nova24TVPrekletstvo faraona Tutankamona: Ljudje spet trepetajo pred njim, kdo bo umrl tokrat?! nova24tv.si/sprosceno/zani... via @Nova24TV14 hours agoJul 19


17/11/2019 dr. Vinko Gorenak Moje misli V tem prispevku nameravam pisati o zadnji odločitvi Ustavnega sodišča (US), da parlamentarna preiskovalna komisija, ki jo vodi poslanec Žan Mahnič, ne sme zasliševati in preiskovati tožilcev. Naj pa že takoj na začetku povem, da moje pisanje ne bo oprto na člene Ustave RS ali člene zakonov, ampak bom skušal na preprost, večini ljudi razumljiv način povedati, kaj si o odločitvi US mislim in seveda zakaj. Če želite to, kar bom pisal prebrati v strokovnem tekstu, potem si preberite ločeno mnenje ustavnih sodnikov ddr. Klemna Jakliča in Marka Šorlija, ki očitno mislita tako, kot mislim sam. Zoper Franca Kanglerja je bilo vloženih, mislim da 23 ali 24 kazenskih ovadb. Vložila jih je kriminalistična policija v Mariboru, pred sodišče pa so zadeve spravili tožilci iz Maribora, ki jih je vodil Drago Šketa, sedaj generalni državni tožilec. Kar 22 kazenskih zadev zoper Franca Kanglerja je že zaključenih in to z oprostilno sodbo, neglede na to na kateri stopnji je bila taka odločitev sprejeta. Več kot dovolj dokazov torej, da je nekdo na relaciji od kriminalistične policije, do tožilstva, pa tudi sodstva na okrajnem, okrožnem in višjem sodišču v Mariboru zlorabil položaj. To še posebej potrjuje odločitev Vrhovnega sodišča RS, ki je odločilo, da vsa ta sodišča niso nepristranska do Franca Kanglerja in mu zato v nobenem primeru ne morejo več soditi. Odločitvi US US je najprej odločilo, da Mahničeva komisija ne sme zasliševati in preiskovati sodnikov. To bi še nekako razumel z vidika delitve oblasti med tri neodvisne veje (parlament, vlada, sodstvo). Konec koncev, sodna veja oblasti je zadeve postavila na svoje mesto in jasno sporočila, da Franc Kangler ni kriv. Zanemarimo pač zlorabe na okrajnem, okrožnem in višjem sodišču v Mariboru, najmanj kar je, je dejstvo, da je Vrhovno sodišče RS stvari postavilo na svoje mesto – torej ni kriv. Toda odločitev US, da iz zasliševanj in preiskovanj izločijo še tožilce, je pa več kot zloraba, ki jo je Žan Mahnič imenoval »mafija ščiti mafijo«. Zakaj trdim, da je to zloraba s strani US? To isto US je že tam nekje sredi 90. let odločilo, da tožilci niso del zakonodajne veje oblasti ampak sodijo v izvršno vejo oblasti. Če bi sedanja sestava US spoštovala to, kar je ta institucija odločila že pred četrt stoletja, potem se kaj takega ne bi smelo zgoditi. Konec koncev, tudi leta 2013 je US odločilo, da je tožilstvo sicer samostojna državna služba, da pa sploh ni nujno da sodi pod pravosodno ministrstvo. Takrat je sodilo pod notranje ministrstvo in kljub petelinjenju takratnega skrajno pokvarjenega prvega tožilca Zvonka Fišerja, je bila odločitev US jasna. Tožilstvo ni nujno, da sodi pod pravosodno, lahko sodi tudi pod kako drugo ministrstvo. Pojdimo v skrajnosti Če bi odločitev US, da tožilce, ki so del izvršne ne sodne veje oblasti, vzeli za dejstvo in resnico, potem lahko jutri pričakujemo odločitev US, da na povsem enak način zaščiti kogarkoli. Recimo inšpekcijske službe, finančno upravo, kriminalistično policijo ali vojsko. Zakaj pa ne tudi te službe so enako kot tožilci del izvršne veje oblasti. Če stvari pripeljemo do absurda in do skrajnosti razmejimo zakonodajno, izvršno in sodno vejo oblasti, potem lahko poslanci kadarkoli odločijo, da nihče od poslancev ne bo odgovarjal za kakršnokoli kaznivo dejanje. Zakaj pa bi, tudi zakonodajna veja oblasti je povsem samostojna, tako kot sodna veja oblasti. To je seveda absurd, tako kot je absurdna odločitev US, da zakonodajna veja oblasti (parlament) ne sme preiskovati nepravilnosti med tožilci in sodniki. Za konec naj jasno zapišem, da je po moji oceni odločitev US, da preprečijo preiskovanje nepravilnosti in zlorab znotraj sodstva in tožilstva, ne le napaka, ampak velika zloraba sodne veje oblasti, ki naravnost kliče po drastičnih zakonskih spremembah, kakršne je uvedla Poljska. Seveda gre za reformo sodstva, ki je pri njih na smetišče zgodovine poslala vse tiste sodnike, ki so zlorabljali položaj ali kršili človekove pravice v sodnih postopkih. Več kot očitno je, da Slovenijo to še čaka. « ILEGALNI MIGRANTI – SE BLIŽAMO REKORDNEMU LETU 2000? Moja »srečanja« s Tanjo Fajon » Smiljan Purger pravi: 17/11/2019 ob 18:11 Hvala dragi g. Vinko za jasno, enostavno in logicno razumljivo razlago. Milan Oman pravi: 18/11/2019 ob 10:43 Pa pripeljimo stvari do absurda. Zakonodajna veja oblasti ne sme sprejemati zakonov, ki veljajo za izvršno in sodno oblast. Sodna oblast ne sme soditi izvršni in zakonodajni oblasti. Izvršna oblast ne sme vladati zakonodajni in sodni oblasti. To, da ministri enkrat na mesec pridejo v parlament odgovarjat na poslanska vprašanja, je flagrantna kršitev neodvisnosti izvršne oblasti. Vprašanje je samo, kje se bo sredi vseh teh neodvisnih oblasti našel tisti bebec, ki ves ta veličastni neodvisni cirkus plačuje – državljan davkoplačevalec. Peter Boris Mihalek pravi: 18/11/2019 ob 11:56 Spoštovani g. Gorenjak, se popolnoma strinjam z Vašim mnenjem in nislim, da se večina poštenih in demokratičnih Slovencev strinja, predvsem z Vašim mnenjem, da bo potrebno narediti v sodstvu in tožilstvu, pa tudi v Policiji LUSTRACIJO! Predvsem pa je vsakemu poštenemu človeku jasno, da če sodijo komerkoli, pa naj si bo to trenutno v primeru Kangler in še prej dr. Noviču pa JJ in nimajo sodniki in tožilci slabe vesti in je bilo vse po predpisih, SE NIMAJO ČESA BATI IN SKRIVATI PODROBNOSTI POSTOPKOV, KAJTI TAKO PA SMRDIJO ZADEVE PO NEZAKONITOSTI IN KORUPCIJO, ZA KAR MORAJO, Z BLAGO BESEDO, LUMPI, ODGOVARJATI PO ZAKONU!!! Korošec D. France pravi: 18/11/2019 ob 12:32 Vse jasno, g.dr.Vinko Gorenak. AMPAK, vprašanje je : kako, kdaj in s čim? Tudi kraj je napačen. Slovenistan ni Polska ! Polska nikoli ne bo Udboslovenistan! Preponosen narod so Polaci! Kaj smo pa tlele, mi, Sodogomorjanci , ljubitelji cenene dalmatinske in srbijanske cigumigu muzike? Ne samo, da smo, kar smo, Ljudstvo nekdanjih Barbarov Evrope, ki se je dalo na koncu bleščeče kariere vojnega zmagovalca proti velikemu Rimu, zmagovalca proti krvavim Turkom , dalo pokoriti jalovim Habsburžanom in potem lastnim krvavim in norim Boljševikom, ne več veliko vredno da preživi, ko se je prodalo za Judeževe groše multikorupciji brez meja in brez ovir in je pokozlalo čisto vse vrednote tisočletij ! Kučanovim in Drnovškovim kvazi liberalcem, pretopljenim z balkanskim kriminalom. Ne levo, ne desno, samo naravnost ! Mi smo Naši in vse je Naše! Drnovškova ljudska, že ponarodela. Sredina ! Z eno roko objemam Levo z drugo Desno! Vse naše. Sami P’rjatli !Kot LGBT. Pogorelec&Ludmila&Tonin , že zdavnaj znucano,pregorela ideja! Krivosodje “Ribnica-Kočevje 1943” je grčavo in bogato. Ne bo šlo, dr.Gorenak, po Poljsko! Nima kdo, Vse prodano! ...na Poljskem ja ,čeprav so njihove Domobrance ali Katynce ali Armado Komorowskega tudi pobili Boljševiki, je pravih Poljakov ostalo, da lahko pregnetejo Evropo! 19/11/2019 ob 17:07 Žan Mahnič “JE IZREKEL STAVEK”.. In zdaj se gospod, BIVŠI USTAVNI SODNIK, trudi : Trdno sem prepričan, da bo ESČP potrdilo, da kazen Mahniču nikakor ne more pomeniti kršitve poslančeve svobode govora Matevž Krivic 19. nov. 2019 8:07 4 | 857 | Osveženo: 8:10 / 19.11.2019 Ali je gospod , bivši ustavni sodnik, PRIPRAVLJEN, SKUPAJ Z DRUGIMI (tistimi, ki bi na “naših” sodiščih MLELI Žana Mahniča) SPREJETI TUDI ODGOVORNOST!... ZA TO SVOJO “TRDNO PREPRIČANOST” . “Naše sodstvo” je bilo – V “VELIKIH, ODMEVNIH ZADEVAH” – ŽE NIČ-KOLIKOKRAT PREPRIČANO V SVOJ PRAV... a je za njimi ostalo pogorišče, uničeni nedolžni....PA PRAKTIČNO NOBENIH ODGOVORNOSTI. Razen tega, da sodstvu vse manj zaupamo-jim NE ZAUPAMO!.. in plačujemo za njihove “pregrehe”. Prav bi bilo, da bi “SODSTVO” začelo NOSITI POSLEDICE ZA SVOJE “namerne ali pa nenamerne napake”, za svoja “DELA ALI PA NEDELA” katerih posledica so TUDI UNIČENA ŽIVLJENJA. Za take “napake” sodstva, smo kaznovani najbolj navadni državljani – “TOLČEJO PO NAS IN NAM SODIJO!” “V IMENU NAS-V IMENU LJUDSTVA”! IN ŠE PLAČUJEMO...ZA TO. Za začetek naj gospod, bivši ustavni sodnik, da obljubo in le to izpolni!.. če je tako prepričan, v svoj prav. OBLJUBO, da BO NOSIL POSLEDICE – NAJ OBLJUBI IN OBLJUBO IZPOLNI, DA BO DAL MAHNIČU. recimo vsaj 100.000 EVROV odškodnine IZ SVOJEGA ŽEPA, če bi sodišče razsodilo ŽANU MAHNIČU V PRID. IZZIV za gospoda , bivšega ustavnega sodnika. Če je tako prepričan, da ima prav, ne bi smel biti problem, da Mahniču, v nasprotnem – ne bi, iz svojega žepa, plačal odškodnine (recimo tudi milijon evrov)...saj, če IMAŠ VPLIV IN ZNANJE in si, po vrhu, še tako PREPRIČAN V SVOJ PRAV,, to ne bi smelo biti nikakršen problem. Ali pač.... Kar takole, na hitro sem navrgel...v izziv.


Источник: http://astro-ru.ru/publ/kalejdoskop_goroskopov/goroskopy_narodov_mira/zoroastrijskij_goroskop/95-1-0-192


text: OSTALA POTOVANJA — ivjana.com KAM TE ŠE PELJEM V BESEDI + SLIKI? Nasloni se nazaj, dej noge na mizo, odpri pivo ali popihej kavo ter si preberi, kam in kako potujem jaz oz. mi, ter iz vsega tega zase izberi najboljše nasvete, ideje, trike, dogodivščine, zabavo, kakšno poučno in kakšno pametno, za v žep. Da jo ven potegneš, ko jo rabiš. KAJ IZVEŠ? - kako so me skoraj zaprli, - v katerem lokalu Woody Allen igra jazz, - zakaj te v trgovini s cunjami vprašajo, kako ti je ime, - kako priti zastonj v VIP prostor na Fashion Weeku, - zakaj so trije moški tekli za menoj in zakaj so tekle krokodilje solze, - kaj je nujno kupit, da je bivanje v mestu, ki nikoli ne spi, olajšano... - domačinki je ime Happy in zakaj je nam spila vse živce, - kaj je nujno za spakirat in kaj se zgodi, če tega nimaš s seboj, - zakaj domačini vedno računajo s kalkulatorjem in zakaj nosijo uro (to te bo presenetilo), - kje so najlepše plaže, kjer se da kopat, četudi je oseka, ki odkrije 300 metrov peska in koral, - zakaj so policisti na vsakih 500 metrov in zakaj se je treba vedno ustavit ter rokovat z njimi,... - zakaj sem trkala od vrat do vrat in kaj sem s tem dosegla (toplo priporočam tudi ostalim), - kje imata Brangelina hišo, - zaradi katere stvari lahko smrdiš cel dan (zgleda super, je pa smrdljivo do konca), - kakšen vonj ima delujoč vulkan in kako ga najbolje izkoristiti (vulkan, ne vonj :), - je v Oia-i res najlepši sončni zahod na svetu in kdaj ter kam ga it opazovat ... - kateri je najpogostejši stavek, ki ga izrečejo Slovencem, - kje so najboljše restavracije (ni vse na splavovima, momci), - katera je prepovedana gostilna in kje so najboljše na kupu (niso na splavih, ti pravim, no), - zakaj sem en dan prišla po vseh štirih v stanovanje in kako se ti temu lahko izogneš ... Ne morem spisat vsega naenkrat :) Dan ima premalo ur, dogodivščin je pa enostavno preveč in hkrati še premalo. Res rada potujem. Prvič sem šla z letalom že pri treh mesecih starosti, ko smo šli z družino na obisk. Očitno se je takrat popotniški duh zapisal v moj DNK. Ker smo si ljudje različni, imamo tudi različne načine potovanj, želje, navade, razloge ... Osebno grem rada zato, da vidim, spoznam, izvem, se naučim, občutim in poskušam čim več novega. In se zaradi vsega tega vrnem drugačna. Ko sem bila majhna, sem govorila, da ko bom velika, bom Zvone Šeruga. Velika sem že, Zvone še nisem, stari prdec pa še kar konkretno potuje in me, poleg ostalih, še vedno navdihuje. Nisem zamudila niti ene oddaje Lonely Planet in kap me je v čelo zadela, ko me je pred dvema letoma Travel Channel povabil k sodelovanju. Pri meni oz. moji družini je pri potovanju razlika, če gremo s kitesurfing opremo ali ne, potovanje brez otrok se tudi razlikuje od potovanj nekoč, brez njih. Odvisno je tudi, koliko dni imam na razpolago itd. Vedno je v interesu čim hitreje do destinacije in čim ceneje, če se da. Nekatera potovanja so čista spontanka, popolnoma neplanirana in kot taka so se največkrat izkazala za pravo avanturo. Pri nekaterih pa, sploh odkar imava otroka, je treba naredit domačo nalogo in se poskušat čim bolje pripravit, za vsak slučaj, da je čim manj negativnih presenečenj, predvsem takšnih, ki udarijo po žepu ali pripeljejo v nezaželeno situacijo, če si na drugem koncu sveta. Preizkusila sem že vsa prevozna sredstva, več različnih vrst prenočišč in na koncu mi je še vedno najljubše it nekam s kombijem in/ali prespat kar v avtu ali pod milim nebom. Ob ognju. Kolikokrat. Uf, kolikokrat. (#kitesurfingLife) Sem bolj ciganske sorte turista ali popotnika, če hočeš. Do sedaj sem naštudirala sledeče: Hrana je najboljša na ulici, ljudje najbolj prijazni v najbolj sumljivih lokalih in vaseh, najlepše plaže tiste, ki jih odkriješ, ko se izgubiš, sobe za spat čim manj opremljene (da se čim manj razpasem in je manj za spakirat nazaj) in čim bolj cenovno dostopne saj v njih zgolj prespim, ker raje cel dan raziskujem in se družim z lokalci, kultura čim bolj bogata, da se česa naučim, zgodovina najbolj zanimiva tam, kjer je najbolj nevarno, družba čim bolj raznolika, da se imam kaj za pogovarjat ter lahko stkem nova prijateljstva ... na kratko, da imam res nekaj od tega. Jaz, midva in najina otroka. Ležanje je super. 6 ur, 27 minut in 88 sekund. Potem pa mora bit vsaj nekaj od zgoraj naštetega, ker ... ležim lahko tud doma. Zastonj. To je moja filozofija. Spoštujem pa tudi tvojo. Zame oz. za nas je luksuz, da smo na izi, da se naučimo prilagajat različnim in novim situacijam, da je vse skupaj izkušnja ter šola za življenje, da se na tujem počutimo kot doma ne glede na to, koliko dni smo, da ne gre vedno vse po planu (če ga sploh imam razen tega, da vem, da nekam grem), da se je treba znajti, da se otroka lahko igrata z domačini in ne v kids clubu, kjer jih zabavajo animatorji, da smo čim bolj eno z naravo, da pozabim slikat ali pa se mi ne da, ker je telefon nekje na dnu ruzaka oz. je je ostal pod pouštrom v sobi in ker se imam preveč fajn z domačini in ljudmi, ki sem jih spoznala. Ko smo ravno pri fotografijah, nekatere so nastale s fotoparatom, večina kar s telefonom in to zelo mimogrede, ker nekako raje uživam(o) v momentu. Ne trudim se te impresionirat z njimi, čeprav vem, da oči kupujejo. Jaz ti želim ponudit zgodbo, dogodivščino, avanturo in sem ter tja kakšno življenjsko lekcijo. Tiste talepe in tableščeče fotke najdeš povsod na netu in oči lahko prosto napaseš na spletnih straneh fensi hotelov, kamor mi ne zahajamo. Furamo affordable luxury, kar pa za nas pomeni: dobra družba, good vibes, realna tla pod nogami in miljon zvezd nad nami. Ter dejstvo, da je včasih veliko cenejše na drugem koncu sveta kot pa doma (ali pri sosedih). Skratka, o tem ti lahko pišem zdele še tedne in mesece. In ti tud bom. Če želiš izvedet, kako potujem(o), kje iščemo nastanitve, kaj doživljamo, kakšne trike oz. pogruntavščine na potovanjih uporabljamo, da nam je lažje, kaj priporočamo, koga vse smo spoznali in zakaj so nam nekateri ljudje ostali v spominu ter smo še danes z njimi v stiku, kje se od sreče in lepote človek zjoče ali pa smeje tako glasno in na široko, da še dobro, da imamo ušesa, drugače bi se smejali kar okol in okol glave :) Izmenjajva si mail in tako prvi/prva prebereš novo objavo, nasvete, ki ti lahko pridejo prav in neumnosti, ki jih ne rabiš ponavljat :) Če pa jih, sta zabava in smeh garantirana ;)