BritOFF posavskih ribic1ff8 Ob 10.05 Posavski občini Krško in Sevnica si že nekaj časa prizadevata, da bi se občani pogosteje prehranjevali z ribami. Zagnali sta vsaka svoj projekt, in sicer Krško projekt Ujemi ribo in doživi energijo Save, Sevnica pa Z ribami do zdravja.S krškim projektom, krajše poimenovanim Doživi energijo Save, nameravajo po besedah Regionalne razvojne agencije Posavje razviti, citiramo, “nov turistični produkt, usposobljeni bodo ribiški vodniki, oblikovano doživetje z ribičem na reki Savi, trasirana nova kolesarska pot z energetskimi točkami na območju Lokalne akcijske skupine Posavje, izvedene delavnice na temo krapolova na reki Savi in revitalizirano degradirano območje ob reki Savi, ki bo spremenjeno v postajališče za avtodome”. Konec citata. V sklopu projekta z občino med drugimi sodelujeta Center za podjetništvo in turizem Krško in lokalna ribiška družina, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo pa je projektu namenil okoli 170 tisoč evrov. Odhajamo še v občino največje Slovenke vseh časov. Sevniški projekt je poimenovan Z ribami do zdravja ali krajše Ribe in okolje, je pa bolj športno naravnan. Z občino namreč sodeluje tudi Športno kulturno društvo Mini kraljestvo. S takisto okoli 170 tisoč evri evropskih sredstev nameravajo obnoviti del Tončkovega doma na Lisci, za šolarje in varovance varstveno-delovnega centra pa nameravajo pripraviti delavnice, povezane z ribjo prehrano. Za konec dodajmo še, da bodo v Brežicah in Krškem v sklopu ribjih projektov namestili dva ribomata. V Brežicah bo to sploh prvi ribomat in bo postavljen na tržnici, v Krškem pa bo že drugi. Da bo rib v ribomatih dovolj, bo skrbela lokalna ribogojnica iz Kostanjevice na Krki. Ob 8.05 Romunski predsednik vlade Ludovic Orban je po porazu svoje stranke na parlamentarnih volitvah odstopil s položaja premierja, ostaja pa prvak desnosredinske Nacionalne liberalne stranke, krajše NLS. Potezo je novinarjem naznanil po sestanku s predsednikom države Klausom Iohannisom, nekoč članom, zdaj pa podpornikom NLS. Začasno je na premierski stolček sedel obrambni minister Nicolae Ciuca. Na volitvah v parlament so minulo nedeljo slavili socialdemokrati, NLS pa je zasedla drugo mesto. Kljub vsemu socialdemokrati vlade bržkone ne bodo sestavili - NLS naj bi se v koaliciji pridružilo zavezništvo USR-Plus in morebiti še Zveza Madžarov. Minister za zdravje in član DeSUS Tomaž Gantar je na prvega gospodarstvenika v državi in prvaka SMC Zdravka Počivalška naslovil Poziv k zaustavitvi oziroma zaprtju gospodarskih dejavnosti zaradi slabe epidemiološke situacije in posledične obremenjenosti zdravstvenega sistema. Gantar predlaga popolno zaprtje oziroma zaustavitev vseh nenujnih gospodarskih dejavnosti za 14 dni zaradi neučinkovitosti dosedanjih ukrepov. Na to bo Počivalšek le stežka pristal, saj skupaj z gospodarskimi združenji trdi, da delovna mesta niso izrazit vir okužb. Fronta med gospodarstvom in zdravstvom je tako očitno zopet aktivna, vlada pa bo o pozivu razpravljala najkasneje na četrtkovi seji. Poslanci Državnega zbora so včeraj soglasno potrdili predlog zakona o finančni razbremenitvi občin. Skladno z njim bo država občine razbremenila za dobrih 70 milijonov evrov. Predlog zakona so usklajeno pripravljali številni akterji, in sicer dve vladi, sedem ministrstov, dve vladni službi, zavod za zdravstveno ter pokojninsko in invalidsko sodelovanje ter vsa tri občinska združenja. Država bo prevzela plačilo obveznega zdravstvenega zavarovanja za brezposelne in za otroke, nezavarovane kot družinske člane. Med drugim bo prevzela še financir 1000 anje družinskega pomočnika in mrliško pregledne službe, prav tako pa bo v celoti zagotovila sredstva za subvencijo neprofitnih najemnin. Zvišuje se taksa za lokacijsko informacijo, notarji pa bodo morali plačati za izdelavo potrdil o namenski rabi zemljišč.


source: fineweb

text: Reiki ||Ta članek potrebuje čiščenje. Pri urejanju upoštevaj pravila slogovnega priročnika.| ||Ta članek vsebuje podatke, ki so morda napačni.| Vsebina Zgodovina[uredi | uredi kodo] Reiki se izvaja s polaganjem rok. Ideja je v tem, da naj bi v vsakem bitju krožila univerzalna življenjska energija. S pomočjo te energije naj bi zdravili telo, um in duha. Beseda reiki je sestavljena iz besede rei, ki pomeni »univerzalno« in se nanaša na raven duha in telesa ter besede ki, ki pomeni življenjsko vitalno energijo, ki se pretaka po telesu živih bitij. Začetnik reikija je Mikao Usui, ki je ob koncu 19. stoletja na Japonskem vodil krščansko semenišče. Ta naj bi na gori Kurijami 21 dni meditiral. Zadnji dan ob zori je opazil, da se mu približuje svetlobni žarek in ko ga je dosegel, ga je nevidna sila zbila na tla. Takrat je opazil, da se na nebu izrisujejo simboli v različnih barvah. S tem naj bi Mikao Usui sprejel iniciacijo reikija. Kmalu po tem dogodku je ugotovil, da ima v svojih rokah posebno moč. Ljudem je namreč pomagal na tak način, da je položil roke na boleče mesto in bolečina se je zmanjšala ali pa celo izginila. Vendar pa se je po koncu terapije bolečina ponovno pojavila, zato jim je dr. Mikao Usui podelil iniciacijo reikija in jim povedal, da se morajo držati določenih pravil reikija. Leta 1922 se je preselil v Tokio in tam ustanovil kliniko, kjer so zdravili ljudi s pomočjo reikija. Po njegovi smrti je njegovo delo nadaljeval Chujiro Hayashi, ki je ustanovil svojo kliniko. Tam se je veščin reikija naučila tudi Hawayo Takata, ki je zaslužna, da se je reiki prenesel tudi na zahod. Umrla je leta 1979 in v tem času izučila 22 reiki mojstrov. Leta 1982 je Barbara Weber Ray ustanovila mednarodno ameriško združenje reikija (A.I.R.A). Osnovni principi[uredi | uredi kodo] Ljudje, ki se ukvarjajo s tem, trdijo, da obstaja univerzalna, življenjska, duhovna energija, ki ima lahko zdravilne učinke na telo in duha. Do te energije lahko pride vsak, vendar le ob prisotnosti reiki terapevta. Velja prepričanje, da ta energija potuje iz rok terapevta na telo pacienta oziroma na del telesa, kamor terapevt postavi dlani. Pri tem ni potrebna predhodna diagnoza, saj naj bi bila ta energija inteligentna. Po določenem času pa se lahko pacient nauči sprejemati to energijo od terapevta tudi na daljavo. Ta proces vključuje posebne simbole, s pomočjo katerih se vzpostavi začasna povezava med terapevtom in pacientom in tako lahko potuje energija med njima. Pri tem razdalja ni pomembna. Nekateri celo trdijo, da se lahko ta energija prenaša skozi čas, torej v preteklost in prihodnost. Terapija[uredi | uredi kodo] Pacient se uleže na masažno mizo in se skuša sprostiti. Pri reikiju se vedno uporabljata obe roki in sicer z dlanmi, obrnjenimi navzdol. Pri tem so vsi prsti, s palcem vred, iztegnjeni in se držijo skupaj. Terapevti dlani položijo na tako imenovane reiki položaje in jih pustijo sproščene, brez kakršnega koli pritiska. Lahko pa terapija poteka tudi brez neposrednega dotika, tako da terapevt samo približa dlani določenemu delu telesa. Energija življenja "ki", ki naj bi zdravila, naj bi pri tem potovala skozi čakre sredi dlani in skozi konice prstov. Ko energija začne teči, ponavadi terapevt in zdravljenec to občutita kot toploto (lahko tudi mravljince) na izpostavljenih delih telesa. Pri tem velja prepričanje, da če oseba, ki se zdravi potrebuje hlad, ji terapevtove dlani to tudi posredujejo. Prav tako naj bi ob zdravljenju terapevt čutil nekakšne ciklične občutke, katerim mora slediti s svojimi dlanmi po predelih telesa. Terapija se ponavadi opravlja v tišini, lahko pa tudi ob spremstvu tihe glasbe, tako da je pacientu omogočena tudi čustvena sprostitev. Reiki se lahko uporablja tudi v kombinaciji z dragimi kamni in kristali. Pri tem pa je pomembno, da so barve kamnov usklajene z barvami čaker (npr. temenska čakra je predstavljena z vijoličasto in belo barvo, grlna čakra je sinje barve...). Zdravljenje se prične pri glavi in se nadaljuje proti spodnjim točkam telesa (skupno naj bi bilo teh točk med 12 in 20). Terapijo lahko opravlja bodisi en sam terapevt ali pa se seanse udeleži več terapevtov. Takšna terapija celega telesa traja od 45 do 90 minut. Reiki pa se lahko prakticira tudi kot metoda samozdravljenja. Šolanje terapevtov[uredi | uredi kodo] Šolanje reiki terapevtov poteka v 4 stopnjah: 1.stopnja[uredi | uredi kodo] Spoznavanje z zgodovino, temeljnimi načeli, namenom in posledicami reikija. Učenje osnovnih tehnik zdravljenja s polaganjem rok, tehnik za samotretma in hitri tretma. Sledi posvetitev v 1. stopnjo, ki odpre kanal univerzalne energije, po katerem steče reiki energija in povzroči vrsto sprememb in notranjih procesov ter omogoča zvišanje vibracij fizičnega telesa. Posamezniku je podeljen simbol moči CHO-KU-REI. V tej stopnji se učenec nauči tudi dihalnih tehnik in uporabe kristalov in mineralov pri meditaciji. 2. stopnja[uredi | uredi kodo] Po opravljeni 1. stopnji lahko po preteku vsaj treh mesecev kandidat nadaljuje z opravljanjem 2. stopnje, ki poteka po tradicionalnem Usujevem sistemu. Tokrat prejme 2 simbola: SEI -HE –KI ...deluje na čustveno telo (astral)-z njim se odpravljajo negativni čustveni vzorci. HON-SHA-ZE-SHO-NEN ... deluje na mentalno telo (mental)-zdravljenje karme, odpravljanje travm, mentalnih in čustvenih blokad in osvobajanje osebnostnih kalupov. Reikist se nauči pomagati drugim na daljavo, v primerih ko je stik s prejemnikom energije onemogočen. 3. stopnja[uredi | uredi kodo] Tretja stopnja temelji na osebnostni rasti posameznika. Prejme mojstrski simbol DAI-KO-MIO, ki deluje na duhovno telo. Vibracije telesa se dvignejo na višji nivo, kar vpliva na psihično in fizično počutje. Po končanju te stopnje, je reikist pripravljen za pomoč drugim, vodenje tečajev in opravljanje posvetitev. 4. stopnja[uredi | uredi kodo] Pripravi reikista na učiteljsko funkcijo in mu dvigne samozavest. Pouči ga o postopku podeljevanja inicijacij. Reikist dobi navodila za poučevanje in podeljevanje iniciacij in je posvečen v mojstrsko stopnjo. Viri[uredi | uredi kodo] - Stein, D. (1996). Celostni reiki: popoln vodnik skozi starodavno zdravilsko vedo. Ljubljana: Gnosis. (COBISS)


source: wikipedia

text: James Clerk Maxwell, škotski fizik in matematik, * 13. junij 1831, Edinburg, Škotska, † 5. november 1879, Cambridge, Anglija. Življenje in delo Maxwell se je rodil na India Street 14 v znani škotski družini kot edini sin odvetniku Johnu Clerku. Družina se je zatem preselila na posestvo v Glenlair pri Dumfriesu. Pri 9. letih mu je za rakom umrla mati, drugače je imel srečno otroštvo. Že zgodaj je kazal znake nadarjenosti za matematiko. Vpisal se je na Akademijo Edinburg, kjer so ga klicali 'Dafty'. Tukaj je spoznal Taita. S 15. leti je leta 1845 poslal Kraljevi družbi v Edinburgu prispevek o načrtovanju ovalnih krivulj s pomočjo kosa niti. Bil je tako dovršen, da mnogi niso mogli verjeti, da ga je sam sestavil. Na Univerzi v Cambridgeu je diplomiral kot drugi najboljši v letniku. Leta 1871 je, čeprav nerad, prevzel mesto profesorja eksperimentalne fizike na Univerzi v Cambridgeu in postal prvi profesor na tem področju. Kot predavatelj se ni obnesel. Sledilo mu je lahko le malo študentov, tisti redki pa so veliko pridobili. Ukvarjal se je s teorijo treh barv (optika), s kinetično teorijo plinov. Med letoma 1867 do 1873 je odkril zakone elektrodinamike (Maxwellove zakone) in jih zapisal v znamenitih Maxwellovih elektrodinamičnih enačbah. Teorijo je objavil leta 1873 v Razpravi o elektriki in magnetizmu (Treatise on Electricity and Magnetism). Maxwell je pokazal, da je svetloba elektromagnetno valovanje. Po njem se imenuje dopuščena merska enota za magnetni pretok Maxwell (M). Znana je Maxwellova porazdelitev števila molekul ali atomov v razredčenem plinu. Sklici Glej tudi Maxwell-Stefanova difuzija Maxwellov napetostni tenzor Viri Zunanje povezave Škotski fiziki Škotski matematiki Škotski akademiki Diplomiranci Univerze v Cambridgeu Predavatelji na Kraljevem kolidžu v Londonu Člani Kraljeve družbe Člani Kraljeve družbe iz Edinburga Adamsovi nagrajenci Prejemniki Rumfordove medalje Umrli za rakom želodca Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


Ni razlogov, ki bi preprečevali uporabo pastil pastil isla v času nosečnosti in dojenja.


text: Februarska revolucija Fébruarska revolúcija v Rusiji leta 1917 je del revolucionarnega vrenja tistega časa in prvi korak k oktobrski revoluciji. Februarska revolucija je bila uperjena proti carju. Ukinjena je bila cesarska oblast in vzpostavljena republika. Začasna vlada je razpisala volitve v ustavodajno skupščino. Že precej pred temi volitvami pa so boljševiki zbrali »Vrhovni sovjet delavskih in vojaških poslancev (deputatov)«. S tem pa se je pričelo dvovladje. Ozadje[uredi | uredi kodo] Rusija je bila že od leta 1914 v vojni z Nemčijo in Avstro-Ogrsko. Dežela je bila kljub prej dokaj hitro razvijajočem gospodarstvu izčrpana, morala vojakov na fronti pa nizka. V deželi je vladalo pomanjkanje, Rusija na fronti ni zmagovala, kazala se je neučinkovitost uprave in vojaške organizacije. Tudi na carskem dvoru so bile razmere slabe: civilno oblast je od carja Nikolaja II. Romanova praktično prevzela carica Aleksandra Fjodorovna, veliko vlogo na dvoru pa je imel goljuf Rasputin. Na fronti je bilo že 1.700.000 mrtvih in 5.900.000 ranjenih vojakov. Dezerterstvo je bilo pogosto, samo v enem letu je dezertiralo 140.000 vojakov. Potek dogodkov[uredi | uredi kodo] (Datumi so po starem julijanskem koledarju; datumi v oklepaju po gregorjanskem.) - 18. februarja - stavka v Putilovskih zavodih (tovarnah), zaradi pomanjkanja hrane. Ker je bila v vojnem času stavka prepovedana je posredovala vojska. - 23. februarja (8. marca) so se pričele v Petrogradu protivojne demonstracije, ki so prerasle v množične spopade s kozaki in policijo. - 24. in 25. februarja pričetek splošne stavke v Petrogradu. Demonstranti so prešli na politične zahteve: »Dol s tiranstvom«. Vojaki, ki so jih poslali proti množicam, so se uprli in streljali na svoje častnike. - 26. februarja so se pričeli spopadi med revolucionarnimi vojaki in carsko vojsko. - 27. februarja je splošna stavka prerasla v oboroženo vstajo. Pričel se je množični prehod vojakov na stran vztajnikov, ki so zasedli najvažnejše točke v mestu, vključno z vladnimi poslopji. Ustanovljen je bil Začasni komite Državne dume, ki mu je predsedoval Mihail Rodzjanko. - 1. marca je bila uspostavljena nova oblast v Moskvi, tekom meseca pa v vsej državi. - 2. marca (15. marca) je Nikolaj II. abdiciral v korist mlajšega brata Mihaila Aleksandroviča, ta pa oblasti ni prevzel, ampak je vso oblast predal Začasni vladi. S tem je prenehala carska oblast in monarhija v Rusiji. Začasni komite je oblikoval začasno vlado, ki jo je najprej vodil knez L'vov, a ga je kmalu zamenjal socialist (eser) Kerenski. Začasna vlada je objavila volitve v Ustavodajno skupščino, ki pa so potekala šele v novembru in decembru 1917, že po zmagi oktobrske revolucije. Ker je hkrati z začasno vlado deloval tudi Sovjet delavskih in vojaških odposlancev, je nastalo dvovladje, v katerem so nastali pogoji za Oktobrsko revolucijo.


Ilija Trojanow: “Zaupam usodi in sem optimist” - Primorske novice Ilija Trojanow: “Zaupam usodi in sem optimist” Vilenica 10. 09. 2018, 06.01 , posodobljeno: 10. 06. 2021, 09.51 Ilija Trojanow, nagrajenec 33. mednarodnega literarnega festivala Vilenica, ima za sabo sila nenavadno, burno življenjsko pot, ki je pomembno vplivala tudi na njegov mogočni opus. Zanj je v soboto na sklepni slovesnosti festivala v kraški jami prejel nagrado, ki mu je v veliko čast. LIPICA, LOKEV > V slovenskih prevodih se Ilija Trojanow (1965) oglaša v angažiranem eseju Odvečni človek, krajšem romanu Tajanje in svojem temeljnem delu, obsežnem in kompleksnem romanu Zbiralec svetov, v katerem bralca popelje po sledeh Richarda Francisa Burtona, ekscentričnega britanskega raziskovalca, pisatelja, častnika in pustolovca iz 19. stoletja. Vznemirljiva pot je tudi za pisateljem, ki smo ga intervjuvali ob izteku festivala. “Razočaranje bo doživela tudi novodobna buržoazija, ki desnico podpira v upanju, da bo tako obranila svoje privilegije. A ljudje bodo začeli iskati drugačne rešitve.” V petek ste se z očetom za volanom iz Lipice nekam odpeljali. Nam zaupate kam? “Leta 1971 je šla moja družina med begom iz Bolgarije proti Nemčiji čez mejo nekje pri Novi Gorici. In prav ta kraj smo šli poiskat. Odpeljali smo se severno od Nove Gorice in iskali vzdolž Idrije, ki je mejna reka. V psihološkem pogledu mi je zelo zanimivo, da se oče natanko spominja prečkanja meje: reke, ceste, vsega. Ne spominja pa se, kako smo tja prišli, zato smo si morali pomagati z zemljevidom. Za naju je bila vrnitev na kraj, kjer smo z Vzhoda prestopili na Zahod, precej vznemirljiva. V soboto pa sva z ženo iz Lipice pešačila do Padrič. Malce sva se izgubljala, na lepem pa sva ob tej stari poti, ki danes očitno služi zlasti gozdarjem, videla star napis - sporoča, da je cesta nekoč povezovala Trst in Dunaj. To me je očaralo. Moj oče, ki je šel naprej po glavni cesti, z avtom, je v Padričah medtem našel nekega starega Slovenca, ki je pokazal, kje je stalo begunsko taborišče. A danes je tam nova stavba. Četudi nismo imeli česa videti, je bil sprehod zelo lep.” Kakšni so vaši spomini na Padriče pred 47 leti? “Spominjam se, da je bilo tam zelo stresno. Velikanska soba je bila razmejena samo z razobešenimi odejami in oblekami. Četudi drugih v prostoru nisi videl, ni bilo možnosti za intimo, saj si jih slišal in vohal. Mislim, da so bili Romi tisti, ki so v sobi tudi kuhali. Niso marali italijanske hrane, pa so si pripravljali svojo. Ves prostor je bil prepojen z vonjem. Kar nekaterim ni bilo všeč. Protestirali so, prišlo je do vreščanja in pretepanja, eden je potegnil nož ... Ampak to smo doživeli tudi v nemškem begunskem taborišču. Če na kup daš veliko prestrašenih ljudi, neogibno izbruhne nasilje. Ne razumem tistih, ki jih preseneča, da med begunci danes prihaja do nasilja. To je normalna reakcija prestrašenih ljudi, ki so prestali grozote in ne vedo, kaj jih še čaka. Ne razumejo jezika dežele, ne poznajo njenih zakonov, vse jim je tuje.” “V krajih, kjer je najmanj ali nič beguncev, je največ sovraštva. Prebivalci ne poznajo beguncev, zato razvijajo negativne predstave.” Desnica nima rešitve Je bila begunska izkušnja za šestletnega Ilijo bolj stresna kakor za njegove starše? “Ne, te reči so bolj stresne za odrasle. Ker otroci še niso sposobni predvidevati, kaj se jim lahko zgodi. So nedolžni, nimajo izkušenj z nevarnostmi.” Rodili ste se v Sofiji, zatem so bila vaša bivališča München, Nairobi, Pariz, Mumbaj, Cape Town, Mainz, zdaj živite na Dunaju ... Se kdaj vprašate, kakšno bi bilo vaše življenje, če družina ne bi pobegnila iz Bolgarije? “Bilo bi 'shitty'. Ne vem, kako rečete v Sloveniji.” “Usrano, enako pravimo v bolgarščini! Do leta 1989 je bilo življenje v mnogih deželah vzhodne Evrope prepolno mrtvila, obupa. Odrasel bi v takem ozračju. Ker sem bil vedno zelo uporniški in sem se v šoli večkrat zapletel v težave, bi mi v Bolgariji najbrž trda predla. Svet pa bi se mi odprl šele po letu 1989, pri štiriindvajsetih, petindvajsetih letih - pa se mi je že pri šestih. Moja glava je potrebovala precej časa, da je dojela padec železne zavese. Če si pobegnil, se nisi mogel več vrniti, zato vse do decembra 1989 nisem več stopil na vzhodno stran. Zame je dolgo obstajala samo polovica Evrope. Druga polovica je bila terra incognita. Zdaj je k sreči drugače. Ko smo se v soboto vračali z Goriškega, smo ob poti videli veliko nekdanjih obmejnih stražarnic. Danes so prazne - čudovit prizor.” Do Padrič ste želeli hoditi, in uspelo vam je. V romanu Tajanje omenjate, da je hoja edini način resničnega spoznavanja krajev. “To sem dojel med svojo prvo dolgo hojo, ko sem šel vzdolž reke Ganges. Tam ni bilo druge možnosti, moral sem hoditi. Nekaj več kot 2000 kilometrov. Zatem sem šel za potrebe romana Zbiralec svetov še po Tanzaniji. Hotel sem začutiti ritem 19. stoletja. Obenem sem ugotovil, da spoznavni procesi med hojo delujejo povsem drugače. Zaradi počasnosti premikanja zaznaš veliko več. In dela celotno telo, ne samo oči. Vse odtlej skušam hoditi, če je le mogoče.” “Ko smo se v soboto vračali z Goriškega, smo ob poti videli veliko nekdanjih obmejnih stražarnic. Danes so prazne - čudovit prizor.” Med pripravami za Zbiralca svetov ste hodili po Indiji, Arabiji, Afriki. Je bilo tako nevarno, kakor zveni? “Nevarnost je vedno odvisna od dvojega: domišljije in sposobnosti. Po Tanzaniji me je spremljal prijatelj, tam je res prenevarno, da bi potoval sam. Nekajkrat sva naletela na divje živali, s katerimi moraš znati, da se ogneš nevarnosti. Vedeti moraš, na primer, da je ob srečanju s slonom najslabša možnost beg. Zelo počasi se moraš umakniti. In paziti moraš, da si šotora ne postaviš na pot, po kateri hodijo živali. Povodni konji gredo ponoči iz vode in s svojo težo na kopnem izdolbejo prave kanale. Tja ni pametno postaviti šotora. Najhuje pa je, ko med potovanjem naletiš na težavo, o kateri nisi sposoben presojati. Na primer, sredi Tanzanije so naju aretirali predstavniki lokalne oblasti. Nekateri med njimi so bili pijani, midva pa nisva vedela, kaj bi radi od naju, kako bodo postopali in kaj naj storiva, da bodo ostali mirni. Zadnji del Tanzanije sva opravila na napihljivem čolniču. V reki sva zagledala krokodila, ki je nenadoma izginil, zaplaval pod čoln. Zagrabila naju je panika, saj se nevarnosti še bolj bojiš, če je ne vidiš. Z vesloma sva začela tolči po gladini, saj sem že iz Kenije vedel, da so krokodili zelo občutljivi in zbežijo, če po gladini tolčeš s palico. Tako se otroci v Keniji pred njimi obvarujejo med kopanjem. Znanje, izkušnje, sposobnosti te obvarujejo pred nevarnostmi. Domišljijo pa omenjam, ker si nekateri predstavljajo vse mogoče, tako so polni strahov, da že ti postanejo težava. Kar mi je tuje, saj sem takega značaja, da se preprosto ne bojim. Zaupam usodi in sem optimist.” Ker ste bili že pri šestih letih begunec in ste zatem prepotovali pol sveta, se najbrž ne bojite niti današnjih beguncev, ki prihajajo v Evropo. “Ne vem, zakaj bi se jih kdorkoli moral. Begunci so žrtve, potrebne pomoči.” Pravijo, da so med njimi tudi teroristi. “Ah, ne smete poslušati vseh neumnosti.” V eseju Odvečni človek poudarjate potrebo po empatiji. “Empatija je v človekovi naravi. Ne samo človekovi, tudi opice in nekatere druge živali so je sposobne. Vprašanje pa je, zakaj jo ljudje izgubljamo. Mislim, da zaradi več vzrokov. Prvič, bojimo se, da bomo ostali brez privilegijev. Da nam jih bodo ukradli begunci. In drugič, empatijo izgubimo, če izgubimo stik s sočlovekom. Psihološki eksperimenti so potrdili, da zelo lahko začutimo empatijo, če vidimo človeka. Takrat smo mu hitro pripravljeni pomagati. Če pa je drugi nekaj abstraktnega, nevidnega, do njega gojimo drugačna čustva. To se kaže tudi v sedanji tako imenovani begunski krizi - v krajih, kjer je najmanj ali nič beguncev, je največ sovraštva do njih. Prebivalci ne poznajo beguncev, nimajo stikov z njimi, zato razvijajo negativne predstave. Vzhodna Nemčija je lep primer. Desnica je zelo uspešna tudi na Madžarskem in v Rusiji, ki sta sprejeli komaj kaj beguncev.” Ste slišali, da imamo Slovenci prav te dni prvič opravka s paravojaškimi vajami zamaskiranih prostovoljcev v slovenskih gozdovih? “Sem slišal. Pred nekaj leti se je to začelo na Poljskem in zdaj je očitno na vrsti Slovenija.” Kako ste lahko optimistični? Vaš starejši nemški kolega Michael Krüger je na Dnevih poezije in vina na Ptuju dejal, da je pesimističen - že pred dvajsetimi leti je bil prepričan, da smo v Evropi za vselej opravili s takimi deviacijami. “Seveda je šokantno, a na čustveni ravni. Na politični pa se moramo vprašati, ali desnica ponuja kakšno rešitev za globalne težave. In odgovor je: ne. Kdorkoli razume delovanje globaliziranega sveta, ve, da smo danes zelo odvisni drug od drugega. Ograjevanje domovine ni opcija, z njo ne bomo rešili ekoloških in ekonomskih težav. Ker desnica nima rešitev, bo neogibno doživela deziluzijo. Razočaranje bo doživela tudi novodobna buržoazija, ki desnico podpira v upanju, da bo tako obranila svoje privilegije. A ljudje bodo začeli iskati drugačne rešitve.” Kakšno vlogo lahko pri tem igra umetnik? “To se ni spremenilo, umetniki so skozi zgodovino zmeraj igrali enako vlogo. Slikajo drugačno podobo sveta, takšno, ki premore več resnice, razumevanja ... in empatije! Če bereš zgodbo o nekom, nehote zlezeš v njegovo kožo, spoznavaš drugega. To je krasna pot za širjenje obzorja, z zgodbami ljudem kažeš človekovo raznolikost, kakršne v svojem vsakdanu ne morejo spoznati. Mnogi seveda vprašajo, zakaj naj bi pisec drugim karkoli kazal, kdo pa ga je sploh pooblastil in zakaj bi ga poslušali. Moj odgovor: pisci imamo čas, lahko se poglobimo v problem. Preden napišem roman, obravnavano tematiko raziskujem več let. Kdo pa še ima toliko časa?! Kdor dela v službi, ga ima zelo malo. Avtoriteto dobim, ko bralec spozna, kako dolgo in zavzeto sem preučeval, ko se prepriča, da sem zaupanja vreden pisatelj, ki v knjigah pošteno obravnava kompleksno problematiko, je ne poenostavlja.” Ampak ravno na okrogli mizi v Lipici so vaši kolegi, spodbujeni z letošnjo vodilno festivalsko temo Pisati in preživeti, ugotavljali, da večina danes mora imeti še službo in pisati v prostem času. “Pa saj je vedno bilo tako. Ideja, da lahko živiš samo od pisanja, je moderna. In to je vselej lahko počela le manjšina. Zato smo tisti, ki se lahko preživljamo s tem, toliko bolj odgovorni. Ker imamo to svobodo, jo moramo izkoristiti za tisto, česar drugi ne morejo opraviti. Moramo raziskovati in ponuditi temeljito, poglobljeno vizijo boljšega sveta. Sicer pa ne vem, zakaj bi morali umetniki razpravljati o svojem preživetju. To je ključna tema za vsakogar. Pomislimo na ljudi, ki nenadoma izgubijo delo, pa na avtomatizacijo dela, na umetno inteligenco. Čez dvajset, trideset let bo veliko delovnih mest ukinjenih ...” V športu je vse jasneje Mislite, da lahko umetna inteligenca ogrozi tudi pisatelja? Bo stroj kdaj zmogel napisati dober roman? “Načeloma ja, ampak ta dan je še daleč. V novinarstvu se je že zgodilo, stroj je napisal članek. V športnem novinarstvu je to preprosteje, enostavna poročila računalnik lahko sestavi.” Bi se mu pa zataknilo, če bi skušal napisati Zbiralca svetov! “To bi mu šlo teže, se strinjam. Tam ne gre le za količino informacij. Kako naj stroj seže globoko v bralčeva čustva, ga gane? To je pri pisanju pomembno - kako se dotakniti bralca, seči vanj. Nekega dne bo tega mogoče sposoben tudi stroj, a gotovo ne za časa naših življenja. Po drugi strani pa mi to ne predstavlja težave. Nekoč boš pač imel na izbiro: boš bral roman, ki ga je napisal AB27, ali tistega, ki ga je Ilija Trojanow?” V intervjuju za naš časopis je Brane Čop, prevajalec Zbiralca svetov, dejal, da je vaša nemščina neverjetna, odlična, saj ste kot Slovan v priučenem jeziku zelo inovativni. Kdo so bili vaši učitelji? “Moje inovatorstvo v nemščini nima ničesar opraviti z učitelji. Poznam več piscev, ki so se priselili, se priučili nemščine in jo razširili. In pri vseh je bil pomemben enak proces. Ne gre za umetniško poigravanje, ampak za nujo - kako v nemščini izraziti izkušnjo, ki je del tvojega sveta in presega nemškega. Ko iščeš ustrezne besede in stavke, si primoran izumljati.” Ali poezijo še pišete v angleščini? “Eh, ni vredno omembe, napišem po eno pesem na leto. 99,99 odstotka mojega pisanja je v nemščini. Proza.” So bili pri odraščanju v pisatelja za vas najpomembnejši nemški pisci? “V enaki meri sem bral angleške in nemške. Odraščal sem v Keniji in v Nairobiju je Goethejev inštitut imel zelo dobro knjižnico. Mislim, da sem prebral vse, kar so imeli. Takrat sem prebral po tristo knjig na leto.” Ste bili s kakšnimi avtorji tudi obsedeni? “Sem bil, v mladih letih sem prebral celotnega Hermana Hesseja, zelo všeč so mi bili Dürrenmatt, Frisch, oba brata Mann, Thomas in Heinrich ... Bral sem vse po vrsti. Požiral sem tudi afriško literaturo. In če me že sprašujete, kdo me je učil - ko sem videl, kako afriški pisatelji rokujejo z angleščino, sem morda že začutil, kako je mogoče razširiti meje jezika. Najbrž sem se česa navzel in to potem uporabil v nemščini.” Opazili smo, da na nastopih poslušate zaprtih oči, kadar berejo drugi. “Vedno poslušam zaprtih oči. Da se povsem osredotočim na slišano.” In kako vam zveni naš jezik? “Čudovit je! Najlepša slovanska jezika sta mi ruščina in slovenščina. Tako muzikalna sta.” Prejeli ste že veliko nagrad, zlasti nemških. Kaj vam pomeni vilenica? “Veliko mi pomeni. Prvič: je mednarodna in mi potrjuje, da moje delo učinkuje tudi zunaj meja nemškega jezika. In drugič: ko preletiš, kdo vse jo je že dobil ... Ne poznam nagrade, ki bi se ponašala s takim seznamom. Uvrstili so me med crème de la crème. Ko je prijatelj videl, kdo vse jo je že dobil, je vzkliknil: pa saj ta je boljša od Nobelove! Res, dobili so jo pisatelji, ki jih zelo občudujem.” “Prvi mi na misel pride Dževad Karahasan, ki ni samo odličen pisatelj, ampak tudi moj prijatelj. Tu so še Péter Nádas, Claudio Magris, med prvimi je vilenico dobil Peter Handke, lani Jurij Andruhović, vmes je bil še Andrzej Stasiuk ... Joj, da ne pozabim: David Albahari! Zelo ga imam rad, krasen pisatelj. Vilenico je dobil še László Krasznahorkai ... Vidite, v hipu vam naštejem kakih deset velikih, svetovnih imen. Kakšna čast, da sem med njimi! Pravzaprav si ne morem pomagati, da se ne bi spraševal, ali sodim mednje. Najbrž vsak pravi pisatelj pozna take dvome. Trudiš se biti dober, čim boljši, a nikoli ne veš, ali ti uspeva. Umetnost ni kakor šport ...” ... v katerem ste se preizkusili, ko ste štiri leta osvajali vse discipline poletnih olimpijskih iger in to predlani opisal v knjigi Moja olimpijada. Amater, štiri leta, 80 disciplin. “Šport mi je zanimiv, ker je tam zelo jasno, pri čem si. V literaturi je drugače. Izdaš roman, zatem pa v eni oceni piše, da je to delo genija, v drugi pa, da je knjiga ničvreden zmazek, ki bralcu samo krade čas. Kot avtor ne veš, čemu verjeti. V športu je vse jasneje, nihče ne more objaviti, da je Federer povprečen igralec tenisa. Je najboljši, in pika. Jaz pa se ne morem otresti misli, da nisem dovolj dober. Moj roman Zbiralec svetov je preveden v več kot 30 jezikov, dobil sem kup nagrad, prodal na milijone knjig ... In vseeno kljuje: morda pa nisi res vrhunski.” Ampak ta notranji glas je koristen. “Je, ker kaže, da delo opravljaš resno in se trudiš biti vse boljši. Lani sem v Londonu obiskal veliko razstavo o japonskem umetniku Kacušiki Hokusaju. Nad fotografijami so bili razobešeni odlomki iz njegovih dnevnikov. Pri osemdesetih letih je zapisal: 'Upam, da bom v naslednjih letih postal pravi umetnik.' Ko sem to prebral, sem si rekel: to je to! Še pri osemdesetih si eden največjih japonskih umetnikov prizadeva biti še boljši.” Napisal bo utopijo Naslednje leto bo pri Cankarjevi založbi tradicionalno izšel prevod vileniškega nagrajenca. Ste se že odločili, katero vašo knjigo bomo dobili naslednjo? “Odločitev ni bila v mojih rokah, založnik je izbral Mojo olimpijado. A za slovenske bralce bi bili morda še zanimivejši najnovejša Po begu ali pa predzadnja Moč in upor. V prvi pišem o migraciji in vsem, kar ta prinese, v drugi pa o komunizmu in postkomunizmu.” Najbrž se založniku zdi olimpijska knjiga zabavnejša. “To pa je gotovo! Drugi knjigi nista nič kaj zabavni.” O čem pa boste pisali v naslednji knjigi? “Pravkar sem objavil knjigo, ki sem jo napisal, potem ko sem s kolegom potoval po več kontinentih in raziskoval, kako v različnih državah deluje sistem pomoči. Zanimalo me je, kakšna pomoč dejansko pomaga, kako je na ta sistem vplival kapitalizem in kako pomoč zlorabljajo, služijo na njen račun. Oktobra bom izdal še knjižico o potovanjih - opisujem, kakšno je zame pravo potovanje in kaj je z njim mogoče doseči.” Se boste še kdaj lotili romana, za katerega je potreben večletni študij? “Pravkar ga pripravljam in z njim precej tvegam. Napisati hočem utopijo. Sit sem že vseh distopij, negativnih romanov. Pokazati hočem, da so pred nami lahko prav čudoviti časi.” ilija trojanowfestival vilenicavilenica 2018


ČETRTEK ČETRTEGA ///////GLASBA////// 21:00 - Medicine Noose, Spewn, Negative Slug @ Klub Gromka MEDICINE NOOSE – berlinski DIY sludgerji predstavljajo novo izdajo, split album izdan skupaj s Spewn SPEWN – makednoski duiet, metal/doom/ultraviolence, druga stran split LP-ja NEGATIVE SLUG – zagrebški sludge doomerji, popravljajo za nastop, ki so ga spomladi odpovedali Vstopnina: neznana 21:00 - JazzKlubMezzoforte MidnightJazzDuo @ Cirkus, AT Rog Uroš Sever, krilni rog Marko Petrušič, pianino Duo bo zaigral nekaj priredb jazzovskih standardov. Glasbenika sta predana svobodi v glasbi in v življenju. Prvič sta sodelovala pred 25 leti na terasi ljubljanske gostilne Figovec. Sledi jam session. 20:00 - Zasedba SMET: Dolga Pota (Tilen Stepišnik & Miha Erič) @ ŽMAUC Tilen Stepišnik in Miha Erič Glasbena genija in virtuoza, ki poprimeta za številne instrumente in prav nobena zvrst jima ni tuja. Igrata v mnogih zasedbah in sodelujeta s številnimi glasbeniki. Združila sta moči in ideje ter ustvarila niz avtorskih skladb izdanih na prvencu DOLGA POTA. 20:30 – Aleš Rendla Sextet @ SOHO Ljubljana Primož Fleischman, tenorski, sopranski saksofon, flavta; Aljaž Rendla, klarinet, altovski klarinet; Rebeka Zajc, klaviature, klavir; Jošt Drašler, kontrabas, električni bas; Aleš Rendla, bobni, tolkala ; Gost: Nino DeGleria – bas Veteran domače scene (Begnagrad, Srp, Quatebriga, Bratko Bibič & The Madleys, Fake Orchestra ...) bo predstavil drugi album Dreamings/Sanjarije, avtorsko vizijo sobivanja različnih zvrsti, od jazza in etna do fusiona in improvizacije. Več: https://www.facebook.com/events/299299200839017/ Vstopnina: 10 21:00 - Chicksy Dicks, Glista, Malorshiga @ Orto bar Prvi se bodo predstavili skrivnostni pogani iz slovenske Istre, ki slišijo na ime MALORSHIGA, za njimi bo grindcorovski gnus trosila gomazeča GLISTA, za zaključek koncertnega dela večera pa ga bomo pošteno zagruvali z ribniškimi CHICKSY DICKS. 20:00 - Éliane Radigue: Transamorem Transmortem @ Cankarjev dom Ko je bilo delo pionirke na področju zvočnih umetnosti Éliane Radigue Transamorem Transmortem 9. marca 1974 premierno predstavljeno v newyorški galeriji The Kitchen, je na letaku pisalo: “Pred največjim dosežkom. Pred največjo ločitvijo”. To je kompozicija brez začetka in konca, divja serija mikromodulacij, ki terjajo pozornost, terjajo poslušanje. To ni kompozicija, iz katere se ne vrneš enaka, temveč takšna, iz katere in zaradi katere se morda sploh ne vrneš. ////DECENTRALIZACIJA//// 18:00 – Bogdana Herman – ljudske pripovedne pesmi @ Gorca, Podlehnik 19:00 - Forma viva avtorja Yuki Oyanagi (JP) @ pred supermarketom Tuš, Ravne na Koroškem ////PREDSTAVE //// 19:30 - Mercadet ali Poslovni človek @ MGL Honoré de Balzac, začetnik realizma v evropski literaturi in neutrudni popisovalec svoje dobe, je bil velik ljubitelj gledališča, ki si je prizadeval preseči naivne lahkotne bulvarke tistega časa. Mercadet ali Poslovni človek, njegova najuspešnejša igra, je zelo velikopotezno zastavljena komedija, ki podaja kruto resnično podobo sveta, v katerem je vse podrejeno enemu samemu cilju: kako se z vsemi sredstvi prikopati do (še več) denarja. 20:00 – Gloria @ MGL Na novinarski konferenci so avtorji poudarili, da drama odpira medgeneracijska vprašanja, vprašanja prekariata, vprašanja osamljenosti in odsotnosti ljubezni, neizprosna tekmovalnost, ki so značilna za generacijo milenijcev. Režiser je izpostavil, da nas drama na tih, a gostobeseden način postavlja v pozicijo razmišljanja ... da je življenje drugih še kaj drugega, kot razlog, da ne razmišljamo o sebi. 20:00 Deklica s Strunami @ SNG Drama Pa sreča? Sreče ni na koncu potovanja, skoraj nikoli. Ampak je tam, kjer se začne pesem. In to zadostuje. Deklica s strunami (2018) je dramska opera Marjana Nečaka, Maje Hrgović in Ane Bunteske o violinistki, ki potuje z vlakom po Evropi. Med vožnjo in na postajah se izriše zgodba njenega življenja; od deklice, ki je hotela postati vrhunska glasbenica, pa je oče zapravil denar za njeno šolanje, do starke, ki še zmeraj išče svoj prostor pod evropskim nebom, potem ko je vse življenje preživela kot ulična glasbenica. Asociacija na Andersenovo "deklico z vžigalicami" je večplastna... ////RAZSTAVE, POGOVORI, PREDAVANJA//// 17:00 - Branje poezije Cirila Zlobca @ Drama Kavarna Dva oktobrska popoldneva posvečamo pesniku ljubezni, pisatelju, publicistu, prevajalcu in predvsem velikemu človeku Cirilu Zlobcu, ki "svojih zmag ni slavil, poražen pa se ni vdal". 20:00 - Marwa Arsanios: Kdo se boji ideologije? @ Galerija ŠKUC Otvoritev festivala Mesto žensk Organiziranje informacij je inherentno politično dejanje. Izbiranje prioritet, reduciranje in izključevanje niso le načini pripovedovanja zgodb, temveč sredstvo sooblikovanja sveta. Ključni vidik ustvarjanja dokumentarnega filma je tako vselej povezan z ozaveščanjem o izbirah in vplivih, ki jih ima tovrstno odločanje. Dela Marwe Arsanios stremijo h kljubovanju konvencijam in zakritim načinom prepričevanja, pri tem pa ne upodabljajo le paradoksov, ki jih živijo njeni dokumentirani subjekti, marveč tudi nasprotja, ki nastanejo, ko želijo tovrstne kompleksnosti ujeti na kamero. Ob 17:00 pa vodstvo po razstavi z umetnico. 17:00 - Že 90 let Marjanca (razstava Marjance Jemec Božič) @ Knjižnica Glinškova ploščad Ob 90. rojstnem dnevu slovenske ilustratorke Marjance Jemec Božič na Glinškovi ploščadi prirejamo razstavo njenih ilustracij o bikcu Ferdinandu. Gre za črnobele ilustracije, ki še niso objavljene, saj so nastajale v okviru projekta Televizije Slovenija. 34 ilustracij iz cikla o bikcu Ferdinandu je naslikanih na paspartujih v velikosti 100 x 70 cm, tako da se bo razstava celotnega cikla zvrstila do 21. februarja 2019 (naenkrat bo razstavljenih 7 paspartujev), vsak izmed sklopov ilustracij bo na ogled mesec dni (s kakšnim dnevom odstopanja). ////KINO//// Kinodvor 17:00 – Pero Lovšin – Ti lahko, Jani Sever 18:00 – Hladna vojna, Paweł Pawlikowski 19:00 - My Way 50 – med iskanim in najdenim svetom, Maja Weiss 20:00 – Vsi vejo, Asghar Farhadi 21:00 – Bergman: eno leto, eno življenje, Jane Magnusson Kinoteka 19:00 - Kriki in šepetanja (Viskningar och rop), Ingmar Bergman, Švedska, 1972, 35mm, 1.66, barvni, 91', ap, svp V graščini živijo tri sestre, Karin (Ingrid Thulin), Maria (Liv Ullmann) in Agnes (Harriet Andersson), ter služkinj 1000 a Anna (Kari Sylwan). Agnes je na smrtni postelji, umira za rakom. Sedanjost se preliva s preteklostjo, preko spominov spoznamo življenja sester, napolnjena z lažmi, brezčutnostjo, ljubosumjem, prevarami, samozaničevanjem, krivdo in prepovedano ljubeznijo. Sestri sta sebični, le služkinja pomaga umirajoči pri »prehodu«. Hipnotičen, vznemirljiv in srhljiv film. 21:00 - Jesenska sonata (Höstsonaten), Ingmar Bergman, Švedska, 1978, 35mm, 1.66, barvni, 93', ap, svp Svetovno znana pianistka (Ingrid Bergman v svoji zadnji filmski vlogi) po dolgem času obišče svojo hčer (Liv Ullmann) in tam nepričakovano sreča tudi mlajšo hčer (Lena Nyman), ki je telesno prizadeta. Starejša hči ne more pozabiti zamere, saj ju je mati zaradi kariere dolga leta zanemarjala, kljub temu pa se tudi trudi, da bi ji ustregla. Kmalu privrejo na dan obtožbe in grenki spomini. Pogled v odtujene odnose med starši in otroci.


Časi, ko je bil prenos podatkov za mobilne telefone drag ko žafran, so mimo. V petih letih je prenos cenejši celo za stokrat. Slovenski mobilni operaterji so na tem področju med ugodnejšimi ponudniki v EU. Na trgu telekomunikacij si podražitve sledijo druga za drugo. Televizijski paketi so se prvič letos podražili v januarju (A1 in Telekom Slovenije je podražil za en evro tudi mobilne pakete) in februarju (T-2 in Telemach). Za nekje od dva do pet evrov na mesec. Razlog je bila lanske poteza Pro Plusa, ki je izkoristil dobro pogajalsko moč in začel zaračunavati za svoj paket kanalov, podobno potezo pa so povlekli še pri Sportklubu, ki se je usidral v srca ljubiteljev nogometa in drugih športov ter prvič letos podražili že januarja. Junija sledi nova podražitev, so napovedali pri Telekomu Slovenije. Za še dva evra bodo zvišali vse pakete, ki vsebujejo televizijske storitve. V zameno bodo uporabniki, ki imajo poleg televizije še mobilni paket, prejeli nekaj dodatnega prenosa podatkov. Čeprav je postopno dvigovanje cen v zadnjih mesecih povzročilo nekaj razburjenja med uporabniki – zlasti pri televizijskih paketih –, je treba hkrati poudariti, da so se cene mobilnih storitev v Sloveniji v zadnjih letih praviloma zniževale. Ali povedano drugače, za enake zneske dobijo uporabniki danes precej več kot še pred nekaj leti. V A1 so, denimo, šele pred petimi leti, ko so se imenovali še Simobil, prvi ponudili pakete z neomejenimi klici in sporočili. Danes takšen paket pričakuje tako rekoč vsak uporabnik, ki sklepa naročnino pri katerem izmed operaterjev. »Za 20,99 evra je uporabnik poleg neomejenih klicev in sporočil dobil še 200 megabajtov interneta,« se spominjajo pri A1. Največji paket izpred petih let je vključeval za današnje razmere skromnih pet gigabajtov interneta in je stal zajetnih 40 evrov na mesec. Za pet evrov manj na mesec je danes uporabnikom A1 na voljo sto gigabajtov prenosa podatkov na mesec, kar je dovolj za brezskrbno brskanje po spletu, gledanje in poslušanje visokokvalitetnih pretočnih vsebin ... Za slabih 21 evrov pa lahko uporabniki doma porabijo 30 gigabajtov prenosa, del tega (šest gigabajtov) pa imajo zakupljenih tudi za EU. A1: Uporabnik je Za 20,99 evra poleg neomejenih klicev in sporočil dobil še 200 megabajtov interneta. Danes dobi za podobno ceno 20 gigabajtov prenosa. S podobnimi rešitvami tekmujejo na trgu vsi večji ponudniki mobilnih storitev. Telekom Slovenije za skoraj 23 evrov ponuja 30 gigabajtov prenosa (do sedem gigabajtov v EU), Telemach za 16 evrov 25 gigabajtov prenosa v Sloveniji in 4,4 gigabajta prenosa v EU, pri HoT mobilu pa je mogoče dobiti 20 gigabajtov prenosa že za deset evrov. Da so se časi močno spremenili, ugotavljajo tudi pri Telemachu. Leta 2013 so bile prioritete uporabnikov takšne, da so bili v ponudbi nekdanjega Tušmobila (Telemach je prevzel Tušmobil) v ospredju paketi, kjer je uporabnik določeno količino enot lahko porabil za karkoli, naj so bili to klici, sporočila SMS in MMS ali prenos podatkov. Danes prvi dve kategoriji pričakujejo vsi, zadnje pa si želijo več. A transformacija še zdaleč ni končana. Časi, ko so operaterji iskali izgovore za nizke podatkovne prenose, so mimo. Danes ni več izgovora, da omrežje ne prenese takšne obremenitve ali pa da res velikih količin nihče ne potrebuje. Nasprotno, v prihodnje bodo uporabniki uporabljali le še več podatkov. To je dejstvo. Prenos podatkov najpomembnejša kategorija Mobilnim operaterjem tako danes ne preostane drugega, kot da sledijo trendom. »Že pred nekaj leti so v ospredje stopile storitve, ki temeljijo na spletni povezljivosti, s čimer se je povečala potreba uporabnikov po prenosu podatkov, ki tako doma kot v tujini stalno raste,« so dejali pri A1. HoT Mobil: prenos podatkov je največja priložnost za pridobivanje novih uporabnikov, zato smo ponudili zelo velike količine prenosa podatkov po zelo ugodnih cenah. Če je povpraševanje večje, zakaj torej padajo cene? »K cenejšemu prenosu podatkov sta zagotovo prispevala tako tehnološki napredek kot konkurenca na slovenskem trgu,« so pojasnili pri HoT Mobilu, ki raste v sodelovanju s Hoferjem. In nadaljevali: »Morda še pomembnejši dejavnik pa so spremenjene navade uporabnikov, saj je postalo samoumevno, da so naše pametne mobilne naprave nenehno povezane s spletom.« Živimo v svetu, kjer si vse več ljudi želi vse tukaj in zdaj. Tako rekoč nihče več ni pripravljen čakati na točko brezžične povezave, da bi lahko uporabljal neko aplikacijo, ki mu lajša življenje ali ga zgolj zabava. »Vse več uporabnikov želi nenehno povezavo s spletom,« so poudarili pri HoT mobilu. »Dandanes je mobilna naprava 'podaljšek' uporabnika, saj na njej lahko opravi številna opravila, za večino teh pa potrebuje prenos podatkov,« so prepričani pri Telemachu, kjer pravijo, da s ponudbo vselej želijo uporabnikom zagotoviti tisto, kar potrebujejo. In trenutno je to prenos podatkov. Borba za nove uporabnike Med glavnimi razlogi za padanje cen je izrazit tehnološki napredek, tako z vidika razpoložljive infrastrukture kot tudi nadgrajevanja omrežja, ki omogoča hitrejši prenos podatkov. »Cene storitev so precej nižje kot pred leti in tudi uporabnik za primerljivo ceno dobi bistveno več,« so nekako povzeli zgornje poglavje pri A1 in poudarili: »Stroški so skozi leta primerljivi, izgubljeni prihodek pa je višji.« 30-50 % cenejše od evropskega povprečja so mobilne storitve v Sloveniji, ocenjuje evropska komisija. Kaj torej preostane mobilnim operaterjem, da nadoknadijo, kot pravijo, izgubljeno? Odgovor je borba za nove uporabnike, o kateri pa so operaterji, razumljivo, bolj redkobesedni. Pri nobenem niso razkrili, koliko približno jih stane, da pridobijo v svoje vrste novega uporabnika. Pri Telekomu Slovenije so zgolj zapisali, da so v spreminjajoči se panogi ključne investicije, če želijo uporabnikom zagotavljati nenehen razvoj in najsodobnejše storitve. »V Skupini Telekom Slovenije smo lani tako za naložbe namenili 158,9 milijona evrov, od tega 144,4 milijona evrov za naložbe v Sloveniji. Največji delež je bil namenjen širitvi optičnega omrežja, ki predstavlja temelj za širitev fiksne ponudbe naprednih komunikacijskih rešitev in pridobivanje novih naročnikov, pa tudi nadaljnji krepitvi radijskega omrežja.« V prenosu podatkov in trendih na tem področju vidijo pri HoT mobilu največjo priložnost za pridobivanje novih uporabnikov, »zato smo ponudili zelo velike količine prenosa podatkov po zelo ugodnih cenah«. Kot dodatno prednost vidijo način upravljanja naročniškega razmerja, saj uporabniku omogočajo, da vse postori po spletu, vključno s prenosom številke. »Z digitalizacijo naših storitev smo oblikovali uporabniku prijaznejšo storitev, hkrati pa smo znižali tudi stroške,« so dejali in dodali, da tovrstne prihranke prenašajo na uporabnike, ki jim lahko ponudijo bolj ugodno ponudbo. V Sloveniji telefoniramo poceni Cene mobilne telefonije na slovenskem trgu so na splošno kar ugodne, k čemur prispeva zelo konkurenčen trg. Mobilni operaterji namreč še vedno vidijo priložnost za rast, medtem ko se trg še vedno ni bistveno konsolidiral. Če primerjamo cene v Sloveniji s tistimi v Evropi, lahko ugotovimo, da so podpovprečne tako rekoč za vse pakete. To dovolj jasno pokaže razlika v ponudbi HoT mobila v Sloveniji in prek Aldija v Nemčiji. HoT MAXI paket, v katerem uporabnik prejme 3000 minut, 3000 kratkih sporočil in 20 gigabajtov prenosa, stane slabih deset evrov na mesec. Aldi, ki je v Nemčiji med najugodnejšimi na trgu, pa ima v ponudbi tarifo za 19,99 evra na mesec, ki vključuje neomejeno količino minut pogovorov in sporočil SMS ter pet gigabajtov prenosa podatkov. Nemški paket je torej dvakrat dražji od slovenskega, pri čemer dobi uporabnik kar štirikrat manj prenosa podatkov. Povedano preprosto, en gigabajt v Nemčiji je osemkrat dražji kot v Sloveniji, vsaj ko govorimo o ponudbi HoT mobila. Ta uživa v Avstriji velik ugled, a je tudi pri severnih sosedih precej dražji kot v Sloveniji. V svojo 30-dnevno tarifo za 13,90 evra vključuje tisoč minut pogovorov in kratkih sporočil ter sedem gigabajtov prenosa podatkov. Do podobnih ugotovitev so prišli tudi pri evropski komisiji, v katere lanski raziskavi se je Slovenija uvrstila v skupino držav s poceni ponudniki mobilnih storitev. Cene so primerjali s pomočjo paritete kupne moči, ki izloči učinke življenjskega standarda. Prenos podatkov količine 20 gigabajtov je bil, denimo, pri nas za tretjino cenejši kot v povprečju EU, medtem ko je bil paket s petimi gigabajti prenosa, stotimi minutami klicev in 140 kratkimi sporočili skoraj polovico cenejši od povprečja. SMS klici prenos podatkov HoT mobil mobilni telefon Mobilni operater Telemach A1 mobilna telefonija internet


Nahajate se tukajDomov › Seznam skladb za 23. 2. 2017, 15.00 - 19.00 (Matic Urbanc) Seznam skladb za 23. 2. 2017, 15.00 - 19.00 (Matic Urbanc) Prikaži Komentarje Komentarji Svaka čast, da si tole najdu Traffic Religion iz prve. Nč posebnega od komada, ampak za naše razmere hud, še posebej za VIDEOSPOTNICE nostalgičarje... To ja, videospotnice hehe! Sem mel točn ta video z mesojedo rožico ful dolg v glavi, pa ga nisem nikakor mogu povezat z izvajalcem, a evo fonoteka naša skriva svašta ;) hah, jes sm tut glih kosilo kuhala, ko je biu komad po radiju. a ni v videospotu un djud k rožo zaliva mel majco k je gor pisal puding fields? :) Komentiraj Predvaja se Zadnje komentirano ja nč, čakamo jizo Ej, Študent, srsly, a s trapom filate slovenske kvote ali je nekdo to resno napisal? Mogoče bi se pa vseen veljalo še prašat, katere od svojih črk je dejansko uspel obdržat berlin oziroma a je Berlin še berlin? Kolk pa ta špiker solira ... Pa glih on, ki hejta soliste. Lol. Za špikerja in tonca ožmekana limonca. Dejte ufurat trillity DJe na eno seanso Kje so časi ko so delal te memphis Trillity evente...bring those back please!!! Pod hribom so že leta podrtije (vključno z odurnim Belvijem), oni pa bi zrušili lepo ohranjen stolp, ki je del kulturne dediščine. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu.


source: CulturaX

text: Epidemija še naprej upada. Ocenjeno reprodukcijsko število je približno R=0,90 (glej razlago nižje). Tedensko povprečje dnevno potrjenih oseb je 796 (Sliki 1a in 1b). Epidemiologi bodo lahko učinkovito spremljali stike, ko bo povprečno število pozitivnih oseb padlo pod 300 na dan. S tem nam bodo lahko pomagali še dodatno in hitreje zmanjšati število okuženih oseb v populaciji. Dokler epidemija ne bo začela vidno upadati, ne bomo podajali napovedi, kdaj bi lahko dosegli to stanje, ker so negotovosti prevelike.


Bonatura - PŠENIČNA TRAVA V PRAHU BIO (300 g) PŠENIČNA TRAVA V PRAHU BIO (300 g) Pšenična trava krepi zdravje in skrbi za dobro počutje Pšenična trava ima res raznolike učinkovine, vendar velja še posebej poudariti njeno zmožnost čiščenja krvi, razstrupljanja jeter in čiščenja debelega črevesa. Bogata je z vsemi hranilnimi snovmi, vitamini od trenutka rezanja, do sušenja in mletja v zelen prah. Njena velika značilnost je klorofil, ki ji daje svežo zeleno barvo. Pšenična trava v prahu je zelo koncentrirana in priročna ter preprosta za uporabo 8,90 € brez DDV (8,13 € €) Pridobi 8 listkov zvestobe (0,40 €) v EU Pridelano Pšenična trava prav tako obnavlja kri, pospešuje proizvodnjo hemoglobina, celi rane, deluje protibakterijsko, alkalizira kri, čisti jetra, nevtralizira strupe v našem telesu, pospešuje delovanje encimov, iz našega telesa pa tudi odstranjuje strupene težke kovine. POSTOPEK PRIDELAVE: Pšenična trava je pridelana po ekološkem kmetovanju. Mlada pšenična trava se pusti rasti 14 dni. Ko je mlada in sveža se ročno poreže. Po rezanju se pšenična trava očisti in sortira-izberejo se kakovostni deli za nadaljnjo predelavo. Pšenično travo se počasi posuši in zmelje v fini prah. SESTAVINE: 100% ekološka pšenična trava v prahu UPORABA: v kulinariki in kozmetiki. Uporaba v kulinariki: priporočena dnevna količina je 10 g (3 čajne žličke) in zadostuje za 25 dni uporabe.Za pripravo hranljive in bogate mešanice lahko pšenično travo kombiniramo z vsemi vrstami sadja in zelenjave. Vmešamo v vodo, sokove in druge napitke. Nepogrešljiv je v vsakem smutiju. Uporaben je tudi pri kuhanju zato prah preprosto primešamo k hrani. Lahko se doda večini receptov, vključno z juhami, omakami, testeninami ali energijskimi ploščicami. Uporaba v kozmetiki: pšenična trava je med drugim tudi odlična nega za obraz. Vlažno gazo samo potopite v prah pšenične trave, jo vtrite v kožo in pustite delovati nekaj časa. Sicer boste po obrazu popolnoma zeleni, vendar bo vredno. Prah pšenične trave namreč izvrstno čisti kožo in je v veliko pomoč ljudem, ki imajo težave z aknami in ogrci. Pšenična trava prav tako učinkovito zdravi različne izpuščaje, vnetja, ognojke, ureznine, opekline, pike insektov, srbečo kožo in dermatitis. PAKIRANJE: neto količina 300 g ČRTNA KODA (EAN): : 3830065971215 Na splošno je znano, da je pšenična trava v prahu odličen vir klorofila, vitaminov, mineralov in aminokislin. Pšenična trava vsebuje poganjke mlade pšenice. Pšenica se uporablja že tisoč let in je še vedno eden izmed najboljših in najbolj razširjenih poljščin na svetu, ki pokriva približno tretjino svetovnega kmetijstva. Priljubljenost pšenične trave sega vse v leto 1940. Pšenična trava ima podobne prehranske lastnosti, kot ječmenova trava, vendar ima slajši okus. Čeprav se pogosto omenja kot osnova za razstrupljanje telesa, veliko ljudi uporablja njen širok spekter hranilnih snovi dnevno, saj je odličen dodatek k zdravi in uravnoteženi prehrani. Ste vedeli, da so trave skupaj z lucerno in algami najbogatejši vir klorofila na svetu. Klorofil na primer prispeva k hitrejšemu in učinkovitemu celjenju tkiv. Prav tako je klorofil pomembno zdravilo, ki pomaga pri krvavečih dlesnih, parodontalni bolezni, gingivitisu, učinkovit pa je celo pri vnetem žrelu. Klorofil nas lahko zaščiti tudi pred nizkimi stopnjami rentgenskega sevanja iz bolnišnične opreme, televizijskih in računalniških ekranov, prenosnih računalnikov, mikrovalovnih pečic in drugih električnih naprav. Pšenična trava pa poleg klorofila vsebuje še vrsto drugih encimov in hranilnih snovi. Zraven PŠENIČNA TRAVA V PRAHU BIO (300 g) priporočamo tudi .... PROTEINI V PRAHU - BIO


STA: Sodišče zavrnilo zahtevo Gašparja Mišiča za zadržanje sklepa o njegovi razrešitvi Sodišče zavrnilo zahtevo Gašparja Mišiča za zadržanje sklepa o njegovi razrešitvi Koper, 24. aprila - Koprsko okrožno sodišče je zavrnilo predlog Gašparja Gašparja Mišiča o izdaji začasne odredbe, s katero bi zadržalo izvajanje sklepa nadzornega sveta družbe, s katerim so Gašparja Mišiča razrešili z mesta predsednika uprave, so za STA potrdili v Luki Koper. Gašpar Mišič je sicer zoper sklep nadzornikov vložil tudi tožbo. Dosedanji predsednik uprave Luke Koper Gašpar Gašpar Mišič. Z odločitvijo sodišča tako ni več ovir za vpis Andraža Novaka v register kot zastopnika Luke Koper. Novak sicer opravlja delo začasnega predsednika uprave koprske družbe do imenovanja novega predsednika uprave, torej predvidoma do poletja. Gašparja Mišiča so člani nadzornega sveta 11. aprila razrešili z mesta predsednika uprave družbe. Pri glasovanju so bili štirje nadzorniki za razrešitev, štirje proti, eden pa se je vzdržal. Ključen je bil glas prve nadzornice Alenke Žnidaršič Kranjc. 24.4.2014 09:56 miv/jb Čas objave: 24.4.2014 09:56 Ključne besede: SODIŠČE, PODJETJA, UPRAVA


text: Z novo vrsto embalaže bo JYSK letno odstranil 27 milijonov plastičnih vrečk | Žurnal24 281 ogledov 3. Februar 2021, ob 11:54 3. Februar 2021, ob 11:54 "Velika stvar je odpraviti 27 milijonov plastičnih vrečk na leto! Ta korak zmanjšuje naš ogljični odtis in našim kupcem zagotavlja embalažo, ki jo je doma mogoče enostavno reciklirati. Da bi si lažje predstavljali obseg pomena te akcije, si predstavljajte, da odstranjene vrečke zložite v JYSK trgovino, v povprečju veliko 1200 kvadratnih metrov. Vrečke bi trgovino popolnoma napolnile do višine nad našimi glavami," je dejal vodja trajnostnega razvoja pri JYSK-u. Recikliranje ni vse "To je projekt, na katerem delam že nekaj let in v okviru katerega smo razvili veliko različnih vrst embalaže. Strategija je bila najti bolj trajnostno zasnovano embalažo za posteljnino, ki bo hkrati kakovostna, in z rezultatom sem več kot zadovoljna," pravi Kathrine Møller Vinther, vodja kategorije za posteljnino in rjuhe pri JYSK-u. "JYSK se ne bo popolnoma znebil plastike v vseh vrstah embalaže, ker v nekaterih primerih ta obstaja iz tehtnih razlogov, teh 27 milijonov plastičnih vrečk pa je naš majhen prispevek. Vse majhne pobude so pomembne in še naprej si bomo prizadevali za zmanjšanje naravi škodljivih materialov," je povedal strokovnjak za razvoj embalaže v JYSK-u, Lars Høgh Jensen.


Kranjec je ” dober ” samo na letalnici v Planici, Prevcu pa ( meni je zelo žal, no ) tudi na novih smučeh nič bolje ne gre.


text:
 Podmnožica X⊆Y v Eulerjevem diagramu
 Podmnožica ali delna množica množice Y je v matematiki množica X, če so vsi elementi X tudi v Y. Relacijo z matematičnim zapisom zapišemo X ⊆ Y. Ali drugače, X ⊆ Y tedaj in le tedaj, ko X ne vsebuje nobenega elementa, ki ni tudi član množice Y. Množica Y v tem primeru se imenuje supermnožica množice X in zapišemo Y ⊇ X. Vsaka množica Y je sama sebi podmnožica. Podmnožica Y, ki ni enaka Y, se imenuje prava. Če je X prava podmnožica Y, potem pišemo X ⊂ Y. Različni zapisi Pri zapisu podmnožic obstajata dva glavna načina. Starejši način uporablja znak »⊂« za podmnožico in »⊊« za pravo podmnožico. Novejši način uporablja znak »⊆« za podmnožico in »⊂« za pravo podmnožico. Wikipedija uporablja novejši način, ki ga zna zapisati večina spletnih brskalnikov. Primeri Množica {1, 2} je prava podmnožica {1, 2, 3}. Množica {1, 2} je podmnožica sami sebi {1, 2}. Množica naravnih števil N = {1, 2, 3, 4, 5, 6, ...} je prava podmnožica množice racionalnih števil Q. Množica P '2000 = {x : x je praštevilo > 2000} je podmnožica množice L '1000 = {x : x je liho število > 1000} Vsaka množica A je po definiciji tudi podmnožica same sebe (A), ni pa vsaka tudi sama sebi prava. Lastna množica A je poljubna podmnožica razen množice A same. Prazna množica Ø = {} je prav tako podmnožica vsake poljubne množice X. To je zaradi tega, ker za prazno množico velja nepopolna definicija podmnožice X: ker prazna množica nima elementov, nujno vsebuje nič elementov, ki niso člani množice X''. Tako je prazna množica vedno prava podmnožica razen sama sebi. Teorija množic Relacije


text: Ročno izdelana vabila V zadnjem času je na slovenskem tržišču vse večja izbira poročnih vabil. Vendar poročna vabila, ki jih lahko kupimo so največkrat stiskana, saj bi bila unikatna poročna vabila precej dražja od tiskanih vabil. Čeprav neveste danes največkrat tiskajo vabila kar doma. To največkrat naredijo s laserskim tiskalnikom. Najlepša vabila še danes veljajo za tista, ki so napisana ročno. Vabila so osebni vtis, ki pokaže tudi karakter mladoporočencev. Kot smo napisali so najlepša poročna vabila tista, ki so izdelana in napisana ročno. Kot smo omenili že so ročno izdelana vabila najlepša, zato se vse več mladoporočencev odloča, da jih bodo kar sami izdelali in uporabljali svojo domišljijo.


text: Prenovljeni Pinterest za vse! - Računalniške novice Domov Poslovne rešitve Digitalizacija Prenovljeni Pinterest za vse! Prenovljeni Pinterest za vse! Eno izmed vodilnih družbenih omrežij na svetu Pinterest je najavilo, da je nova oblika odslej na voljo vsem uporabnikom. Ta je z njo postal veliko bolj uporaben in vsestranski, saj je bogatejši za vrsto novih funkcij in nadvse zanimivih grafičnih dodatkov. Družbeno omrežje Pinterest vas bo s prenovljeno obliko in novimi funkcijami zlahka prepričal! Pinterest je v zelo kratkem času postalo eno izmed vodilnih družbenih omrežij na svetu, saj to uporabnikom nudi deljenje vsebin na sila enostaven in zabaven način. Sedaj ima mlado omrežje še večje možnosti za uspeh, saj so programerji njegovo novo obliko, ki je bila od začetka leta na voljo zgolj omejenemu številu uporabnikov, ponudili v uporabo vsem. Čeprav so oblikovne spremembe komajda opazne, je ta sedaj precej bolj uporaben in vsestranski. Prenovljena oblika družbenega omrežja Pinterest omogoča bolj intuitivno navigacijo in lažje iskanje želenih kategorij, medtem ko so fotografije opremljene z veliko več informacijami kot doslej. Pri novosti so objave veliko bolj povezane in hitrost delovanja je opazno večja. Slike si po novem lahko ogledamo v okviru istega spletnega okna, za navigacijo »nazaj« pa imamo sedaj na voljo namenski gumb. Prenovljeno družbeno omrežje Pinterest je že na voljo za uporabnike mobilnih naprav Android na portalu Google Play, in sicer na spletnem naslovu http://goo.gl/giWwU oziroma preko QR kode. Uporabniki Applovih mobilnih naprav bodo posodobitev na portalu iTunes (http://goo.gl/BTnQd) prejeli kmalu. Ta bo po vsej verjetnosti na voljo za prenos še pred koncem marca.


Otok Favignana smo odkrivali kar s kolesi.


HP prenosniki so lahko naši odlični partnerji, če se odločimo, da bomo odprli svoj posel. Odločitev, da se bomo podali na samostojno podjetniško pot ni enostavna in zahteva veliko poguma. Kot začetniki, se bomo na novi poti zagotovo velikokrat zmotili ter naredili začetniške napake, zato je nujno, da imamo ob sebi pravo računalniško opremo. HP prenosniki so odlični za vsak posel. Trenutno se veliko posameznikov odloči za svojo spletno trgovino, ki bo ostalim v Sloveniji ter tudi izven nje ponujala določene izdelke, za katere menimo, da se bomo dobro prodajali. Seveda je priporočljivo dobro raziskati trg, preden se odločimo za nišo, ki jo bomo izbrali, le tako pričakujemo večji uspeh. HP prenosniki nam bodo s pomočjo različnih aplikacij omogočali urejanje vsega potrebnega. Lahko si bomo oblikovali svojo spletno stran, blog ter svojo spletno trgovino. Pomen dobre trgovine je to, da so izdelki v njen dobro razporejeni po posameznih segmentih. Le dobro organizirana spletna trgovina je lahko dovolj privlačna za bodoče kupce, ki bodo z veseljem izbirali in nakupovali vse kar bomo ponujali. Stacionarni računalnik lahko uporabljamo za internetno nakupovanje živil Stacionarni računalnik je odličen pripomoček tudi v hiši ali v stanovanju. Čeprav ga v zadnjih letih zamenjujejo prenosniki, se veliko ljudi še vedno odloči za nakup stacionarnega računalnika. Preko stacionarnega računalnika lahko brez težav opravimo različne internetne nakupe. V zadnjem času postaja vse bolj aktualno internetno nakupovanje živil. Stacionarni računalnik moramo le povezati na internetno povezavo in na spletu izbrati enega izmed veliki trgovskih ponudnikov, ki so v Sloveniji. Nato nas bo spletna stran sama vodil v njihovo trgovino, kjer bomo lahko začeli brezskrbno nakupovati. Stacionarni računalnik bo poskrbel, da se bodo naši izdelki lepo nabirali v košarici. Na koncu nakupa pa bomo morali le še plačati in izbrati naslov dostave, kamor nam bodo blago tudi pripeljali.56


Zamisli 2019 🔧 Nasveti Za Vse Priložnosti | Sl.Design2BuildOC.com 5 Vprašanja, Ki Jih Morate Vprašati Za Strokovnjaka Za Nadzor Poplav Imam črpalko. Zakaj te moti najem? 1. Nadzornik poplave reši vaše stvari in ščiti vašo hišo strukturo in oblikovanje. "Izsušimo celotno strukturo, ne le klet," pravi DiPrima. "Ponavadi ljudje izločijo vso vodo, teden dni kasneje pa najdejo plesen po vsej hiši. Na sejnem poletnem dnevu je bazen dobrodošlica od toplote. Preden se lahko potopite v hladno modro vodo, morate opraviti vse vzdrževalne težave, ki podaljšujejo kristalno čisto popolnost. To pogosto naredi dvorišče bolj breme kot blagoslov. V interesu, da bi več časa preživljali v bazenu kot vzdrževali, smo se posvetovali Williamu Sodergreenu, glavnemu tehniku za Shoreline Pools Service Inc. Foto: En Kings Kings Lane Copper Pot Rack z enim krogom Lane Bakrene pločevine iz nerjavnega jekla imajo 12 predmetov na S-kavelj. O $ 85, One Kings Lane foto: domači depo Black Enamel Pot Rack z Range Kleen Enostavna namestitev in otok, peč ali ponoja. Približno 57,43 dolarjev, foto Depot Home Depot: bronasta knjižna polica Pot Rack, ki jo je postavila stara nizozemska poslikana robustna jeklena konstrukcija in ročno uporabljena starinska konča. Deset let, skoraj od trenutka, ko so se preselili v svojo špansko hišo Revival v Los Angelesu leta 1934, sta Karen Bodner in Michael Olecki razmišljala o ponovnem kuhanju. "Imela je veliko karakterja, vendar premalo delovnih površin in premalo prostora za shranjevanje," pravi Karen, kuhar v družini. Glavna skrb je bila ohranitev kuhinj v čudoviti časovni obdelavi: kako lahko posodabljajo prostor, ne da bi ga raztrgali? Pretočna ura: Po ogledu kot diaprojekcija Množica starejšega doma izgubi čar, ko ste stopili v kuhinjo. Podrobnosti, izgubljene v prizadevanjih za posodobitev, postanejo sveti gredi za lastnike po liniji. Za Sharon Lovejoyja in Jeffa Prostovicha, ki sta v kuharskem prostoru svoje hiše iz 1930-ih vračali nazaj v San Luis Obispo, je Kalifornija začela z nekaj srečnimi nakupovalnimi najdbami. Prikazano: Izlet na reševalno dvorišče ponuja nekaj za vsakogar, kot so odkrili fantje iz televizije TV The Design2BuildOC. Levi: Roger Cook, Kevin O'Connor, Norm Abram, Richard Trethewey in Tom Silva z nekaterimi najdbami. Ne glede na to, ali so ti imenovani junk shopi, arhitekturne starine ali skladišča rušenja, reševalna dvorišča so sanje lovca zakladnice. Shapely Stopniščne Vretene Obrisani balustri, kot so ti na Demolition Depot v New Yorku, so stali približno 25 dolarjev, čeprav vam bodo trgovci pogosto rezali, če kupite v razsutem stanju. Na koncu stopnišča postaja fensi novo posteljo vedno pozornost, toda vretena - tiste noge lepe, ki pokrivajo ograjo - to je težko dviganje. Pegboard Drawer Seveda, lahko izgleda, kot da imate veliko prostora v kuhinji v vaši kuhinji. Torej, zakaj so vaši pulti še vedno neredni s kozarci za začimbe, majhnimi napravami in raznovrstnimi obeski? Zakaj so vaši predali polni z držali za koruzno žlico, kleščami za špagete in žvečenimi peresi, vendar ne z enim predmetom, ki ga potrebujete, ko ga potrebujete? Drugi projekt 40. sezone TOH TV je moderna hiša iz sredine stoletja 1957 v Brookline, MA, predmestju Bostona. Prvi dan snemanja prejšnjega meseca sta Tom Silva in Kevin O'Connor prišla na spletno stran v Chevyju leta 1957, ki je bila zgrajena istega leta kot hiša. Ekipa bo obnavljala bivanje za družino treh in gradnjo dodatkov, ki posnemajo izvirno geometrijo hiše. Druga hiša v Charlestonu v Južni Karolini, na kateri deluje TOH, je grška prenova okoli leta 1890 v enem od zgodovinskih mestnih četrti mesta. Hiša je že več generacij v isti družini, vendar je že več let nenaseljena in potrebuje obsežno delo. Arhitekt Andrej Gould iz novega svetovnega vizantijskega arhitekta Andrew Gould pravi, da je hišna dvonožna postavitev s stranskim hodnikom skupen urbanistični načrt za Charleston v viktorijanski dobi, čeprav je simetrična sprednja veranda s formalnimi okretnimi stolpci bolj elegantna od drugih podobnih hiš. V številnih zgodovinskih hišah v Charlestonu je značilna veranda, ki dodajajo arhitekturno zanimanje za strukturo in omogočajo lastnikom stanovalcev, da se sprostijo na prostem. Grška revijalna hiša Charleston iz leta 1890 je imela elegantno sprednjo verando, toda v zadnjem delu je bilo le čudno vhodno verando, ki ni imela izvirnih delov, dokler TOH ni prispel na prizorišče. Če želite dodati poseben dotik pokrajini projekta Charlotston Single House, načrtujete poziv za pergolo. To okrasno strukturo lesa gradijo študentje na American College of Arts Building (ACBA), Tom Silva pa je odšel v trgovino na otoku James Island, kjer je gledal ekipo, med njimi tudi Bruno Sutter, predsednika lesenega oddelka ACBA, in njegovi učenci - sestavite kose. Ljudje, ki so jih ljubili vrtnarji zaradi svoje zmožnosti ogrinjati ogromno ogrodje verižnih povezav ali pokrivajo tla, kjer sonce komaj sije, zimzeleni angleški bršljani že dolgo ostanejo top prodajalci v drevesnicah. Toda močna rastna navada te vinske trte je tudi zaslužila bolj dvomljivo razliko - kot invazivne rastlinske vrste, ki bodo grobo prešle v dvorišča sosed in, če so okolju prijazne, tudi sosednja polja in gozdovi. Nič ni hitreje od valja ali podloge za odstranjevanje barve iz pladnja in na steno. Narejene iz vpojne tkanine ali pene, imajo valji in blazinice večjo količino tekočine kot ščetke in jih enakomerneje porazdelijo, včasih pa še bolj lepo od svojih ščetin. Slikovni izvajalec Jim Clark, ki je delal na številnih projektih te stare hiše, uporablja skoraj vse zaposlitve. Dodaj diaprojekcijo z rožnim dotikom kot diaprojekcijo Želite preizkusiti videz skednjevega lesa brez žaganja in udarjanja? Te tanke "lesene" lesene lesene lesene površine se držijo stene ali, natančneje, na odmične trakove, ki so podobne Velcro-za preprosto namestitev in premestitev. Od 9,95 $ na kvadratni čevelj; Artis Wall Ustvari zasebnost Oglej si kot diaprojekcijo Z vzorci, ki lahko posnemajo jedkano steklo, se to držanje pri oknu drži z vodo in omogoča pri svetlobi, medtem ko prikriva pogled - v zaprtih prostorih ali zunaj. Roger Cook, ki se nagne čez veliko žlico malte s tintom, doseže trikotno kazalno lopatico in sega v globino sivega mešanice, ki se zmeša. Pred njim se razprostira široka betonska stena, ki je skoraj popolnoma pokrita v vrstah na vrstah lepo urejenih kamnitih drsnikov, medtem ko so za njim stisnjeni na mizi številne kamninske delce, ki izgledajo kot zrcalna slika na steni. Enostavno Oblikovanje Kuhinje, Brezčasen Stil Nasveti Za Clean Workshop Air Best New Home Products 2010: Razsvetljava Ugodne LED diode za vsako gledališče View kot diaprojekcijo Ne, nismo nori. Če so te LED še vedno videti drage, menite, da bo večina njih trajala dlje kot vaša hipoteka. Zelo razmaknjeni plavuti, ki plavajo na GE Energy Smart 40, delijo svetlobo enakomerno tako, da pustijo, da se zdrsne po straneh (450 lumnov, okoli 50 dolarjev; Nastavitev Vaše Trgovine Top 5 Tradicij Čiščenja V Svetovnem Pomladu 10 Kršitve Kodeksov V Zeleni Gradnji 2018 Gingerbread House Contest Winners Ali Resnično Potrebujete Nevtralne Barve Za Prodajo Vaše Hiše? 10 Uporablja Se Za Čebelji Vosek Pritrditev Periodne Kopalnice Pod Potresnimi Splavarji 7 Načinov Za Go Green V Vašem Domu Dvorišče V Dvorišču Vremenski Poskusi In Aktivnosti Za Otroke Namestitev Spuščenega Podstrešnega Stopnišča


text: Svetovalnica Akcija!: Izvedenki zlorabe deklice nista potrdili in tudi ne izključili - siol.net sreda, 8. 6. 2011; 19.24 Osveženo: 5 let, 7 mesecev Svetovalnica Akcija!: Izvedenki zlorabe deklice nista potrdili in tudi ne izključili Slovenjgraško tožilstvo je odločitev, da kazenski ovadbi glede domnevne spolne zlorabe koroške deklice zavrže, oprlo na delno izvedeniško mnenje. Izvedenki v njem zlorabe na podlagi posrednih dokazov nista potrdili, vendar "zlorabe tudi nista izključili", so v sporočilu za javnost zapisali v Svetovalnici Akcija! V svetovalnici, ki v javnosti predstavlja stališča očeta koroške deklice, tako ugotavljajo, da iz odločitve tožilstva in delnega izvedeniškega mnenja ne sledi, da spolne zlorabe ni bilo, kot to trdi odvetnik dekličine mame. "Potrebno je pridobiti dopolnitev izvedenskega mnenja" "Da bi s potrebno verjetnostjo zavrgli sum zlorabe oz. ga utemeljili, je torej potrebno pridobiti dopolnitev izvedenskega mnenja v smeri, ki sta jo predlagali izvedenki," navajata aktivista Svetovalnice Akcija! Natalija Markač in Matic Munc. Ob tem pojasnjujeta, da so izvedenki predlagali izdelavo izvedenskih mnenj psihiatrične in klinično-psihološke stroke tako za punčko kot tudi njuna starša. Oče kljub pravnomočni sodbi ne preda deklice Kazenski ovadbi zaradi suma spolne zlorabe štiriletne deklice s Koroške je zoper mamo deklice in njenega očeta oz. dedka deklice podal dekličin oče, tožilstvo pa je ovadbi 18. maja letos zavrglo. Kljub pravnomočni sodbi, s katero je bila deklica dodeljena v materino vzgojo, varstvo in oskrbo, oče deklice ne izroči materi, prav tako ne dovoljuje stike med materjo in deklico. "Izročitev punčke v roke materi pred pridobitvijo vseh ustreznih odgovorov bi bila neposredno v nasprotju z otrokovo koristjo in bi otroku lahko povzročila nepopravljivo škodo. Varovanje otrokovih pravic in koristi bi moralo biti glavno vodilo vsem v tej zadevi, vendar so v preteklosti vpletene službe naredile takšne korake, zaradi katerih sedaj ne morejo ali nočejo več stopiti nazaj," navajajo v Svetovalnici Akcija!, kjer bodo očetu in punčki še naprej nudili pomoč, saj menijo, da je zadevo potrebno raziskati do konca.


Intervju z gospo Jožico Žagar Števec pogledov vsebine : 7077197 Domov Intervju/Hobi Intervju z gospo Jožico Žagar Intervju z gospo Jožico Žagar Gospo Jožico poznamo kot dolgoletno članico društva Auris in mamo sekretarke Zlate. Jožica je najstarejša dejavna članica našega društva in je vedno prisotna na predavanjih, delavnicah ročnih del, izletih in prireditvah, kot je praznovanje mednarodnega dneva gluhih. Pozdravljena, bi se našim bralcem na kratko predstavili, kdo ste in od kod prihajate? Ste edinka, imate morda kakšnega brata ali sestro? Obenem nas zanima, ali je to vaš prvi intervju s strani gluhih? Ja, to je moj prvi intervju. Rodila sem se kot četrti otrok mami Heleni in očetu Jakobu daljnega 2. aprila 1928 na podeželju v Lahovem grabnu pri Jurkloštru. Za tiste, ki ne vedo, na kratko; to je zaselek, ki je v bližini Rimskih Toplic. Živeli smo zelo skromno v hiši, ki je bila v lasti starega očeta po očetovi strani, ki je bila za tiste čase precej razkošna. Hiša je stala ob potočku in je bila lepa, zidana, streha je imela strešnike, s slamnato streho je bil prekrit le hlev. Strehe iz slame je imela takrat večina hiš v soseščini. Mama je imela 12 otrok, od katerih sta dva kmalu po rojstvu umrla. Kot prvi je prijokal na svet brat Franci, za njim sestra Veronika, ki je bila tudi članica našega društva in nas je junija zapustila. Tretji je bil brat Tone, četrta po vrsti pa sem jaz, za mano je kot peti prijokal brat Lojze, za njim Ivan; sledi Vida, za njo pa Milka. Začela se je 2. svetovna vojna. Cela družina se je preselila k očetu v Nemčijo, kjer je služil svoj kruh, v tem času sta se kot zadnja rodila Mirko in Irma. Kot otroci smo se imeli zelo radi, bili smo veseli in radoživi. Zdaj nas je sedem še živih. Kako ste odraščali? Hranite morda kakšen posebno lep spomin na svoje otroštvo, čas odraščanja? Kot sem že omenila na začetku, da smo živeli v hiši starega očeta. Poleg nas sta živela tudi mlajša brata mojega očeta. Ne vem točno, katerega leta na božični večer sta moja strica z nekakšno raketno pištolo ustrelila v zrak, predno smo odšli v cerkev k polnočnici. Potem smo odšli v cerkev. Nismo pa opazili, da je raketa iz pištole priletela na streho hleva in zanetila požar. V cerkvi so ljudje začeli govoriti, da pri nas gori, in ko smo pripešačili do domačije, je že vse gorelo. Uspeli so rešiti živino iz hleva, to pa je tudi vse. Tega požara se še zdaj zelo dobro spomnim, ostali smo namreč brez strehe nad glavo. Prišlo je do družinskega prepira, kajti strica sta ves čas morala poslušati očitke zaradi požara, češ da sta kriva. Očitkov nista mogla več prenašati in sta pobegnila od doma čez mejo. Eden je odšel v Ameriko, drugi pa v Francijo, kjer sta se ustalila in si ustvarila družine. Namesto da bi se lotil obnove, se je stari oče odločil, da proda hišo, kar je mojega očeta zelo prizadelo. Ostali smo brez strehe in se odselili kot podnajemniki v staro mrzlo, vlažno in ubogo bajto, v prostore, kjer je včasih bil hlev. Otroci smo bili večkrat bolni in lačni. Mama in oče sta nas preživljala s priložnostnimi deli na kmetijah. Pri treh letih sem zbolela za škrlatinko, posledica tega pa je popolna izguba sluha. Ko sem ozdravela, ni nihče ugotovil, kaj je narobe z mano.Takrat smo veliko delali na njivi, kjer sem jaz tudi želela pomagati.Gledala sem mamo, ki je nekaj pulila na zemlji, verjetno plevel ali kakšno zelenjavo, in sem tudi jaz začela puliti, saj sem mislila, da delam prav. Mama me je poklicala, nisem se obrnila, svoje delo sem »delala«, naprej. Mama je mislila, da sem se tako scrkljala med prebolevanjem škrlatinke, da zdaj sploh nič ne ubogam, zato me je udarila, saj sem v resnici delala škodo. Veste, takrat se je s pridelki delalo zelo skrbno in hrane je bilo vedno premalo. Vse skupaj se je potem ponovilo še enkrat in spet sem jih dobila po zadnjici. Ko pa se je vse skupaj ponovilo tretjič, se je mama zamislila in si rekla, da je nemogoče, da sem zaradi bolezni postala tako trmasta, prešinilo jo je, da mogoče ne slišim. Tekla je v hišo, vzela dve pokrovki, se potihem postavila za moj hrbet in udarila s pokrovkama. Nisem se obrnila. Spoznala je, da ne slišim. Takrat so se ji utrnile solze za vse krivice, ker me je neupravičeno kregala. O tem je pozneje, ko sem bila že odrasla, večkrat govorila in zraven vedno jokala.O gluhoti takrat nihče ni nič vedel. V bližini ni bilo gluhih. Oče me je takoj odnesel (bila sem še majhna in živeli smo daleč v hribih) v bližnjo bolnišnico, kar je bil zame kot otroka tudi velik šok. Tam sem ostala en teden. Nikakor nisem mogla razumeti, zakaj me je pustil tam. Nisem vedela, ali bo prišel pome, zato sem zavračala hrano. Dobro se spominjam nun, ki so opravljale delo medicinskih sester, kako so bile dobre z mano. Ker sem zavračala hrano in ker so videli, da zelo trpim in da mi ne morejo pomagati, so poklicali očeta, da pride pome. Bilo je težko, ker nihče od domačih ni vedel, kako se pogovarjati z mano. Čas šolanja? Kakšni so vaši spomini na šolske dni. Kdaj ste prvič prestopili prag zavoda za gluhe – Gluhonemnice? Mamo je zelo skrbelo, kaj bo z mano. Ko je začel brat Tone obiskovati 2. Razred, me je vzel s seboj, da sva skupaj hodila do šole. Takrat sem začela hoditi v 1. razred in ga obiskovala dober mesec. Učiteljica je bila zelo prijazna in se mi je še posebej posvečala, kot je vedela in znala. Še zlasti se je z mano trudila pri matematiki. Učiteljica je naročila bratu, da naj reče mami, da mi mora za v šolo dati 10 fižolčkov. Mami ni šlo v glavo, kaj bom s fižolčki počela v šoli. Učiteljica me je z njimi poučevala matematiko, da sem jo lažje dojela. V tem času je tudi poizvedovala in izvedela, da v Ljubljani obstaja gluhonemnica. Zato je naročila mojemu bratu, naj doma pove, da mi ni treba hoditi v šolo. Povedala mu je za to gluhonemnico; ker sem bila z obiskovanjem pouka že prepozna, sem ostala doma do jeseni, ko je bilo treba v šolo. S šolskim letom 1936/37 sem prestopila prag Gluhonemnice. V 1. razred me je pospremil oče. Tam sem ostajala, domov sem se vračala samo za praznike ali šolske počitnice. V Ljubljani mi je bilo kar v redu. Tam smo dobili vsaj tri obroke hrane na dan. Kot otrok sem bila zelo boječa in sramežljiva. Učiteljica v Gluhonemnici je bila dobra. V razredu nas je bilo 6 deklic in 7 fantov. Dobro smo se razumeli. Imeli smo urnik, ki smo se ga strogo držali. Meni ni bilo hudega, pa tudi dobro so me naučili govoriti. Prvo šolsko leto sem zaključila z odličnim uspehom, zato so me nagradili. Dobila sem zlato varčevalno knjižico, darilo Mestne hranilnice, z nakazanimi 50 dinarji. Denar bi mi bil nakazan, ko bi postala polnoletna z obrestmi vred. Na žalost nisem dobila nič, saj se je začela 2. svetovna vojna. Kraljevine ni bilo več, valuta je bila druga, zato je vse skupaj postalo brezpredmetno. V spomin še vedno hranim to knjižico. Doma smo sčasoma našli malo boljšo hišo, z boljšimi bivalnimi pogoji, kamor smo se spet preselili kot podnajemniki. Lastnik je odšel na delo v Francijo in nam je hišo dal v najem. Kot sem že omenila, smo živeli zelo težko, zato se je oče med preselitvijo odločil, da gre v svet s trebuhom za kruhom. Preselil se je v Nemčijo v Geislingen, kjer je dobil delo kot rudar v rudniku železove rude. To je bilo okoli leta 1937. Po pošti nam je pošiljal svoj zasluženi denar, da smo lahko preživeli. Občasno je mama hodila pomagat okoliškim kmetom. Leta 1941, ko se je pri nas začela vojna, sem ravno obiskovala 5. razred. Nisem ga zaključila, kajti predčasno so nas poslali domov. Iz šole nas je gluhe otroke učitelj spremljal z vlakom. Mene je vprašal, če bom znala sama domov iz Rimskih Toplic. Rekla sem mu, da bom. Nato sem več kot tri ure hodila peš do doma. Doma niso mogli verjeti, da sem sama prišla domov. Zaradi vojne se je mama odločila za selitev v Nemčijo k očetu. Na pot se je odpravila z osmimi otroki, čeprav ni znala nemško. O tem so celo pisali v lokalnem časopisu in objavili našo fotografijo. V Nemčiji sem pri 13. letih delala v tekstilni tovarni za vojaške uniforme. Opravljala sem lažja šiviljska dela, šivala sem rokave, delala sem s sestro Vero. Tudi mlajši brat je pri 12. letih že moral delati. Bila je vojna in potrebovali so delavce, zato so zaposlovali tudi starejše od 70 let. Delovne sile je vedno primanjkovalo. V Nemčiji smo dočakali konec vojne. Po vojni se je cela družina vrnila v Slovenijo. V porušeno domovino smo se pripeljali v živinskem vagonu. Začasno so nas nastanili v prostore, kjer je bila včasih šola. Vse je bilo požgano in uničeno. Kako se je vaša življenjska pot obrnila? Ste se zaposlili? Kaj ste najrajši delali kot mladostnica? Oče me je imel rad in mi je želel vse dobro, zato je zahteval, da se vrnem v Gluhonemnico. Imela sem že 17 let in pet izgubljenih let šolanja. Zelo nerada sem se vrnila. Moje bivše sošolke so ostale doma, jaz pa sem morala v šolo. Še dve leti sem hodila in pridobila veliko znanja predvsem pri matematiki, kar mi je mnogokrat v življenju prišlo zelo prav. V tem času je oče dobil delo v rudniku v Trbovljah. Dobili smo tudi rudarsko podnajemniško stanovanje, kamor smo se dokončno preselili. Veste, izhajam iz prave zavedne slovenske rudarske družine. Starši, bratje in sestre smo se zelo dobro razumeli. V naši hiši je bilo veliko smeha in pesmi, takrat pač ni bilo televizije, zato se je veliko prepevalo domače slovenske pesmi. Čeprav ne slišim, sem se vedno veselila, ko so ob nedeljah popoldne vsi sedli za mizo in peli. Ti skupni trenutki so nas še bolj povezovali. Po končanem šolanju sem se vrnila domov z zaključeno osnovno šolo. Mama je menila, da bi bilo dobro, da bi se izučila za krojačico. Učit sem se hodila na zadrugo v Trbovljah. Vsak dan sem pol ure hodila peš na delo in nazaj. V zadrugi je istočasno potekala obrtna šola, šolanje je trajalo dve leti. V tem času sem opravila izpit za krojaško pomočnico. Po opravljenem izpitu sem se zaposlila v zadrugi, kjer je bilo zaposlenih več gluhih. Izdelovala sem moške hlače. Kje ste spoznali gospoda Jakoba, svojega življenjskega sopotnika? Vemo, da ste ponosna mati hčere Zlate, babica dveh vnukinj in treh pravnukinj. Kaj vam je v največje veselje? V zadrugi sem spoznala svojega moža Jakoba. Zaljubila sem se. Po dveh letih zveze sva se poročila v Trbovljah. Sledilo je poročno slavje doma, prišlo je nekaj gluhih prijateljev, tudi akademski kipar, že pokojni gospod Ivan Štrekelj. Slavje je trajalo do jutra. Po poroki sva živela ločeno, ker nisva imela stanovanja, doma pa tudi ni bilo prostora. Čez čas je mož iskal zaposlitev v Ljubljani in jo tudi dobil. Kmalu sem šla za njim in dobila zaposlitev v istem podjetju kot moj mož. Mož je delal kot krojač vojaških uniform, jaz sem prav tako opravljala dela krojačice in podobo. V Ljubljani sva kot podnajemnika živela v stari Ljubljani, v Rožni ulici,v prostorih, kjer je bila včasih mesnica. Stanovanje je bilo mrzlo in vlažno. Na stranišče se je hodilo čez dvorišče in je bilo skupno za več strank. V kuhinji je cel dan gorela luč, ker je bil prostor tako teman, obrnjen je bil proti drvarnici. Po dveh letih bivanja v Ljubljani se nama je rodila Zlata. Takrat mi je pripadalo samo dva meseca porodniškega dopusta. Zjutraj sem jo pred začetkom službe peljala z vozičkom v jasli. Stanovanje je bilo zelo mrzlo, v tem času je bila večkrat bolna, zato sva se z možem odločila, da ostanem doma in skrbim zanjo. Ta čas sem večkrat pisala prošnje za dodelitev stanovanja, a žal neuspešno. Poskusila sva tudi prek zveze borcev, saj je bil moj mož med vojno v taborišču kot ukraden otrok. Nisva imela sreče, nisva dobila najemniškega stanovanja. Moževa daljna sorodnica nama je svetovala, da začneva varčevati za stanovanje. Tri leta smo samo varčevali in v tem času nismo šli nikamor na dopust, niti na morje. Trdo sva morala delat in živeli smo skromno, da nama je uspelo privarčevati celoten znesek za nakup stanovanja. Nikoli nisva vzela kredita. Med selitvijo nam je pomagal dobri sosed, ki je imel avto. Kuhinjo in spalnico pa sem naključno prodala ženski, ki je videla, da se selimo, in je vprašala zanju. Takrat ni bilo velikih trgovskih centrov, da bi lahko kupil, kar si potreboval. Ko je bila hči majhna, sva pisala prošnje za vrtec. Zelo naju je skrbelo, da ne bo znala govoriti, zato sva želela, da se čim prej vključi v vrtec. V prošnji sva napisala, da sva gluha, in sprejeli so jo takoj, ko ni imela več pleničk. V začetku je bila najmlajši otrok v vrtcu. Spomnim se, da sem bila povabljena v vrtec, kjer so imeli otroci nastop. Pa sem slučajno imela sestro Vido na obisku in jo prosila, da naj gre z menoj, da mi bo tolmačila. Učiteljica je otroke, ki so lepo sedeli v krogu na tleh, spraševala različne stvari in Zlata jevedno dvignila roko, vstala in odgovorila na zastavljeno vprašanje. Enkrat pa na postavljeno vprašanje vzgojiteljice ni dvignila roke in tudi nobeden drug otrok je ni dvignil. Kljub temu je vzgojiteljica poklicala Zlato. Lepo je vstala in je rekla: »Ne bom povedala, zdaj naj pa še drugi otroci kaj povedo.« Vsi starši so jo občudujoče gledali in se smejali, ker je bila tako pogumna in pametna. No, in verjetno je bil moj strah, da ne bo znala govoriti, povsem odveč. Kdaj ste prvič prestopili prag društva? V društvo sem se včlanila pred poroko. V Ljubljani so bili prostori društva nad gostilno Pri Amerikancu. Vsakič ko sem prišla, sem spoznavala nove ljudi. Z veseljem sem zahajala v društvo zaradi druženja in komunikacije. Z zaposlitvijo Zlate kot sekretarke v Aurisu sem prestopila v kranjsko društvo, kjer sem še zdaj. Vedno sem se trudila, da tudi jaz kaj naredim za društvo. Zame je to vedno drugi dom. In, ko danes razmišljam za nazaj ... veste, mi nismo uporabljali besede društvo, vedno smo rekli, da gremo v Dom. Rada sem med gluhimi, rada z njimi poklepetam, izmenjam izkušnje, še najraje pa hodim na srečanja ob mednarodnem dnevu gluhih. Bila sem prav na vseh, do zdaj organiziranih v Sloveniji. Ste članica našega društva AURIS, redno se udeležujete vseh srečanj, izletov,razstav ... Kateri izlet vam je najbolj ostal v spominu? Kakšen poseben dogodek? Najbolj mi je ostal v spominu izlet v Rim leta 1996, kjer smo obiskali papeža Janeza Pavla l. Na tisti čas sem dobila v spomin skupinsko sliko. Obenem je bil to zadnji skupni izlet z Jakobom, mojim možem. Kmalu po tem izletu nas je zaradi bolezni zapustil. Zelo, zelo ga pogrešava tako jaz kot tudi moja Zlata. V intervjuju vam nisem omenila, kako srečna družina smo bili. Vse težava sva nekako prebrodila bili smo srečna družina. Trudila sva se zagotoviti najini Zlati lepo otroštvo in tudi eden drugega sva zelo spoštovala. Pred kratkim smo praznovali mednarodni dan gluhih v Kopru, kjer ste bila zagotovo prisotni kot verjetno najstarejša udeleženka praznovanja. Bilo mi je lepo, prijetno se je bilo družiti z ljudmi. Ta dan mi bo ostal v prijetnem spominu. Malo sem se bala, da ne bom mogla hoditi, kajti zdravje mi nagaja in noge me ne ubogajo, kot bi želela, ampak v pravi in dobri družbi je vse slabo hitro pozabljeno. Si želite za konec kaj sporočiti našim bralcem? Veste, velikokrat razmišljam, kako smo bili včasih gluhi povezani med seboj. Ni bilo ločevanja na stare in mlade, na revne in bogate in še in še. Bili smo gluha skupnost in znali smo stopiti skupaj, če je bilo treba, znali smo pokazati, da smo med seboj solidarni. Danes pa to zelo pogrešam. Medsebojni stiki se opravijo kar z moderno tehnologijo, osebni stik pa se zanemarja. Verjamem, da tehnologija ne more zamenjati osebnega stika in da je lahko le pripomoček, ki nam olajša življenje, – in da bom prav razumljena tudi jaz, kljub svojim letom uporabljam mobitel in tablico, vendar samo za kratka nujna opravila. Jožica, hvala za prijeten in obširen pogovor. Želim vam vse dobro, predvsem pa obilo zdravja. ← Intervju z Damjanom Cafuto Andreja Ančimer →


Kako praktično ravnati s kupljeno hrano, ko jo prinesemo iz trgovine Pri hrani oziroma živilih, ki jih kupimo v trgovini, je potrebno vzdrževati visoko stopnjo higiene. Ko pridemo iz trgovine, so zato potrebni naslednji koraki: - ko vstopimo skozi vhodna vrata stanovanja, vrečko, ki jo prinesemo iz trgovine, odložimo v predsobi, - nato si v kopalnici skrbno umijemo roke ter si jih razkužimo, - vrnemo se v predsobo po vrečko, jo nesemo v dnevni prostor ter iz nje zložimo hrano oziroma živila, - vrečko odnesemo nazaj v predsobo, - ponovno si umijemo ter razkužimo roke. Splošna priporočila glede obiska trgovin za zmanjšanje možnosti stikov in posledično preprečevanje okužbe s koronavirusom: - v trgovino gremo, ko je res nujno, nakup naj opravi en član družine, - v trgovini dotikamo samo tistih živil, ki jih nameravamo kupiti, - predlagamo uporabo drugih kanalov nakupa, kot je spletna prodaja, ter preučitev možnosti, da nakup namesto nas opravi nekdo drug in dostavi nakupljeno. Ponovno poudarjamo, da zalog v prehrani ne primanjkuje, so pa lahko najbolj ranljive skupine – to so starejši prebivalci - kljub temu v težavah, zato jim skušajmo pomagati in namesto njih opravimo nakup na varen način. Bodimo solidarni!


text: The Zon All Suites Residences On The Park Hotel v KLCC je enkraten za popolno doživetje Kuala Lumpur in bližnje okolice. Ker je od centra mesta oddaljen samo , lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Za ogledovanje mestnih atrakcij ni potrebno hoditi daleč, saj se hotel nahaja v neposredni bližini Japonska fundacija, Samostan Dharma Realm Guan Yin Sagely, Tabung Haji. V The Zon All Suites Residences On The Park Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Gostje hotela lahko uživajo v dodatni ponudbi, kot je restavracija, pralnica, prostor za kajanje, 24-urna sobna strežba, 24-urna recepcija. Hotelske sobe so skrbno načrtovane, saj se v vsaki najdejo tudi kuhalnik za čaj/kavo, dnevni časopis, klimatska naprava, kad, prostor za likanje, da se zagotovi maksimalna raven ugodja. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi zunanji bazen, fitness center, bazen (otroški), ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Če iščete udobno namestitev v Kuala Lumpur, naj The Zon All Suites Residences On The Park Hotel postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


text: Anaksimén ali Anaksiménes (starogrško : Anaksiménes), starogrški filozof in učenjak, * 585 pr. n. št. (584, 570), Milet, † 525 pr. n. št. (okoli 500, 523, 524, 528, okoli 526). Anaksimena skupaj z njegovimi predhodniki štejemo za enega od tvorcev zahodne filozofije. Življenje in delo O Anaksimenu, avtorju izgubljene razprave, je ostalo malo podatkov. Lahko ga obravnavamo kot znanstvenika, kozmologa in astronoma (zanimali so ga meteorološki problemi), ampak v načinu postavljanja vprašanj je bil vsekakor filozof. Anaksimen je bil verjetno v mladosti Anaksimandrov učenec ali prijatelj. Bil je predstavnik jonske filozofske šole in zadnji v nizu filozofov v Miletski šoli. Podobno kot Tales, je tudi on vzel enega izmed osnovnih štirih elementov (voda, ogenj, zemlja, zrak) kot neko splošno osnovo, prapočelo vsega kar obstaja (arhé). Za to prapočelo je imel zrak (ἀήρ - aer), iz katerega z razredčevanjem (araiosis) in zgoščevanjem (pyknosis) nastajajo vse stvari. Zrak mu je bil tudi načelo življenja. Zrak je neskončen in se neprestano giblje. Z razredčevanjem nastaja ogenj, z zgoščevanjem pa veter, oblaki, voda in zemlja. Z nadaljnjim spajanjem nastajajo zapletenejša telesa. Z zaključkom, da je svet sestavljen iz zraka, je Anaksimen uporabil svojo teorijo, da je oblikoval shemo, ki predstavlja začetke in naravo Zemlje ter drugih nebesnih teles. Opazil je povezavo med agregatnim stanjem in temperaturo. Po njem je razredčevanje enako segrevanju in zgoščevanje hlajenju. Učil je da je duša sestavljena iz zraka. Zanj je bil kozmološki razvoj periodičen kot pri Anaksimandru. Kakor se je pri načelu stvari odločil za neki empirično znan element se je na ta način vrnil nazaj od Anaksimandra k Talesu. V astronomiji je ponovno zastopal staro učenje, da je Zemlja valjasta plošča, ki jo drži zrak (pri Talesu pa voda). Prvi je jasno ločeval planete od zvezd. Zatrjeval je, da je mavrica naravni pojav in ne nekaj nadnaravnega. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje udarni krater Anaksimen na Luni s koordinatama 72,5° severno; 44,5° zahodno, premerom 80 km in globino 2,5 km. Glej tudi seznam filozofov Rojeni leta 585 pr. n. št. Umrli leta 525 pr. n. št. Starogrški filozofi Starogrški učenjaki Grki v 6. stoletju pr. n. št.


HJC CS-15 Safa MC1SF M - Ceneje.si Domov / Avto Oprema / Motorni deli in oprema / Motoristične čelade / HJC CS-15 Safa MC1SF M HJC motoristična čelada CS-15 Safa MC1SF XL HJC CS-15 Faren MC1SF L Za ta izdelek trenutno ni ponudb. Zadnja je bila na voljo 16. 06. 2020 po ceni 94,90 € v Muziker Ceneje.si je vodilni portal za primerjalno nakupovanje v Sloveniji, ki potrošnikom omogoča preudarne nakupe. Primerjaj ponudbe trgovin za HJC CS-15 Safa MC1SF M in izberi najboljšo. Motoristične čelade iz kategorije Motorni deli in oprema so najboljši nakup, če želiš kvaliteten izdelek po najboljši ceni. Preberi opis izdelka HJC CS-15 Safa MC1SF M in se prepričaj, če je primeren zate oz. si oglej še druge izdelke znamke HJC. Opis in tehnični podatki izdelka HJC CS-15 Safa MC1SF M se lahko razlikujejo od tistih v spletni trgovini, kjer boš opravil/a nakup. HJC CS-15 Safa MC1SF M je na voljo v trgovini po ceni, ki je navedena poleg posameznega trgovca v zavihku "Trgovine". Garancijske pogoje za HJC CS-15 Safa MC1SF M preveri v trgovini, kjer ga nameravaš kupiti. Slika za HJC CS-15 Safa MC1SF M je lahko simbolična, zato se pred nakupom v trgovini prepričaj, če gre za enak izdelek.


Uporabniki vode iz javnega vodovoda so fizične in pravne osebe, ki uporabljajo vodo iz javnega vodovoda ali uporabljajo njegovo požarno varstveno funkcijo.


Glasni šepet // muzzzika // Kino Šiška ob 20.00: BLUE CRIME + Crush Ko je svečeniška četverica v belem zasedla oder Menze pri koritu na drugi dan letošnjega MENT Ljubljana, je verjetno le malokdo pričakoval enega najboljših koncertov festivala – a zgodilo se je prav to. Še več, Gigwise je nastop Blue Crime razglasil celo za enega najboljših koncertov leta in svetoval: “Zasedbe z duhom intenzivnosti Sonic Youth in prijetnimi harmonijami Warpaint ne gre zamuditi v živo, če se le ponudi priložnost.” Vstopnica: 8 EUR Klub Monokel ob 17.00: FPZ Z’borke: Nastop in pogovor FPZ Z’borke je samoorganiziran feminističen, nehierarhičen in antikapitalističen pevski zbor. S pesmimi, ki jih pojejo in predelujejo, skušajo skozi intersekcijsko perspektivo osvetliti boje proti seksizmu, mizoginiji, homofobiji, transfobiji ter katerikoli drugi obliki dominacije v družbi. Prav toliko kot v širjenje idej pa Z’borke verjamejo v moč petja pri povezovanju skupnosti in opolnomočenju vsake_ga članice_a ter celotne skupine. Po nastopu bodo Z'borke skozi pogovor delile vpogled v proces svojega delovanja. // ossstalo // Ukrep 2018: ENTER!, 4. dan; tj. Festival plesnih perspektiv 17.00, Prulček Bar – DRAMATURŠKI POGOVOR št. 3: Thomas Schaupp (DE), Birgit Berndt (SWE, DE), Andreja Kopač (SLO), Katarina Pejović (SLO, CRO, SER) o predstavah drugega festivalskega dne 19.00, PTL – JOHANNES RANDOLF: 2GATHER/A(L)LONE / SKUPAJ POPOLNOMA SAMI, delo v nastajanju "Zadnji dan festivala se bo začel z Dramaturškim pogovorom o predstavah prejšnjega dne, nadaljeval s predstavitvijo dela v nastajanju Johannesa Randolfa Skupaj popolnoma sami, v katerem dve plesalki raziskujeta način komunikacije le s pomočjo telesa, ob čemer nenehno reflektirata svoje misli in čustva na njuno telesnost." (Mladina) 20.00, PTL – PERE FAURA (ESP): STRIPTEASE / STRIPTIZ, plesno-gledališki kabaret / dance theatre cabaret Plesno-gledališki kabaret Striptiz mladega španskega plesalca in koreografa Pera Faure, ki je bil za svoje delo že večkrat nagrajen. Gre za ironični preplet gledališkega dogodka z "umetnostjo slačenja". 21.30, PTL – PODELITEV FESTIVALSKIH NAGRAD "UKREP" IN ZAKLJUČEK FESTIVALA Festival se bo zaključil s podelitvijo nagrade za mlade slovenske plesne ustvarjalce na tematiko plesne perspektivnosti in sicer v treh kategorijah: po mnenju mednarodne strokovne žirije, po mnenju izbranega slovenskega koreografa / koreografinje in po mnenju občinstva. Festival Junij v Ljubljani, Kongresni trg ob 20.30: Impro liga All Stars 2018 Nekateri izmed najboljših improvizatorjev in improvizatork letošnje sezone se bodo razvrstili v "AllStars" ekipe ter se med seboj pomerili za prestižni naslov zmagovalcev večera! Vmes bodo podelili še nagrade najboljšim posameznikom, posameznicam, ekipam, pa še komu ali čemu. Vstop prost. Klub Tiffany ob 19.00: Skupnostna večerja Sledi večerni program: Bruno Cadinha (Portugal) // odeeeer // LGL ob 18.00: Zajčkova hišica Zajčkova hišica je zgodba o tem, kako se lahko vsak od nas kdaj znajde v stiski in brez strehe nad glavo in o tem, kako lepo in pomembno je, da si takrat pomagamo. Vstopnica: 5 EUR LGL ob 19.00: Zločin in kazen Najboljša predstava sezone 2016/17 po mnenju Društva gledaliških kritikov in teatrologov, zato ne čudi, da je razprodana. // kiiiino // Slovenska kinoteka: 19:00: Sodobni latvijski film: Melanijine kronike Viesturs Kairišs, Latvija, 2016, DCP, čb, 120’, ap 21:30: Fokus: Roger Deakins: Zresni se Joel in Ethan Coen, ZDA/VB/Francija, 2009, 35mm, 1.85, barvni, 105', sp Kinodvor: 16:45 / Dvorana: Stalinova smrt, Armando Iannucci Zadnji vikend! 19:00 / Dvorana: Voznik, Edgar Wright 20:00 / Mala dvorana: Šum Balkana, Boris Petkovič // Fina stvarca! // Dokumentarni film ceste, ki se nenehno giblje na robu nesporazumov in se izgublja po poteh, ki jih ni na sodobnih navigacijskih napravah. Premiera: 14. junij. Kaj se zgodi, ko se sodobna improvizirana glasba poveže z balkanskimi uličnimi glasbeniki? Kako to zveni? Tomaž Grom, slovenski kontrabasist, skladatelj, improvizator in raziskovalec zvočnega potenciala, je sédel v svoj kombi in po ulicah Maribora, Zagreba, Tuzle, Novega Sada, Prištine, Tirane in Skopja začel iskati sodelavce. To je dokumentarni film ceste, ki se nenehno giblje na robu nesporazumov in se izgublja po poteh, ki jih ni na sodobnih navigacijskih napravah. »To je film nenehnega iskanja, ki se napaja v nesporazumu kot najbolj kreativnem momentu komunikacije. Šum je tu del celotnega koncepta filma – šumi v dialogu, v kameri, v montaži, daleč od tega, kar koncipiramo kot nek ‘popeglan’ film 21. stoletja, ampak si preprosto v formi dovoli iti nekam, kjer mrgoli napak, tresenj, ki jih v letu 2017 običajno zbrišejo takoj, ko nastanejo. Mi pa ta šum puščamo kot neko osnovno vodilo, film v celem šumi.« 21:30 / Kinodvorišče: Glasba je časovna umetnost 3, LP film Laibach, Igor Zupe Kino Bežigrad ob 20.15: Drive-in Kino Bežigrad: Titanik