text: GalerijaGallery – Leaving Rooms Živa Drvarič & Gašper Kunšič Lea-ving Rooms 02. October 2021 at 15:00 – 05. October 2021 ob 18:00 Odpiralni čas galerije tekom trajanja razstave: sobota - torek, 2. - 5. oktober: 15. - 18. ura Vstop v galerijo je možen le z izpolnjenim PCT pogojem. GalerijaGallery minus 2 vabi na ogled razstave Žive Drvarič in Gašperja Kunšiča: Leaving Rooms. Razstava bo na ogled od 2. oktobra pa do 5. oktobra 2021 v novih dodatnih* prostorih galerije na Koroški ulici 2c, (2. nadstropje) v Ljubljani. Skozi razstavo Leaving Rooms, ki je najina druga skupna razstava, razmišljava o teži časa, korakih iz sobe ali pa iz sebe, osebni rasti in padcih, stabilnosti in fleksibilnosti, zlomih in procesih celjenja, dvojini in toplini. V umetniška dela vključujeva elemente doma in narave - mest in prostorov udobja, regeneracije, opore in varnosti. Živa Drvarič (1988) je magisterij iz slikarstva na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani zaključila pod mentorstvom Žige Kariža in Uršule Berlot Pompe. Študirala je še na Univerzi za uporabno umetnost na Dunaju pod mentorstvom Brigitte Kowanz, Marie Ziegelböck in Henninga Bohla ter študij zaključila na Hochschule für bildende Künste - Städelschule v Frankfurtu na Majni pod mentorstvom Judith Hopf. Njena umetniška praksa obsega tehnike risbe, slikarstva, skulpture, fotografije, grafike in prostorske instalacije. Dela nastajajo na podlagi opazovanja predmetov, misli, gest, jezika in procesov iz vsakdana. Izhajajo iz posnemanja in iskanja podobnosti med stvarmi, transformiranja vsakodnevnih objektov ali subjektov, obujanja motivov iz lastnega fotografskega arhiva ter raziskovanja novih možnosti znotraj uporabe klasičnih likovnih tehnik. Živa Drvarič je razstavljala v UGM Studiu v Mariboru, Galeriji Gallery in Ulay foundation v Ljubljani, Kunstraum Niederösterreich in Krinzinger Projekte na Dunaju, Portikus v Frankfurtu na Majni, Lovaas Projects v Münchnu in drugod. Leta 2020 je bila nominirana za nagrado skupine OHO in v istem letu prejela Stipend for Young Artists Sammlung Pohl v nemškem Marburgu. Od leta 2021 je prejemnica štiriletne HAP štipendije (Hessisches Atelierprogramm) v Frankfurtu na Majni, kjer trenutno biva. Gašper Kunšič (1992) deluje na področju vizualne umetnosti in grafičnega oblikovanja. Študiral je slikarstvo na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani pod mentorstvom Bojana Gorenca in Žige Kariža, kiparstvo na Akademiji za likovno umetnost na Dunaju pod mentorstvom Julijana Götheja ter medijsko umetnost na Univerzi za uporabno umetnost na Dunaju pod mentorstvom Brigite Kowanz. V svojem delu pogosto izhaja iz lastne biografije, pri čemer uporablja razstavne procese, da premišljuje in rekontekstualizira potek osebne in kolektivne zgodovine. Njegova dela, ki zajemajo različne medije, vključujejo vizualne reference iz njegove rodne Slovenije in širšega prostora nekdanje Jugoslavije ter se manifestirajo kot prostorske instalacije, s katerimi umetnik prevaja osebne odnose v transmedijske forme. Gašper Kunšič je razstavljal v MSUM v Ljubljani, v UGM Studiu v Mariboru, v Galeriji sodobne umetnosti v Celju, v Kunstraum Niederösterreich in Krinzinger Projekte na Dunaju, v Avstrijskem kulturnem forumu v Londonu ter drugod. Samostojni razstavi je imel v DobriVagi in Kinu Šiška v Ljubljani. Njegov film je bil predvajan na Festivalu kratkega filma Ljubljana. V letu 2021 je sodeloval na Bienalu mladih Umetnikov Evrope in Sredozemlja – Mediterranea 19 v San Marinu. Je prejemnik štipendije Ministrstva za kulturo, priznanja Akademje za likovno umetnost v Ljubljani, ter nominiranec za nagrado Essl. Deluje med Dunajem in Ljubljano. * GalerijaGallery gre v minus. GG minus 1 je atelje kot galerija kot atelje. GG minus 2 je stanovanje kot atelje kot galerija kot atelje kot stanovanje. Minus ne izniči. Odvzemanje proizvaja, razliko kot negacijo, razliko v negaciji. 'Kava brez', Žižek je zgolj referenca. Kava brez mleka ni kava brez smetane, razlika v negaciji proizvaja. Kaj proizvaja galerija, ko gre v minus? Galerija kot atelje kot stanovanje kot atelje kot galerija. Presežno vrednotenje? Presežek kot razvrednotenje? Če je v prihodnosti vsak umetnik, Beuys je zgolj referenca, je v sodobnosti vsaka galerija minus. Artist. Run. Space. Run. Amok.


source: fineweb

text: Zberite različne informacije o visokih uradnikih ZN in veleposlanikih držav članic Varnostnega sveta, tudi o generalnem sekretarju ZN Ban Ki Moonu, podatke o kreditnih karticah, biografske informacije, njihova gesla za komunikacijske sisteme ... Takšna navodila so lani od državne sekretarke Hillary Clinton dobili diplomati v New Yorku, Rimu, na Dunaju ter 33 drugih ameriških veleposlaništvih. V enem izmed zaupnih dokumentov piše, da so ZDA od Slovenije zahtevale, da mora sprejeti zapornika iz Guantanama, če se želijo njeni vodilni srečati z Barackom Obamo. Uradni govorec ministrstva za zunanje zadeve Milan Balažic je danes to zanikal. Dejal je, da pritiskov za sprejem zapornikov ni bilo ter da depeše ne poznajo. Dodal je še, da ni nobena skrivnost, da bo šel premier Pahor verjetno drugo leto na obisk v ZDA, točneje v Silicijevo dolino. Tako kot številne druge države tudi vrh slovenske politike obsoja to, da so dokumenti prišli oziroma prihajajo v javnost. Komentirali jih bodo, ko bo znano, kaj točno piše v njih. 11 tisoč od 250 tisoč dokumentov, ki jih bo WikiLeaks objavil v naslednjih dneh, nosi oznako zaupno. V objavljenih dokumentih bodo odstranjena nekatera imena oseb ali podatki, zaradi katerih bi bil lahko kdo v nevarnosti. Pahorjev kabineta zanika Skoraj 1000 dokumentov naj bi se nanašalo na Slovenijo. ZDA naj bi srečanje z Obamo pogojevale z zapornikom iz Guantaname. Iz kabineta predsednika vlade so sporočili, da v vseh "dosedanjih formalnih in neformalnih pogovorih niti predsednik Obama, niti predstavniki ZDA niso nikoli povezali sprejema zapornikov iz zapora v Guantanamu z obiskom pri njem, niti z nobenim drugim vprašanjem. Prav tako premier Pahor ali predstavniki Slovenije tega pričakovanja niso nikoli izrazili ali izpostavili." Med drugim dokumentacija obsega naslednje zapise oziroma opise dogodkov: Putin – alfa samec, Sarkozy – cesar brez oblačil ... - V enem izmed dokumentov je zabeleženo resno opozorilo Nemčiji, če bo poskušala izvršiti nalog za aretacijo agentov Cie, ki so ugrabili nedolžnega človeka z enakim imenom, kot ga ima osumljeni terorist, in ga več mesecev zasliševali v Afganistanu. - Italijanski premier Silvio Berlusconi po mnenju ameriških diplomatov postaja nekakšen predstavnik ruskega premierja Vladimirja Putina v EU. Berlusconi je opisan kot človek norih zabav, Putin pa kot alfa samec, ki ne zmore obvladati lastne neobvladljive birokracije. Berlusconiju je bilo sicer namenjenih še precej ostrih besed. Ameriški diplomati, ki so bili v stiku z njim, so ga opisali kot nesposobnega in neučinkovitega voditelja moderne Evrope. Zaradi pogostega ponočevanja in nagnjenja k zabavam naj bi bil italijanski voditelj deležen premalo spanja. Sklicujejo se na zabave, ki se jih je 74-letnik udeležil v razkošni vili v mestu Arcore pri Milanu. Po večerjah na srečanjih naj bi se domnevno šli razne seksualne igrice. Berlusconi se je po poročanju italijanskih medijev se je na pisanje WikiLeaks odzval s smehom, medtem ko je francoski zunanji minister Franco Fratini uhajanje informacij označil za 11. september diplomacije. Kljub temu je prepričan, da to ne bo poškodovalo italijansko - ameriških odnosov. - Predsednika Francije Nicolasa Sarkozyja so označili za cesarja brez oblačil, nemška kanclerka Angela Merkel pa si po njihovem ne upa tvegati. - Savdski kralj Abdulah naj bi Američane prepričeval, da napadejo Iran. Depeše razkrivajo tudi, da Al Kaida še vedno dobiva največ denarja iz savdskih virov. - Vodstvo kitajske komunistične partije naj bi ukazalo hekerske napade na spletne strani podjetja Google. Washington objavo dokumentov ostro kritizira. TUKAJ si lahko ogledate, koliko dokumentov se nanaša na posamezno državo. Podatki se ves čas posodabljajo. Do zdaj je znano, da se na Slovenijo nanaša 947 spisov. Večina objavljenih dokumentov izvira iz časa po 11. septembru 2001, nekateri pa segajo do leta 1966. - Ker mu niso dovolili postaviti šotora v času zasedanja Generalne skupščine ZN oziroma obiskati prizorišča terorističnih napadov 11. septembra 2001, naj bi libijski predsednik Moamer Gadafi zagrozil z odstopom od dogovora, da pošlje oplemeniteni uran v Rusijo. - Po ameriškem raketiranju oporišč Al Kaide v Jemnu naj bi predsednik Jemna Ali Abdulah Saleh generalu Davidu Petraeusu dejal, da bo njegova vlada še naprej trdila, da je Jemen sam bombardiral teroriste, ker so se bali razkritja, da sodelujejo z Američani. - Barack Obama naj bi bil bolj naklonjen vzhodnim državam kot zahodnim. V dokumentih se zapisi nanašajo še na nadaljevanje ameriške vojne proti terorizmu, ukrepanje proti iranskemu jedrskemu programu, strah pred nevarnostjo izraelskega napada na Iran, odnose med velesilami, pri čemer je EU prikazana kot "drugorazredna".


Enominutne novele - Zbirka Fraktal - Cangura.com Enominutne novele - Zbirka Fraktal Enominutne novele - Zbirka Fraktal István Örkény Sodobni življenjski tempo, nestrpnost, ki utripa v nas je Örkénya privedla do kratkih zgodb, ki jih je poimenoval Enominutne novele in s katerimi je našel najprimernejšo obliko za svoj pisateljski izraz. Kratke niso zato, ker imajo malo povedati, ampak ker bi z malo besedami rade povedale veliko. ISBN 978-961-6644-31-0 Dimenzije 11,5 x 16,2 Avtor István Örkény


Šport Maribor po drami v 3. predkrog! Potem je odjeknila slaba novica, domov jih ni bilo Sreda, 31. 07. 2019 19:12 Šport 3942 STOCKHOLM – Nogometaši Maribora so v Stockholmu proti AIK-u na povratni tekmi drugega kroga kvalifikacij za ligo prvakov sicer izgubili z 2:3 (1:2, 0:1), a so se uvrstili tretji krog kvalifikacij, ker so na prvi tekmi doma zmagali z 2:1. V NADALJEVANJU Z NORVEŽANI DVE OBRAMBI V FINIŠU Drugi del podaljška je namreč prinesel preobrat v korist slovenskega prvaka. Najprej je Jasmin Mešanović zgrešil izjemno priložnost po protinapadu v 116. minuti, v nadaljevanju napada pa je minuto pozneje Romun Alexandru Cretu po strelu z glavo po podaji Mitje Vilerja poskrbel za nadaljevanje upanja Maribora za nov preboj v skupinski del lige prvakov, ki ga je z dvema obrambama v finišu obračuna potrdil še vratar Kenan Pirić. Kmalu po tekmi so Mariborčani objavili naslednji facebook post: Po vseh dobrih na igrišču slaba novica ob prihodu na letališče: zaradi tehničnih težav letala se ne moremo vrniti domov takoj po tekmi. Še ena nočitev v Stockhomu, nazaj v četrtek. Objavil/a NK Maribor dne Sreda, 31. julij 2019 NaDlani.si; Foto: facebook/nkmaribor Zadnja ovira pred Ligo prvakov! Mariboru grozil Ajax, dobili pa ...


source: CulturaX

text: Spodbuda k filozofiji, 2. del | KUD Logos Home » Theoria » Spodbuda k filozofiji, 2. del Spodbuda k filozofiji, 2. del (Odlomki iz knjige Spodbuda k filozofiji.) Od kod prihajamo, kdo smo, kam gremo? 'O frati,' dissi, 'che per centomilia ma per seguir virtute e conoscenza.' 'O bratje,' sem rekel, 'skoz tisočere nevarnosti ste prispeli do zatona; v tem prekratkem večeru, ki je še preostal našim čutom, se ne odrekajte izkustvu nenaseljenega sveta, sledeč sončevemu tiru. Pomislite, kakšnega semena ste: niste spočeti, da bi živeli kot zveri, temveč da sledite kreposti in spoznanju.' Tako srčno je Odisej v pesnikovem videnju spregovoril trudnim tovarišem, s katerimi je na večer svojih dni priplul vzdolž sredozemskih bregov do poslednje morske ožine, da bi jih vnel za najdrznejšo pustolovščino življenja in bi zapluli onstran v Neznano. Na robu tedaj znanega sveta sta jih namreč kot svarilno znamenje pričakala mogočna Heraklova stebra, ki ju je Zevsov sin postavil v spomin na tvegano plovbo skoz ožino, s katere bi se brez pomoči bogov tudi sam nikdar ne vrnil. Odtlej sta opominjala slehernega med smrtniki, naj si ne drzne slediti sončevemu tiru onkraj zatona, da z neugnano vedoželjnostjo po nepotrebnem ne izzove zle usode in se ne pogubi; ne toliko zaradi jeze bogov, temveč zaradi precenjevanja lastnih moči. Kaj je kljub temu neustavljivo gnalo Odiseja s peščico vdanih prijateljev, da se niso menili za svarilo, ampak so drzno zapluli mimo Heraklovih stebrov vzdolž zahodnih obal črne celine in čez ravnik globoko proti jugu? Mar niso slutili, da tako nebrzdani v svoji zvedavosti lahko plovejo samo nesrečni usodi naproti? Kako da junaka po vseh viharnih preizkušnjah, ki jih je moral prestati na povratku iz trojanske vojne, doma navsezadnje ni mogla zadržati ne očetovska skrb do ljubega sina ne zakonska ljubezen do zveste žene ne sinovska vdanost do ostarelega očeta? Kateri klic v njegovih prsih je bil tako silovit, da ga je z rodne Itake znova pognal na odprto morje, poslednji odisejadi naproti? Je bil to njegov nemirni značaj, neugnanost iskrivega duha ali preprosto nedoumljiva usoda po volji bogov, med katerimi zlasti Pozejdon še ni dosegel zadoščenja po oslepitvi svojega enookega sina Polifema? Zdi se, da je Odiseja v jeseni življenja v resnici prevzelo nekaj drugega, neko povsem novo in nezadržno hrepenenje, ki je presenetilo njega samega: neugasljiva žeja po spoznanju, nenasitni glad iskalca, ki ga ni strah blodenja po svetu, da le more potešiti svojega vedoželjnega duha z novimi videnji in vzgibi h kreposti. Tako ga je namesto vnanjega slavohlepja nazadnje prevzel notranji vzgib srca, ki je vreden občudovanja vsakega pristnega zaljubljenca v modrost. To je bil vzgib k iskanju človekovega višjega jaza, vzgib k spoznanju zavoljo spoznanja, vzgib k duhovnemu podvigu zavoljo duhovnega podviga samega. Taka je vsaj poznejša Dantejeva podoba junaka, v kateri lahko prepoznamo utelešenje resničnega iskateljstva. Zato pesnik Odiseju in njegovim zvestim na koncu poti nikakor ne nakloni pogleda na zastrto obličje željno iskane Nove zemlje povsem neupravičeno in brez razloga. Pa čeprav jih mora v naslednjem trenutku prepustiti njihovi tragični usodi, kajti s komaj uzrte kopnine se nadnje dvigne vihar božjega srda in jih neusmiljeno potegne v globine. Tako vrisk veselja spričo uzrtega Cilja v hipu žalostno utone v obupanih glasovih tarnanja in stoka. Kakor da presilno vedoželjnost na koncu použije lastno stremljenje, prebolestno hrepenenje lastna bolest, presilovito razvnetost lastna čezmernost, ki noče vedeti ne za mero srca ne za mejo spoznanja ne za rob sveta ... Daljne in tvegane pomorske poti so dolga stoletja ohranile svoj čar. Ne le v času porajanja včerajšnjega novega veka, ko so mnogi neustrašni pomorščaki z iberskim Krištofom na čelu odpluli odkrivat neznane dežele. Konec devetnajstega stoletja se je zanje navdušil tudi obubožani pariški slikar, ki je v svoji iskateljski vnemi tvegal potovanje na rob sveta v slogu starih pomorščakov Odisejevega in pozneje Kolumbovega kova. Potem ko je otroštvo preživel v Peruju in s francosko trgovsko mornarico obiskal tropske kraje, je v zrelih letih v gmotni stiski in utrujen od duhovne praznote pariških meščanskih salonov sprejel nenavadno odločitev: odselil se bo na daljni Tahiti. Tako je podobno kot svojčas Odisej zapustil družino, prijatelje in domovino, da bi odplul onkraj zahodnih obal starega sveta v brezdanjost Tihega oceana, kjer si je želel na samotnih tropskih otokih povrniti izgubljeni raj in poživiti pojemajoče ustvarjalne moči. Po dolgi in naporni plovb prek neslutenih morskih dalj se je nastanil v preprosti koči na tahitijskem nabrežju in se oborožen s čopičem, paleto in platni spoprijel z nebrzdano prvinskostjo otoškega življenja. Ugrabljen v opojni ustvarjalni zanos je na platno neumorno lovil živo barvitost koralnih zalivov, bujno rastlinje tropskega paradiža in sanjske like maorskih deklet, ki so ga pritegnile z naravno gibkostjo in nepotvorjeno lepoto. Po grenkem razočaranju, ki ga je vmes ponovno doživel v Parizu, se je z leti na Tahitiju dokončno odvrnil od evropske civilizacije. Nazadnje je bolan, zadolžen in potrt zaradi smrti najljubšega otroka začel slikati svojo poslednjo veliko stvaritev. Vročično je delal dan in noč ter silovito nanašal barve na platno, da je ječalo pod čopičem, dokler ni v globoki tišini noči zaslišal vznemirljivega šepetanja v krošnjah dreves, ki ga je v daljne tropske kraje zanesel veter iz davnine. Šepetanja, v katerem se je kakor v obrnjenem odmevu oglasilo pozabljeno merilo samospoznanja, izključujoči preizkusni kamen prečudne modrosti. Njeni samosvoji privrženci iz prvih stoletij po Kristusu so namreč za resnično sebi enakega spoznavalca in duhovnega človeka priznavali samo tistega, ki je zmogel doumeti: Tίνες ἦμεν, τί γεγόναμεν· ποῦ ἦμεν, ποῦ ἐνεβλήθημεν· ποῦ σπεύδομεν, πόθεν λυτπούμεθα· τί γέννησις, τί ἀναγέννησις. Kdo smo bili in kaj smo postali; kje smo bili in kam smo bili vrženi; kam hitimo; od česa smo osvobojeni; kaj je rojstvo in kaj prerod. Ko so se slikarju po dolgih stoletjih pozabe te besede naposled strnile v tri prelomna vprašanja, je sklenil z njimi poimenovati svoj labodji spev, ki ga je po lastnih besedah zasnoval kot "filozofsko delo na témo primerljivo blagovesti." Upodobil je veličastno fresko življenja s simbolnimi liki maorskih žena in otrok sredi prvobitne otoške narave, polne bujnih rastlin in krotkih živali, s starodavnim kipom božanstva v ozadju, ki s plesnim gibom rok kaže na pozabljeni Onkraj. V vznemirljivemu loku od čudežnosti rojstva prek mladostnega zorenja in obiranja sadu z drevesa življenja do trpkosti visoke starosti in tesnobe smrti, se je tako v brezdanji tišini onstran "nesmiselnosti praznih besed" neustrašno zazrl v obličje poslednji skrivnosti: D' où Venons-Nous? Que Sommes-Nous? Où Allons-Nous? Od kod prihajamo? Kdo smo? Kam gremo? To so vprašanja, ki vselej globoko odjeknejo v dušah izgubljenih v svetu, zato ni čudno, da nas tako močno spominjajo na bivanjsko tesnobo včerajšnjega sveta, iz katerega smo komaj dobro izpluli. In medtem ko nas z daljnih brezbrežij Tihega oceana že kliče jutrišnji dan, tudi sami prisluhnimo šepetanju morskih vetrov v krošnjah dreves, da obudimo pravi posluh za skrivnost. Tako bomo ob vrnitvi k nabrežjem stare Helade bolje uglašeni z izvornim občutjem prvih zaljubljencev v modrost. Če smo za slikarjevo veličastno upodobitvijo nedoumljive uganke življenja zaslutili prepadno brezno poslednje skrivnosti, lahko upamo, da se bomo pri nadaljnjem približevanju začetku filozofije zmogli vživeti v izvorno občutje, iz katerega se je po pričevanju starih rodila zaljubljenost v modrost. Napočil je trenutek, da po davnem grškem zgledu, ki mu je po svoje prisluhnil tudi samotni slikar na daljnem tahitijskem otočju, v duši znova obudimo patos izvornega čudenja; ne le nad neizmernimi daljami oceana, ki obliva vso kopnino, temveč tudi nad brezkrajnimi prostorji vesolja in nedosežno globokostjo duše ... Iskanje odgovorov na Kantova štiri vprašanja Navegamos por águas longe e pelo nevoeiro. A bordo do nosso navio fantasma SOMOS O QUE SOMOS e ao nosso redor apenas o chapinhar das águas misteriosamente calmas de encontro ao casco nos impressiona e informa ... Plujemo po vodah v daljavo in skoz gosto meglo. Na krovu naše barke SMO domišljijska podoba TEGA, KAR SMO, okoli nas pa samo pljuskanje skrivnostno spokojnih voda ob ladijski trup, ki nas prevzema in nam naklanja spoznanje ... Srčna in nepogrešljiva sopotnika, zaplujmo torej v časovni vrtinec, ki nas ponese nazaj v včerajšnji dan, da kot začetniški povratniki v Platonovo votlino prisluhnemo glasu neustrašnih predhodnikov, ki zamolklo odmeva pod nizkim obokom s smogom zakritega neba v gosto naseljenih urbanih satovjih. Pri tem naj nam bo v pomoč čvrsta, vendar nevidna pajčevinasta mreža, stkana iz svilenih niti ljubezni do modrosti, po Kantovem svetovljanskem zgledu na konceh obtežena s štirimi temeljnimi vprašanji. Medtem ko jo z razpotja vekov mečemo v temne globine modroljubnega izročila, upajmo, da nam bodo prav ta vprašanja pomagala razkleniti živo misel in jo obuditi tudi v včerajšnji togo vklenjeni učiteljski filozofiji. Tako bomo laže počakali na pravi trenutek, da vržemo sidro in poženemo korenine v večno rodovitni prsti na odmaknjenem otoku, kjer se v čudovitem vrtu korenine filozofijine mladike prepletajo s koreninami mogočnega drevesa življenja. Kajti šele tedaj bomo resnično zmogli prisluhniti božanski Modrosti in za vedno zapustiti včeraj, da bi z nevidnim tokom ljubezni dopluli do skritih domovanj Resničnega. Kant je namreč v Priročniku k svojim predavanjem o logiki, kjer je razlikoval med filozofijo v šolskem smislu in filozofijo v svetovnem smislu (in sensu cosmico), ki jo je razumel kot "vedo o poslednjih smotrih človeškega uma – die Wissenschaft von den letzten Zwecken der menschlichen Vernunf " oziroma kot "vedo o najvišji maksimi rabe našega uma – eine Wissenschaft von der höchsten Maxime des Gebrauchs unsrer Vernunft", takole očrtal temeljna štiri vprašanja filozofije: Polje filozofije v tem svetovljanskem pomenu lahko zvedemo na naslednja vprašanja: 1. Kaj lahko vem? 2. Kaj naj storim? 3. Kaj smem upati? 4. Kaj je človek? Na prvo vprašanje odgovori metafizika, na drugo morala, na tretje religija in na četrto antropologija. V temelju pa lahko vse prištejemo k antropologiji, kajti vsa prva tri vprašanja se opirajo na zadnje. Filozof iz pruskega Königsberga je s tem še poglobil in razširil temeljna vprašanja filozofije, kakor jih je zastavil že dve desetletji prej v sloviti Presoji čistega uma, v razdelku z naslovom O idealu najvišjega dobrega. Medtem ko je tam navedel samo prva tri vprašanja, v katerih se po njegovem zedinja vsako zanimanje človeškega uma, "tako motrilno kot nravstveno – das speculative sowohl, als das praktische", je zdaj z dodanim četrtim vprašanjem o bistvu človeka, na katero je drzno zvedel prejšnja tri, odprl dostop do novih in neslutenih območij motrenja. Ne samo, da je v njem poslej združeno najnotrišnje zanimanje človeškega uma: "moči, morati in smeti – Können, Sollen und Dürfen". S postavitvijo četrtega vprašanja kot temeljnega vprašanja so se razprla tudi mnoga druga skrita in vselej vznemirljiva sovprašanja, kot so "poseben položaj človeka v kozmosu, njegovo razmerje do usode, njegov odnos do sveta stvari, njegovo razumevanje sočloveka, njegova eksistenca kot bitje, ki ve, da mora umreti, njegova drža v vseh običajnih in neobičajnih srečanjih s skrivnostjo". In vendar je videti, ko da se Kanta to, kar se mu je odprlo z zvajanjem prvih treh vprašanj na četrto, nikdar ni globlje dotaknilo, kaj šele da bi se sam posvetil izpeljavi takšnih in podobnih bivanjskih sovprašanj iz temeljnega vprašanja, kaj je človek. Mlajši nemški mislec včerajšnjega dne je v svojem poskusu razlage Kantovega obotavljanja opozoril na "nedoločnost tega vprašanja – die Unbestimmtheit dieser Frage". Še več, razkrila sem mu je "vprašljivost samega spraševanja o človeku – die Fraglichkeit des Fragens nach dem Menschen". Vendar je potem v zasnutju lastnega odgovora na končnosti človekovega prebivanja v svetu sam prehitro pozabil na izvirno nedoločnost in odprtost Kantovih vprašanj, kolikor je že v prvih treh vprašanjih prenesel ves poudarek na človekovo nezmožnost, neizpolnjenost in neuslišanost, skratka na omejenost tega, ki vprašuje. Tako mu tudi četrtega vprašanja ni bilo težko zvesti na "vprašanje končnosti v človeku – das Problem der Endlichkeit im Menschen", da bi naposled na mesto Kantove filozofske antropologije stopila njegova "metafizika tubiti kot fundamentalna ontologija – die Metaphysik des Daseins als Fundamentalontologie". Na takšno 'fundamentalistično' prisvojitev Kantovih vprašanj sta se kritično odzvala kar dva včerajšnja judovska zaljubljenca v modrost. Čeprav je bil mlajši manj izčrpen, začnimo z njim, saj odločno pripominja: "Tako je Heidegger skrčil Kantovo filozofijo ... Toda kaže, da zadnje od štirih vprašanj, ki se po Kantu zastavljajo v filozofiji (Kaj morem vedeti? Kaj moram storiti? Kaj smem upati? Kaj je človek?), presega prvo, pa tudi daljnosežnost naslednjih dveh. Vprašanje Kaj morem vedeti? vodi h končnosti, toda Kaj moram storiti? in Kaj smem upati? segata dlje, vsekakor pa drugam kakor proti končnosti. Ti vprašanji se ne omejujeta na razumevanje biti, temveč zadevata dolžnost in blagor človeka." Starejši pa je iz kritike razlagalčevega premika poudarkov, ki je omogočil izpeljavo fundamentalne ontologije iz Kantovih vprašanj, razvil še pretanjenejše približevanje njihovemu izvirnemu pomenu: "Kant ne vprašuje 'Kaj morem vedeti?' temveč 'Kaj morem vedeti?' Bistvo tukaj ni v tem, da morem samo nekaj in torej drugega ne morem; tudi ne v tem, da vem samo nekaj in torej drugega ne vem; bistveno je to, da sploh lahko nekaj vem, in da se lahko sprašujem o tem, kaj je tisto, kar lahko vem. Tu ne gre za mojo končnost, temveč za mojo stvarno deležnost pri védenju o tem, kar je sploh mogoče vedeti. In 'Kaj moram storiti?' prav tako pomeni, da je nekaj, kar moram storiti, in da torej nisem ločen od 'prave' storitve, temveč prav s tem, da svoj 'moram' (Sollen) lahko izkusim, najdem pot do storitve. In končno: 'Kaj smem upati?' ne pomeni, kakor misli Heidegger, da 'smeti' tukaj postane vprašljiv in da se v pričakovanju razodeva odrekanje tistemu, česar ne smeš pričakovati, temveč pomeni, prvič, da obstaja nekaj, (v) kar lahko upam (kajti Kant očitno ne misli, da je odgovor na tretje vprašanje: 'Nič!'), drugič, da mi je dovoljeno, da to upam, in tretjič, da lahko, prav zato ker mi je dovoljeno, izkusim, kaj je to, da smem upati." Vendar ni ostal samo pri tem kritičnem približevanju, ampak je v nasprotju s fundamentalnoontološko prisvojitvijo tvegal lastno antropološko izpeljavo: "In potemtakem je smisel četrtega vprašanja, na katero se lahko zvedejo prva tri, pri Kantu tole: Kakšno bitje neki je to, ki more vedeti, ki mora storiti, ki sme upati? In da je prva tri vprašanja mogoče zvesti na to, pomeni, da mi bo bitnostno spoznanje tega bitja razkrilo, kaj – prav kot takšno bitje – more vedeti, kaj – prav kot takšno bitje – mora storiti in kaj – prav kot takšno bitje – sme upati. S tem pa je tudi povedano, da je s končnostjo, ki je dana s tem, da lahko veš samo to, nerazdružno povezana deležnost pri neskončnosti, ta deležnost pa je dana s tem, da sploh lahko veš. S tem je torej povedano, da moramo hkrati in obenem s človekovo končnostjo priznati tudi njegovo deležnost pri neskončnosti, pa ne kot dve lastnosti, ki sta druga ob drugi, temveč kot dvojnost procesov, v kateri je šele mogoče spoznati človekovo bivanje." Kljub tako poglobljenemu zagovoru nezvedljivosti Kantovih vprašanj na vprašanje končnosti človekovega bivanja v svetu in navzlic odsotnosti dokončnega odgovora na navedena vprašanja v filozofovih delih, se naposled vendarle velja ozreti nazaj k njemu samemu. Manj ko bomo obremenjeni z vnaprej začrtanimi odgovori, bolj sproščeno bomo lahko začeli z lastnim iskanjem odgovorov na Kantova štiri vprašanja. Kajti čeprav si ta vprašanja vselej zastavljamo v končnem prostoru in času, čemur se ni mogel izogniti niti Kant, nas prav z odprtostjo, ki se širi onkraj prostora in časa, osvobajajo naše omejenosti. In tega nam Kant ne nakaže samo z večnimi idejami uma, ki segajo daleč onkraj končne biti: "Metafizika ima po lastnem smotru svojega poizvedovanja samo tri ideje: Bog, Svoboda in Nesmrtnost ... Vse, s čimer se ta vednost sicer ukvarja, ji služi samo kot sredstvo, da pride do teh idej in njihove resničnosti – Die Metaphysik hat zum eigentlichen Zwecke ihrer Nachforschung nur drei Ideen: Gott, Freiheit und Unsterblichkeit ... Alles, womit sich diese Wissenschaft sonst beschäftigt, dient ihr bloß zum Mittel, um diesen Ideen und ihrer Realität zu gelangen." To je vsebno že samemu spraševanju po najstvu in upanju, kolikor ju kljub usmerjenosti v dej, ki se želi uresničiti v svetu, ne moremo zvesti na samo končnost bivanja in njej odmerjeni čas. Ker temeljna vprašanja že sama po sebi neogibno porajajo spoprijem različnih interpretacij, jih s še tako domiselnimi odgovori nikdar ne moremo povsem odpraviti. Prej jih velja sprejeti kot dobrodošlo spodbudo in izziv lastnemu iskanju. Še posebej to velja za premišljevanje o svobodi, ki ga je spodbujen z včerajšnjo teologijo upanja iz odjeka Kantovega tretjega vprašanja v filozofovi Presoji praktičnega uma nedavno izpeljal francoski hermenevt. Potem ko je v luči teološke zoperstavitve obljube in razuma uvidel, da 'aporetičnosti' upanja ne botruje pomanjkanje, temveč presežek pomena, ki doseže svoj vrh v zanikanju smrti, je tvegal filozofsko približevanje temu religioznemu vprašanju: spero ut intelligam. Pri tem se je v prid samostojnosti filozofskega mišljenja poskušal po Kantovem zgledu omejiti na "razmišljanje znotraj meja samega uma – le discours de la religion dans les limites de la simple raison". V pronicljivem preiskovanju medsebojnih odnosov med dialektiko čistega uma, dialektiko praktičnega uma in filozofijo religije pri Kantu se mu je v premišljevanju o svobodi naposled kot vodilno izkristaliziralo prav vprašanje: "Kaj smem upati?" Ne samo, da je moral Kantu priznati edinstvenost med vsemi zaljubljenci v modrost v opredelitvi religije izključno s tem vprašanjem. Uvidel je tudi, da je pri Kantu z njim tesno povezana ideja svobode, ki predhodi celo ideji Boga in ideji nesmrtnosti duše in je kot taka resnično "edinstvena med vsemi idejami spekulativnega uma – die einzige unter allen Ideen der spekulativen Vernunft". In ko je ideja svobode prejela svoje mesto tudi med postulati praktičnega uma, se mu je vprašanje "Kaj smem upati?" nenadoma razkrilo v samem srcu Kantove moralne filozofije, ki jo utemeljuje vprašanje "Kaj naj storim?" Po drugi strani pa se mu je prav Kantova moralna filozofija pokazala kot tista, ki utira pot v filozofijo religije, kolikor je zavest o dolžnosti iz sebe porodila upanje po izpolnitvi: Das moralische Gesetz gebietet, das höchste mögliche Gut in einer Welt mir zum letzten Gegenstande alles Verhaltens zu machen. Dieses aber kann ich nicht zu bewirken hoffen, als nur durch die Übereinstimmung meines Willens mit dem eines heiligen und gütigen Welturhebers ... Daher ist auch die Moral nicht eigentlich die Lehre, wie wir uns glücklich machen, sondern wie wir der Glückseligkeit würdig werden sollen. Nur dann, wenn Religion dazu kommt, tritt auch die Hoffnung ein, der Glückseligkeit dereinst in dem Maße teilhaftig zu werden, als wir darauf bedacht gewesen, ihrer nicht unwürdig zu sein. Moralni zakon zapoveduje, da si postavim najvišje možno dobro v svetu kot poslednji predmet vsega delovanja. Ne morem pa upati, da ga bom dosegel drugače, kakor z ujemanjem svoje volje z voljo svetega in dobrega Stvaritelja sveta ... Zato tudi morala sploh ni nauk, kako ravnamo, da smo srečni, ampak kako moramo postati vredni srečnosti. Le takrat, kadar se pridruži religija, nastopi tudi upanje, da bomo srečnosti nekoč deležni v tisti meri, v kateri smo si prizadevali, da bi je ne bili nevredni. Srčna soiskalca, s to Kantovo mislijo smo prišli tudi do praga našega iskanja odgovorov na filozofova štiri vprašanja. Kot včerajšnjemu hermenevtu nam je preostalo le še soočenje z vprašanjem zla, na katero za zdaj prav tako ne moremo odgovoriti drugače, kakor s Kantovim najsrčnejšim vprašanjem, ki je vprašanje upanja. Več bomo poskušali dognati z iskanjem odgovorov na Kantova štiri vprašanja v včerajšnjem svetu, kjer nas redki zaljubljenci v modrost že nestrpno pričakujejo. Preden pa se podamo k njim, se še zadnjič ozrimo h Grkom, da se v njihovi zreli resnobi in tragičnem občutju življenja prekalimo za strmoglavi spust v včerajšnji svet in sklepno približevanje Kantovim štirim vprašanjem ... Ἀρχὰ μεγάλας ἀρετᾶς ὤνασσ' Ἀλάθεια, μὴ πταίσῃς ἐμάν σύνθεσιν τραχεῖ ποτὶ ψεύδει. Začetnica velike kreposti, kraljica Resnica, ne sprevrni sestava mojih misli v grobo laž. Srčna soiskatelja, medtem ko se poslavljamo od začetnega iskanja odgovorov na Kantova štiri vprašanja, bi se vama rad zahvalil za potrpljenje in zvestobo tudi v najbolj napornih in tveganih trenutkih naše pustolovščine. Potem ko smo v iskanju obal resnične filozofije jutrišnjega dne srečno odpluli skozi razviharjene vrtince časa daleč nazaj k prvim grškim zaljubljencem v modrost, smo se po dolgi in vznemirljivi plovbi naposled vrnili skozi skrivnostni podzemski preliv v neskončno oddaljeno bližino včerajšnjega dne, da bi med njegovimi jetniki skupaj z drugimi zaljubljenci pričevali za osvobajajočo moč ljubezni do modrosti. Upam, da naša prva plovba ni bila zadnja. A četudi bi bila, ne dvomim, da se bomo nekoč znova srečali in si z objemom povedali več, kot zmorejo besede, kajti resnično prijateljstvo nikdar ne zamre. Kakor koli, nemirni duh iskateljstva v nas gotovo ne bo dolgo miroval in kdo ve, morda nas nekje že čaka druga plovba. Do tedaj pa si s pogledom nazaj še zadnjič osvetlimo jutrišnja obzorja, da bomo bolje pripravljeni na odhod, ko nas hrepenenje po resnici znova pokliče na pot. Samotni pesnik iz osrčja severne dežele, onkraj katere so nekoč v vselej blagem podnebju prebivali Apolonovi božanski prijatelji in vsakoletni zimski gostitelji Hiperborejci, je v trepetajočem ljubezenskem napevu ob Pindarjevem nagovoru resnici takole razkril srhljivo občutje človekovega približevanja njenemu dotiku: Furcht von der Wahrheit, aus Wohlgefallen an ihr. Nämlich das erste lebendige Auffassen derselben im lebendigen Sinne ist, wie alles reine Gefühl, Verwirrungen ausgesetzt; so daß man nicht irret, aus eigener Schuld, noch auch aus einer Störung, sondern des höheren Gegenstandes wegen, für den, verhältnismäßig, der Sinn zu schwach ist. Strah pred resnico, izhajajoč iz prijetnega dotika z njo. Kajti prvo živo dojemanje nje same je v živi dovzetnosti za smisel, kakor vsako čisto občutje, izpostavljeno zmešnjavam; tako da ne blodimo po lastni krivdi, niti ne zaradi motenj, ampak zavoljo višjega predmeta, za katerega je, sorazmerno, dovzetnost za smisel prešibka. V drhtenju iz strahospoštovanja do resnice, ki pretresa najnotrišnje kotičke iščoče duše, ne odzvanja samo večni mysterium tremendum et fascinans, tj. "skrivnost, ki vzbuja grozo, a obenem privlači", ampak tudi srhljiva "slutnja, da tudi resnica, kadar verjamemo, da obstaja samo ena in edina, lahko vodi v laž." Kajti kljub temu, da na neki skrivnosten način vsakdo premore izvorno intuicijo resnice, ona sama ni in ne more biti lastna nikomur. Resnice si pač ni mogoče prisvajati in še manj lastiti, da bi jo potem oznanjali kot eno in edino, saj ni ne osvojljiva ne razpoložljiva. Nasprotno, v skrivnosti izvorne svobode se ena in edina resnica pač različnim iskalcem v različnih časih kaže na različne načine in do nje vodi prav toliko poti, kolikor je njih, ki jo iščejo. Toda te poti imajo žal tudi svoje stranske poti in slepe rokave, ki nas zaradi preslabotne dovzetnosti za živi smisel nenehno zapeljujejo v nesporazume, zablode in celo nehoteno, bivanjsko laž. Tako smo tudi v najbolj iskrenem iskateljstvu vselej obsojeni na tveganje in nepredvidljivost ljubezenske pustolovščine: "Iskati živi smisel. In bloditi. To je usoda." In vendar ne smemo obupati in prenehati z iskanjem, saj se po drzni etimologiji, ki jo v Platonovem delu Kratilos pogumno izreče Sokrat nazadnje sama "resnica – ἀλήθεια" razkrije kot "božanska blodnjava – θεία ἄλη". Zato velja venomer vztrajati v iskanju, k čemur nas še pred obličjem smrti spodbuja neustrašni Atenec: "Življenja, ki se ne posveča preiskovanju, človeku ni vredno živeti – ὁ δὲ ἀνεξέταστος βίος οὐ βιωτὸς ἀνθρώπῳ". Ne smemo namreč pozabiti, da živimo v območju, ki je nekje vmes ali μεταξύ, kot je to še včeraj po grško imenovala judovska zaljubljenka v modrost, medtem ko je zapisovala svoje misli v jeziku, ki ga je imel rad tudi božji trubadur iz Assisija: "Ta svet so zaprta vrata. Je pregrada; in hkrati prehod – Ce monde est la porte fermée. C'est une barrière. Et, en même temps, c'est le passage." Toda kakor se jetnika v sosednjih celicah s trkanjem ob zid, ki ju ločuje, pogovarjata med seboj, tako je tudi z našim odnosom do Resničnega: "Tako je tudi z nami in Bogom. Vsako ločevanje je vez – Ainsi nous et Dieu. Toute séparation est un lien." Vse ustvarjene stvari, vključno z domačim ognjiščem, zemeljsko domovino, ljudsko kulturo, duhovnim izročilom in celotnim včerajšnjim svetom, so torej tu zato, da posredujejo, tj. da nas vodijo k Resničnemu onkraj sebe. Šele ko jih izkusimo kot take, uvidimo, da nam z upiranjem, da bi služile kot cilji, ravno milostno odpirajo pot k pravi resničnosti. Kajti v resnici so vse te reči zgolj sredstva, ki nam omogočajo, da jih prepoznamo kot taka in se prek njih povzpnemo iz zemeljskega kraljestva nujnosti v božansko kraljestvo duha in svobode. In četudi se naše želje odbijajo do sredstva k sredstvu kakor krogle pri biljardu, to ne pomeni, da nam hkrati z odbojem ne omogočajo tudi osvoboditev od lažnih ciljev. Da pa bi želja ne oropali njihove presežne energije, jih moramo držati v ravnovesju med težnostjo sveta in milostjo neba. Toda pri tem kakor že Platon in pozneje tudi sveti mož iz Assisija tudi mi v včerajšnji votlini nikdar ne smemo pozabiti na nesomernost odnosa med padlim svetom in duhovnimi resničnostmi: Le temporel n'ayant de sens que par et pour le spirituel, mais n'étant pas mélangé au spirituel. Y menant par nostalgie, par dépassement. C'est le temporel comme pont, comme metaxu. C'est la vocation grecque et provençale. Svetno ima edini smisel po duhovnem in zanj, ne da bi se z duhovnim mešalo. Tja vodi skozi nostalgijo, s preseganjem. To je svetno kot most, kot metaxy. To je grška in provansalska poklicanost. Zato ne samo Grkov, ampak tudi božjih trubadurjev, ki so jih navdihnili bratje iz Provanse, ne smemo nadgrajevati z vedno novimi učenimi cilji in znanji. Kajti ti v resnici ne vodijo nikamor, ampak raje postavljajo sami sebi svoj smoter in mero. Tako smo vedno bolj ujeti v mogočna podzemna satovja navidezne resničnosti, kjer vlada moč družbenega priznanja nad samoprevpraševanjem in se sleherno skrivnost prikriva z navideznim znanjem. In bolj ko nas slepi želja po vnanjem priznanju, bolj nesrečna postaja naša zavest, namesto da bi odprli srce in po Sokratovem zgledu tvegali osvobajajoče priznanje lastne nevednosti. Ali kot še nam šepeta v jeziku, ki ohranja duhovni napev božjih trubadurjev, včerajšnja zaljubljenka v neizrekljivi bolečini spričo odsotnosti svojega Ljubega: Les ponts des Grecs. – Nous en avons hérité. Mais nous n'en connaissons plus l'usage. Nous avons cru que c'état fait pour y bâtir des maisons. Nous y avons élevé des gratte-ciel où sans cesse nous ajoutons des étages. Nous ne savons plus que ce sont des ponts, des choses faites pour qu'on y passe, et que par là on va à Dieu. Mostovi Grkov. – Podedovali smo jih, vendar ne poznamo več njihovega namena. Mislili smo, da so bili narejeni za gradnjo hiš. Na njih smo postavili stolpnice, ki jim brez prestanka dodajamo nadstropja. Ne vemo več, da so to mostovi, narejeni za prečkanje, in da se po njih približujemo Bogu. Najdražja moja, dovolj bo besed. Napočil je trenutek slovesa. Vendar bodimo vedri v srcih. Naj bo to slovo obenem tudi obljuba vnovičnega snidenja. Vendar ne čakajta nikogar, ampak sama s svojima življenjema pišita naprej zgodbo jutrišnjih iskanj. In kadar se znajdeta v stiski ali vama preti nesreča, se spomnita na opogumljajoči stih nesmrtno zaljubljenega pesnika z daljnega severa, ki je v nevarnosti uzrl tudi rešilno. In ne pozabita na čudovito moč ljubezni, ki zmore z lepoto svojega speva priklicati pomoč iz najbolj brezdanjih globočin. Tedaj se morda tudi na vajin klic odzove sinji delfin, katerega gibko dovzetnost za pesem, ki privre iz čistega srca, je po Arionu občudoval tudi božanski Pindar: ... τὸν μὲν ἀκύμονος ἐν πόντου πελάγει αὐλῶν ἐκίνησ' ἐρατὸν μέλος. ... v spokojni globini morja brez valov ga vzgibal je ljubeznivi spev trstnih piščali. Dante Alighieri, La Divina Commedia; Inferno XXVI, 112-120. Izvirnik nav. po kom. izd. Dina Provenzala, Milano 1938. Prim. slov. prev. Alojza Gradnika, Pekel, Ljubljana 1959, str. 151 z op. Nika Koširja, str. 242-243. Prim. Henri Perruchot, La Vie de Gauguin, Paris 1961, str. 317-318. Theodot (ok. 140-160), predstavnik valentinske gnostične šole iz Male Azije; v: Klemen Aleksandrijski, Excerpta ex Theodoto 4.78.2. Nav. po: TLG. Podobno mesto najdemo že pri Homerju, ki v uvodnem spevu Iliade pravi, da je videc Kalhas " vedel to, kar je, kar bo in kar je bilo" (I, 70). Prim. tudi talmudsko izročilo starih Hebrejcev, traktat Pirke Abot 3, 1 (Izreki očetov, uvod, prev. in kom. Janez Zupet, Ljubljana 2002, str. 10): "Tri stvari imej pred očmi pa ne boš zapadel v greh: Zavedaj se, od kod prihajaš, kam greš in komu boš moral dati račun. Od kod prihajaš? Iz smrdljive kapljice. In kam greš? V kraj prahu, trohnobe in črvov. In komu boš moral dati račun? Kralju vseh kraljev, Svetemu – naj bo slavljen!" Iz slikarjevega pisma Danielu de Monfreidu; nav. po: Eckhard Hollmann, Paul Gauguin: Bilder aus der Südsee, München/New York 1996, str. 86. Prim. Lawrence in Elisabeth Hanson, The Noble Savage: A Life of Paul Gauguin, London 1955, prev. Gitica Jakopin, Žlahtni divjak Paul Gauguin, Ljubljana 1962, str. 316. P. Gauguin, D' où Venons-Nous? Que Sommes-Nous? Où Allons-Nous?, olje na platnu (139 x 574,5 cm) iz leta 1897, danes v Museum of Fine Arts, Boston. Prim. "Razgovor Francisa Learyja s paleontologom Ivesom Coppensom" o izvoru in razvoju človeka, prev. Gojko Jovanovič, v: Unesco glasnik 45/1994, str. 4. Začetni stihi pesmi Certos outros sinais (Neko drugo znamenje) A. M. Lisboa (1928–1953), portugalskega pesnika, ki je v obzorju včerajšnjega nadrealizma tvegal neblagoglasje, da bi dosledneje razvil "pesniško misel" kot spoj "intelektualnega in intuitivnega" spoznanja; odtod vzdevek poeta maldito ('neblagoglasni pesnik'). Izvirnik po: Antologija suvremenoga portugalskog pjesništva (port.–hrv.), ur. in prev.Tatjana Tarbuk, Zagreb 1999, str. 94. Priročnik z naslovom Logik je na osnovi Kantovih izvirnih zapiskov in izrecnega naročila leta 1800 pripravil in izdal njegov učenec G. B. Jäsche. I. Kant, Logik, v: Werke, zv. 6, Franfurt a/Main 1974, str. 447 sl. Prav tam; prev. Marjan Šimenc, v: FNM 1/1994, str. 8. Isti, Kritik der reinen Vernunft (1781), str. A 804. M. Heidegger, Kant und das Problem der Metaphysik (1929), Frankfurt a/Main 1965, §38, str. 195. M. Buber, Das Problem des Menschen (1942), prev. J. Zupet, Problem človeka, Ljubljana 1999, str. 9. M. Heidegger, prav tam, §37, str. 193. Prav tam, str. 194. Prim. prav tam, str. 195 sl.; z Bubrom lahko njegovo izpeljavo povzamemo takole: "'Kaj morem vedeti?' vključuje nezmožnost, torej omejenost. 'Kaj moram storiti?' vključuje, da nečesa še nisem izpolnil, torej omejenost, 'Kaj smem upati?' pa pomeni, da je vprašujočemu eno pričakovanje priznano, drugo pa odbito, kar torej pomeni omejenost" (nav. delo, str. 10). Prav tam, razdelek B, str. 197. Prav tam, razdelek C, str. 208. Heidegger to razlaga takole: "Vprašanje, kaj je človek, ki je nujno za utemeljitev metafizike, prevzema metafizika tubiti – die für eine Grundlegung der Metaphysik notwendige Frage, was der Mensch sei, übernimmt die Metaphysik des Daseins" (pri čemer s tubitjo imenuje neposredno bivanjskost oz. tu-bivanje človeka). Nato dodaja: "Razkrivanje bitnega ustroja tubiti je ontologija. Kolikor naj bo v njej postavljen temelj možnosti metafizike, tj. končnost tubiti kot njen temelj, se imenuje fundamentalna ontologija – Die Enthüllung der Seinsverfassung des Daseins ist Ontologie. Sofern in ihr der Grund der Möglichkeit der Metaphysik – die Endlichkeit des Daseins als deren Fundament – gelegt werden soll, heißt sie Fundamentalonotlogie"(§37, str. 209). E. Levinas, La Mort et le Temps (1975/76), prev. Valentina Hribar, Smrt in čas, Ljubljana 1996, str. 57. M. Buber, nav. delo, str. 10–11. Prav tam, str. 11. I. Kant, Kritik der reinen Vernunft (1787), str. B 395, sklepna op. k razdelku: System der transzendentalen Ideen; prim. E. Levinas, nav. delo, str. 58: "Kant misli tanscendentalni ideal in concreto, vendar mu bit odreka; Kantovo vodilo je namreč fenomen kot prototip biti. V tem smislu ima Um ideje, ki segajo onkraj biti." Prim. Jürgen Moltmann, Theologie der Hoffnung, München 1964. Prim. P. Ricoeur, "La liberté selon l'espérance", v: Le Conflit des interprétations. Essais d'hérméneutique, Pariz 1969, str. 393–415. Lat. 'upam, da bi razumel' (prav tam, str. 402); parafraza sv. Anzelma Canterburyskega: Credo ut intelligam ('verujem, da bi razumel'). Prav tam; prim. I. Kant, Die Religion innerhalb der Grenzen der bloßen Vernunft, Königsberg 1793. Prav tam, str. 405. I. Kant, "Vorrede", v: Kritik der praktischen Vernunft, Riga 1788, str. 4; prim. razdelek "Über die Postulate der reinen praktischen Vernunft überhaupt", str. 238 sl., kjer Kant izpostavi prav te tri ideje kot postulate dejavnega uma. Prav tam, str, 233–234; prevod delno prir. po: isti, Kritika praktičnega uma, prev. Rado Riha, Ljubljana 1993, str. 125–126. Prim. P. Ricoeur, nav. delo, str. 412 sl. Fr. 205 (Janez Stobaj, Cvetnik III 11, 18). F. Hölderlin, Pindar–Fragmente: "Von der Wahrheit" (nav. po: Deutsche Literatur von Lessing bis Kafka, Digitale Bibliothek I) Prim. Rudolf Otto, Das Heilige (1917), prev. T. Virk, Sveto, Ljubljana 1993, str. 21 sl. in 50 sl. Jovica Aćin, "Napomena uz Odlomke o Pindaru", v: F. Helderlin, Uvod u tragedije, prev. J. Aćin, Novi Sad, 1991, str. 108. Platon, Kratil 21b3. Isti, Apologija 38a5. Simone Weil, La pesanteur et la grâce, Pariz 1988, str. 164; prev. N. Varušak in V. Sagadin, Težnost in milost, Ljubljana 1998, str. 154 (prirejeno v skladu z izvirnikom).


• Skupno 0,083 km2 Nadmorska višina 296,1 m Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Trnje,_Trebnje&oldid=5007912«


Akademski postbožični ŠOU V ponedeljek, 22. decembra, je potekala prva redna seja Študentskega zbora Študentske organizacije Univerze v Ljubljani, v nadaljevanju ŠOU, na kateri je bilo izvoljeno novo modro-rdeče predsedstvo. Izvoljeni so bili predsednik in vodje resorjev za mandat 2020-2022. Predsednik ŠOU je postal Klemen Petek iz poslanske skupine Modro za študente. Novoizvoljeni predsednik je na seji predstavil svojo vizijo za izboljšanje delovanja ŠOU. Petek o tem, kako bo potekal dialog s tistimi, ki bodo imeli drugačne poglede, in o izboljšanju publicitete ŠOU. Po besedah novega predsednika pa se obeta tudi boljše sodelovanje Študentske organizacije in Radia Študent. Predstavniki Študentske organizacije Slovenije, krajše ŠOS, so danes, na dan obravnave sedmega protikoronskega paketa, pred parlament postavili smrečico, okrašeno s položnicami. S tem so želeli opozoriti na nezadostne ukrepe za mlade v protikoronskih zakonih. Predsednik ŠOS Klemen Peran je za Slovensko tiskovno agencijo povedal, da je sicer nekaj njihovih predlogov med že vloženimi dopolnili, recimo predlog nadomestila za študentsko delo med epidemijo v višini 80 odstotkov tega, kolikor je posameznik s študentskim delom zaslužil pred epidemijo. Kako pa bo za študente in študentke poskrbela država? S sprejetjem PKP 7 bomo študentje in študentke prejeli novih 150 evrov enkratne denarne pomoči. Pri tem se lahko upravičeno sprašujemo, kako s tem kriti najemnine, izpad dohodkov iz študentskega dela ali denimo šolnine. Študent, ki želi ostati anonimen, se je v tem študijskem letu izredno vpisal na magistrski program ene izmed članic Univerze v Ljubljani, v nadaljevanju UL. V tem času je zaradi izjemnih družinskih in socialnih okoliščin ter aktivnega sodelovanja na športnih prireditvah vložil prošnjo za znižanje šolnine. Kljub obrazložitvi, podkrepljeni s potrdili je fakulteta prošnjo zavrnila in študentu omogočila le plačilo v več obrokih. V primeru tovrstnih prošenj fakultete odločajo na podlagi Pravilnika o prispevkih in vrednotenju stroškov na UL, in sicer 8b. člena, ki določa, da se pri določitvi pogojev za znižanje šolnine in oprostitev plačila šolnin upoštevajo kriteriji, ki jih statut univerze opredeljuje kot upravičene razloge za uveljavljanje pravic iz statusa študenta. Vložene vloge individualno obravnava kolegij dekana fakultete. Pri tem je zanimivo, da je odsoten kakršenkoli pravilnik, ki bi namesto sklicevanja na Statut UL neposredno navedel upravičene razloge ter določil postopek in kriterij odločanja. Iz primera je razvidno, da sedanja ureditev dopušča izjemno arbitrarnost odločanja organov fakultete, ki sloni deloma na uveljavljeni praksi zahtevanja uradnih potrdil, kot so odobrena državna štipendija, socialni transferji in podobno, ter deloma na volji dekanov. Druga študentka, ki je prav tako vložila prošnjo za znižanje šolnine, pove, da se ji je postopek sicer zdel korekten, a 1000 po drugi strani precej kompleksen ter da so študentje in študentke slabo informirani o možnostih med postopkom. Univerza in njene članice po besedah rektorja UL Igorja Papiča izražajo skrb o stanju visokega šolstva v času ukrepov za preprečevanje epidemije. A same po drugi strani sprejemajo izrazito formalistično zastavljene postopke, za katere se zdi, da ne upoštevajo širših okoliščin in stisk, v katerih se znajdejo študentje.Poglejmo še osnovne šole. Medtem ko se bodo odprli frizerski saloni, je po besedah predsednika vlade Janeza Janše, citiramo: “Danes še prezgodaj za odgovor, ali bo vrnitev v šolo možna 4. januarja ali ne.” Konec citata. Napovedal je, da bo vlada o tem odločala sredi tega tedna. Zagotovo pa se bodo s 4. januarjem po odločitvi ustavnega sodišča odprle šole in zavodi za otroke s posebnimi potrebami. Vladni govorec Jelko Kacin pa je ob tem napovedal obvezno hitro testiranje zaposlenih v šolstvu, ki naj bi se izvedlo med vikendom pred odprtjem šol. Na napoved se je odzval Sindikat za vzgojo, izobraževanje, znanost in kulturo Slovenije, v nadaljevanju SVIZ, ki je zapisal, da takšno avtoritarno ukazovanje kaže na aroganco in nekompetentnost vladnih predstavnikov. Opozorili so, da čeprav je SVIZ v minulih mesecih že večkrat predlagal razpravo o teh vprašanjih in se tudi zavzel za prioritetno, a prostovoljno cepljenje zaposlenih v izobraževanju, še vedno ni nobenih smernic in načrtov za potek vračanja otrok v šole. K odprtju šol pozivajo tudi strokovnjakinje in strokovnjaki s področja duševnega zdravja. Sklicujoč se na raziskave, ki so razkrile, da zapiranje šol bolj malo prispeva k obvladovanju epidemije, so strokovni skupini, ki predlaga ukrepe v boju z epidemijo, svetovali, naj odprtje šol obravnavajo kot najvišjo prioriteto. O spregledanih stiskah mladih smo v oddajah redakcije že poročali, iz Pediatrične klinike v Ljubljani pa dodajajo podatek, da je bilo letos med slovenskimi srednješolci in srednješolkami za 30 odstotkov več hospitalizacij zaradi poskusa samomora kot v primerljivem obdobju lani. V poslanskih skupinah LMŠ, Levica in SD menijo, da je lahko zaradi predolgega in nesorazmernega zaprtja šol povzročene več škode, kot če bi vlada organiziranemu odpiranju šol dala prednost pred drugimi nenujnimi dejavnostmi. Zaradi, citiramo, “neučinkovite, zgrešene in nekonsistente politike vlade na področju izobraževanja” so zahtevali nujno sejo odbora državnega zbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino, na kateri bodo danes razpravljali o vladni politiki na tem področju. Poglejmo še v tujino. Velika Britanija, potem ko se Združeno kraljestvo ni uspelo dogovoriti o članstvu po brexitu, ne bo več sodelovala v evropskem programu izmenjave Erasmus+. Premier Boris Johnson je dejal, da bo Velika Britanija namesto tega vzpostavila svojo shemo z najboljšimi univerzami na svetu, ki bo dobila ime po britanskem pionirju računalništva Alanu Turingu. Trije akademski založniki Elsevier, Wiley in Ameriško kemično društvo so na višje sodišče v Delhiju vložili peticijo za blokado Sci-Huba in Libgena v Indiji - dveh spletnih mest, ki raziskovalkam in študentom omogočata brezplačen prenos raziskovalnih publikacij in knjig. Spletni mesti so obtožili piratstva in kršenja avtorskih pravic, ker zagotavljata dostop do njihovih avtorsko zaščitenih vsebin. ŠTUDENTSKI OBVESTILNIK Iz Društva SOS telefon so sporočili, da se s 1. januarjem 2021 odpira 24-urna svetovalna linija za ženske in otroke, ki so žrtve nasilja. Na telefonsko številko 080 11 55 se bo tako možno obrniti 24 ur na dan, vse dni v tednu. Mesto žensk se bo z nagradami Women on Women ponovno poklonilo borkam za enakost in pravice žensk, zato do 31. januarja 2021 odpirajo nov poziv za nominacije. Predlagate lahko samo še žive ženske in kolektive, ki so ali še vedno pomembno prispevajo k boju za enakost med spoli in socialno pravičnost pri nas. Več informacij najdete na spletni strani Mesta žensk. Program Sqvot za zmanjševanje tveganja za brezdomnost in stanovanjsko izključenost LGBTIQ+ mladih, ki deluje pod okriljem Društva Parada ponosa, vabi k sodelovanju v raziskavi “Bivanjske razmere LGBTIQ+ oseb v Sloveniji”. Sodelujete lahko na 3 načine: z reševanjem ankete, sodelovanjem v intervjuju ali udeležbo na pogovorni skupini. Več informacij je dostopnih na spletni strani Društva Parada ponosa.


text: Danes vam bom pokazala svoje nove pridobitve iz zadnjih nekaj mesecev. V tem postu ne bo veliko besed, le ogromno fotografij. Upam, da vas ne moti, če je v prispevku OGROMNO fotografij čudovitih make up zadev. Nekaj mesecev nazaj sem imela neke kupone za popust in sem kupila tri L’Oreal Pro Quad palete. Prav presenečena sem bila nad kvaliteto. Odkar sem palete kupila, sem jih precej uporabljala. Najbolj všeč mi je tista za zelene oči, najmanj pa tista za sive oči. Sledi mešanica zadev, ki sem jih “nabrala” na Škotskem, v Švici in nekaj reči, ki mi jih je prinesla prijateljica iz Amerike. Iz Amerike sta pripotovala Laura Mercier Eyes and Cheeks palette in en Real Techniques čopič. Nakupovanje na Škotskem je bilo prav luštno ... In seveda čokolada iz Švice ... Luxemburgerli so nekaj najbolj božanskega na svetu! In še moje najnovejše pridobitve. Dišave! Izkoristila sem velike popuste (-40% – -70%), ki jih je imel uvoznik in kupila sledeče ... Lancome – Hypnose Eau Legere: topel, sladek vonj, ki pa ni premočan. Marc Jacobs – Ginger: OMG, tale je čudovit!!! Čisti ingver! Začimbast, a spet ne preveč. Hkrati pa tudi svež ... in pakiran je v 300ml steklenico. Vera Wang – Rock Princess: vem, da ste vsi zaljubljeni v “princesko” (beri: Princess), a zame je premočna in presladka. Bolj so mi pri srcu cvetlični vonji in ravno zaradi tega je Rock Princess zame boljša izbira, saj gre za sladko cvetlično dišavo. Zelo mi je všeč! In steklenička ... a moram sploh kaj napisati? Prečudovito “kjutkana”. :D To je to. Kaj veliko več nimam za povedati. S svojimi nakupi sem zelo zadovoljna. Ali ste morda katerega od izdelkov, ki sem jih kupila, že preizkusili? Kako se vam zdi?


source: wikipedia

text: 1926 (MCMXXVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 1. januar - narasli Ren poplavi Köln z okolico. 25. februar - Francisco Franco postane General Španije. 7. marec - neuspešen poskus atentata na italijanskega diktatorja Benita Mussolinija. 16. marec - Robert Hutchings Goddard izstreli prvo raketo na tekoče gorivo. 24. april - Nemčija in Sovjetska zveza se z berlinsko pogodbo zavežeta k nevtralnosti v primeru napada na katero od njiju. 4. maj - v Združenem kraljestvu izbruhne splošna stavka v podporo stavki rudarjev, ki se je pričela dva dni prej. 12. maj - Roald Amundsen, Lincoln Ellsworth in Umberto Nobile kot prvi ljudje potrjeno preletijo severni tečaj. 8. avgust - poplave prizadenejo večji del Slovenije, pod vodo je Celje z okolico in dolina Drave od Slovenj Gradca do Dravograda. 14. september - z ratifikacijo v Ženevi stopijo v veljavo locarnski sporazumi, podpisani leta 1925. 25. september - konvencija Društva narodov prepove vse oblike suženjstva. 27. september - poplave prizadenejo še širše območje Ljubljane. 23. oktober - Lev Kamenjev in Lev Trocki sta izključena iz Politbiroja Komunistične partije Sovjetske zveze. 11. november - v ZDA je odprta znamenita avtocesta Route 66, ena prvih v ameriškem avtocestnem omrežju. 27. november - izbruh Vezuva. Rojstva 27. februar - David H. Hubel, kanadsko-ameriški nevrobiolog, nobelovec († 2013) 2. april - Jack Brabham, avstralski dirkač Formule 1 († 2014) 21. april - Elizabeta II. Britanska, britanska kraljica († 2022) 3. maj - Ivo Zorman, slovenski pisatelj in urednik († 2009) 26. maj - Miles Davis, ameriški jazzovski skladatelj in trobentač († 1991) 1. junij - Marilyn Monroe, ameriška igralka († 1962) 5. junij - Boris Paternu, slovenski literarni zgodovinar in teoretik († 2021) 25. junij - Ingeborg Bachmann, avstrijska pisateljica in pesnica († 1973) 30. junij - Paul Berg, ameriški biokemik, akademik, pedagog in nobelovec 1. julij - Robert Fogel, ameriški ekonomist in zgodovinar, nobelovec († 2013) 31. julij - Hilary Putnam, ameriški filozof († 2016) 13. avgust - Fidel Castro, kubanski komunist in diktator († 2016) 26. september - Bogdan Borčič, slovenski slikar († 2014) 11. oktober - Jože Toporišič, slovenski jezikoslovec († 2014) 18. oktober - Chuck Berry, ameriški kitarist, pevec in besedilopisec († 2017) 15. oktober - Michel Foucault, francoski filozof († 1984) Smrti 28. februar - Alphonse Louis Nicolas Borrelly, francoski astronom (* 1842) 4. april - August Thyssen, nemški industrialec (* 1842) 16. maj - Mehmed VI., turški sultan (* 1861) 26. maj - Simon Vasiljovič Petljura, ukrajinski vojskovodja in politik († 1879) 23. avgust - Rudolph Valentino, italijansko-ameriški filmski igralec (* 1895) 14. september - John Dreyer, dansko-irski astronom (* 1852) 15. september - Rudolf Christoph Eucken, nemški filozof, nobelovec (* 1846) 15. oktober - Franz Serafin Exner, avstrijski fizik (* 1849) 4. december - Ivana Kobilca, slovenska slikarka (* 1861) 6. december - Claude Monet, francoski slikar (* 1840) Nobelove nagrade Fizika - Jean Baptiste Perrin Kemija - Theodor Svedberg Fiziologija ali medicina - Johannes Andreas Grib Fibiger Književnost - Grazia Deledda Mir - Aristide Briand, Gustav Stresemann


Proračun EU za prihodnost: Komisija začenja razpravo o prihodnosti financ EU Evropski državljani od svoje Unije pričakujejo, da naredi več. V obdobju, ko je EU storila več kot kadar koli doslej, da bi zaščitila svoje državljane, jim omogočila večjo vlogo in jih branila, njeni viri komaj še zadoščajo za opravljanje njenih nalog.5DA Medtem ko se Evropa odloča o svoji prihodnosti, potrebuje EU proračun, ki ustreza njenemu namenu in porabi vsak evro v korist svojih državljanov. V danes objavljenem razmisleku Komisije o prihodnosti financ EU so obravnavane možnosti, kako to uresničiti. Vprašanja, obravnavana v tem petem in zadnjem dokumentu iz tega sklopa, so ključna za razpravo, začeto 1. marca z belo knjigo Komisije o prihodnosti Evrope. V razmisleku so opisane možne proračunske posledice scenarijev, med katerimi lahko izbiramo. Komisar Günther H. Oettinger, pristojen za proračun in človeške vire, je povedal: „Če naj bo Evropa kos novim izzivom, mora od nekje dobiti sredstva za to. Lahko porabimo manj ali pa poiščemo nove vire prihodkov, toda ne glede na to, kaj bomo storili, mora vsak vložen evro iz proračuna EU zagotoviti dodano vrednost in pozitivno vplivati na vsakdanje življenje državljanov.“ Komisarka za regionalno politiko Corina Crețu pa je dejala: „Čas je, da prenovimo proračun EU. Postati mora enostavnejši in prožnejši, mi pa moramo razmisliti, ambiciozno in z obilico domišljije, kako ga lahko spremenimo v močno orodje, ki nam bo pomagalo hitreje rasti in se vse bolj povezovati ter poskrbeti, da v današnjem globaliziranem gospodarstvu nihče ne bo prikrajšan.“ 5AC Proračun EU se sooča s posebnim izzivom: financirati več z manj sredstvi. Od EU se pričakuje, da bo imela večjo vlogo na novih področjih politike, kot so migracije, notranja in zunanja varnost ali obramba. Evropa bi morala tudi ohraniti svojo vodilno vlogo na svetovnem prizorišču kot pomembna donatorka humanitarne in razvojne pomoči ter vodilna v boju proti podnebnim spremembam. To je treba doseči s proračunom EU, ki se bo po odhodu Združenega kraljestva še dodatno zmanjšal. Ta izziv je obravnavan v današnjem razmisleku, v katerem so navedeni tudi ključni elementi za razpravo, zastavljeni okrog petih scenarijev bele knjige: ali bo EU samo nadaljevala s svojim delom, sodelovala manj, napredovala različno hitro, storila manj, a to učinkoviteje, ali delala veliko več skupaj? Vsak od teh možnih scenarijev ima drugačne posledice, in sicer tako glede določitve porabe za posamezne namene kot glede tega, kje pridobiti sredstva za to. Možnosti segajo od zmanjšanja porabe za obstoječe politike do povečanja prihodkov. Poleg tega so v razmisleku predstavljene osnovne značilnosti proračuna EU ter začrtani glavni trendi in dogodki na ključnih področjih politike, kot sta kohezija in kmetijstvo. Prav tako obravnava krovne teme, kot so dodana vrednost sredstev EU ali povezava med financiranjem EU in strukturnimi reformami v državah članicah.59B Ozadje Proces razmisleka, ki se je začel z belo knjigo in se nadaljeval z vrsto razmislekov, se bo upošteval pri pripravi predloga za naslednji večletni finančni okvir EU s 27 članicami, ki naj bi ga Komisija predstavila sredi leta 2018. Večletni finančni okvir določa najvišje zneske, ki jih lahko EU vsako leto porabi na različnih področjih politike v obdobju najmanj 5 let. Sedanji večletni finančni okvir zajema obdobje od 2014 do 2020. Vsak letni proračun mora biti v skladu s tem okvirom. Da bi ohranili in še dodatno spodbudili razpravo o vprašanjih, obravnavanih v razmisleku, bodo v prihodnjih mesecih potekali številni javni dogodki, kot je letna konferenca „Proračun, usmerjen v rezultate“, ki jo bo organizirala Komisija 25. septembra 2017. Več informacij – Bela knjiga o prihodnosti Evrope – Razmislek o socialni razsežnosti Evrope (26. april 2017) – Razmislek o izkoriščanju globalizacije 57C (10. maj 2017) – Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije (31. maj 2017) na podlagi poročila petih predsednikov iz junija 2015 – Razmislek o prihodnosti evropske obrambe (7. junij 2017) – Razmislek o prihodnosti financ EU (28. junij 2017) – „Prihodnost financiranja EU“, končno poročilo skupine na visoki ravni, ki ji predseduje Mario Monti – Večletni finančni okvir (2014–2020) – Prihodnost financ EU: pet scenarijev


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 15. stoletje | 16. stoletje | 17. stoletje | 18. stoletje | 19. stoletje | 20. stoletje | 21. stoletje Druga stoletja Osemnajsto stoletje obsega leta od 1701 do vključno 1800. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1700 do 1799. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po osemnajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


VLAŽNA SREDINA ::::::::::::::::::::::::::::::::::: AVTONOMNA TOVAR(IŠAR)NA ROG :::::::::::::::::::::::::::::::::::: Živko Skvotec, ob 20.00 Rogumentary : DUBINA DVA/ DEPTH TWO (a documentary by Ognjen Glavonić, Serbia / 2016 / 80 min) "In 2001 a mass grave was discovered in a suburb of Belgrade. Soon there were more to come. “Depth Two” investigates the hidden story behind this horrid discovery and takes us back to 1999 and the NATO bombings in Serbia." Modri Coat, ob 23.00 Tradicionalno kulturološko brucovanje 7.11.2018 ob 23:00 v Modrem kotu (ROG)! COME TO THE DARK SIDE - WE HAVE GOOD MUSIC, PEOPLE WILLING TO DANCE BEYOND DEATH, FREE ENTRANCE AND CHEAP BOOZE Disclaimer: No brucke or bruci will be harmed during this event ((hopefully)) ::::::::::::::::::::: METELKOVA CITY :::::::::::::::::: Klub Gromka, ob 21.00 Defonija : MARC RIBOT (nyc, performans) + sovjetski nemi film "AELITA" Več o filmu in vsem skupaj KLELELE (( Klub je že dodobra zaseden, tako da rezervacij ne sprejemamo več! Nekaj vstopnic bo šlo v prodajo tik pred zdajci, sicer pa v tolažbo povejmo, da bo Ribot leta 2019 v Ljubljani vsaj še enkrat!)) ::::::::::::::: THE REST OF THE MEST ::::::::::::::::::::::::::: Žmauc, ob 19.00 Predstavitev 14. zbirke slovenske elektronske glasbe CHILLI SPACE >> Chilli space skozi leta skrbi za protiutež klubski elektroniki ter k soustvarjanju redno vabi bolj in manj uveljavljene producente tovrstne glasbe. O plati: tokrat ob boku veteranov kot so Organon, Space Orchestra, Nitz in Wichiwaka suvereno stojijo štirje novi projekti in ustvarjalci. Prvič se bodo na letošnji zgoščenki predstavili GlitterBall, Herzog, Sajin Olen in Happy Feet. Znova je tudi odprt poziv k sodelovanju pri naslednji zbirki. Datum za oddajo skladb je 30.11.2018. Lepo vabljeni do več znane Žmivke, kjer bo seveda možno kupiti najnovejši laserski disk. Tega bodo v svet pospremili nastopi Quasar live!, Hercoga in Dojaje. VSTOP PROST! Daktari, ob 20.00 Andy Green & Gašper Šinkovec duo (irske in škotske melodije) Andy Green: violina, Gašper Šinkovec: kitara Verjetno zastonj. Kavarna Soteska, ob 20.00 Studio 8 : IGOR MATKOVIČ SOLO Kavarna Slamič, ob 20.00 »Gipsy Swing večer« : DAMIR KUKURUZOVIĆ DJANGO GROUP ::: Damir Kukuruzović je svojevrstni homage glasbe Djanga Reinhardta in Stephana Grappellia. Njegov gipsy swing kvartet je nastopal na vseh pomembnejših jazz festivalih doma in po svetu. Obeta se nam virtuozen večer mešanice ameriškega jazza in ciganske romance. Verjetno zastonj. Slovenska filharmonija, Dvorana Marjana Kozine, ob 20.00 SLOWIND: JACK QUARTET & KLEMEN LEBEN Vstopnina za posamezni koncert: 10 €, s popustom 5 €. Par Brulček, ob 21.00 Jazz koncert: David Mozetič band + jam Center Slovanskih Kultur Fikreta Veselinoviča, ob 22.00 Brucošijada Hrvatskih Studenata! Bend: DOBRE VIBRACIJE (cover, pop, rock, soul, funk, reggae i ska.) Pored benda, večer će nam uljepšati i DJ Zorden! Vpad djaba! :::::::::::::::::::::::::::: RAZSTAVE in VODENI OGLEDI ::::::::::::::::::::::::::::: Plečnikova Hiša, ob 17.00 Kakšno je bilo Plečnikovo pojmovanje 'svetega' in na kakšen način se je to manifestiralo v njegovih delih, izveste na prvem vodstvu po razstavi Plečnik in sveto z avtorjem razstave dr. Tomažem Jurco in kustosinjo Plečnikove hiše Ano Porok. Prijave na vodstvo sprejemamo do vključno 7. 11. do 14:00 na prijava@mgml.si ali 01 24 12 506. Vstop prost. Dobra Vaga, ob 19.00 Likovna razstava: Matej Počervina: TovariŠ Obglavljen >>> Novomeški rolkar Matej Počervina na razstavi predstavlja zin fotografij in ilustracij rolkarske kulture. Fotografijam, v katerih so ujeti rolkarji brez glav, avtor dodaja kolaže predmetov in likov, s čimer ustvarja posebno napetost ter ritem zina. Poleg fotografij zin gradijo tudi nerolkarski motivi in grafike Puljčana Vanje Đurića. Vstopnina: Brez vstopnine Galerija DLUL, Breg 22 Likovna razstava: Nenavadna dvojica >>> Slikar Janez Kardelj sicer redko razstavlja, a je zagotovo zelo samosvoja umetniška osebnost, ki je zavezana postmodernističnemu, zelo raznolikemu, toda vedno figuralnemu imenovalcu. Ena tema prehaja v drugo, naracija napoveduje dogajanje ene slike ob drugi, izhodiščni kontekst slikar vedno posebej verbalno opredeljuje v podnapisu. Zdi se, da je njegova navzočnost na sedanji razstavi v Ljubljani pogojena s slikarjevo udeležbo na tretji razstavi v okviru evropskega projekta Tvegaj spremembo pod nazivom Osebno, ki je pravkar odprta v mariborski Kibli. Vstopnina: Brez vstopnine Galerija Alkatraz, 20.00 Večmedijska razstava: Andrej Štular: Artefakti >>> Razstava Andreja Štularja sledi prepoznavni ustvarjalni maniri tega vsestranskega umetnika, čigar delo vse od prvih nastopov na likovni sceni sloni na reciklaži, predvsem pa na veščem in pogosto duhovitem prepletanju različnih vizualnih elementov, seveda pa tudi likovnih tehnik in materialov. Kolaž in asemblaž se tako nahajata v samem osrčju Štularjevega avtorskega pristopa, ki stavi na igrivo premeščanje in kombiniranje vsakovrstne najdene tvarine, pri čemer pa avtor kakopak ne skriva afinitete do ready-made postopkov. Brez vstopnine Kreativni Center POLIGON (Tobačna), 18.00 Enodnevni simpozij Umetnost umetne inteligence (The Art of Artificial Intelligence) v produkciji Cirkulacije 2. Simpozij na presečišču umetnosti, znanosti, tehnologije in filozofije. Umetniki razpostavijo svoje objekte in na njih prikažejo in razložijo svoje pristope k temi. Na plan pridejo koncepti avtonomije, interaktivnosti, generativnosti, naključja, nepredvidljivosti/ nedoločenosti. Živosti? Razstavljajo: Borut Savski, Dominik Mahnič, Boštjan Čadež, Stefan Doepner, dr. Damjan Bojadžiev, dr. Simon Dobrišek (FE) VEČ KLE Osmo/za, Bavarc, ob 20.00 Razstava SINTROP (Dan Adlešič) -> glej današnje Kulturne novice Lokacija: Tm k so drevesa, ob 18.00- do 20.00 Zdravilna energija dreves - izkustvena delavnica, organizira Black Raven Solution 1000 s - Wilderness Academy. Holistična izkustvena delavnica - ZDRAVILNA ENERGIJA DREVES. 4 tedne zapored po 2 uri (8 ur) z domačo nalogo. TRY BEFOR YOU BUY: Prvo srečanje od štirih brezplačno! Obvezne prijave na info@blackravensolutions.com (št. mest omejeno na 20, prostih še 16!) Načite se jezika narave ter se povežite z drevesi in prostorom. Naučite se zaznavati in uporabljati zdravilno energijo dreves za lastno samozdravljenje ali lajšanje fizičnih, čustvenih in psihičnih neravnovesij: + naravna samopomoč pri stresu, depresiji, kronični utrujenosti, nespečnosti, glavobolu, raztresenosti, ... +povečajte senzibilizacijo +zmanjšajte reaktivnost na okolico in osebe +spoznajte modrosti, ki jih o medčloveških odnosih učijo drevesa - in to s pridom uporabite v svojem življenju +zaživite bolj celostno in radostno - narava se vedno radosti ! + in še mnogo več Vstopnina: 85,40 EUR z DDV, popusti na info@blackravensolutions.com ::::::::::::::::::::::::: GLODALO IŠČE ::::::::::::::::::::::::: Drama 18.00/ Izginjanje ljubljenega človeka, drama Slovensko mladinsko gledališče 19.00/ Idioti, uprizoritev Mestno Gledališče Ljubljansko 19.30/ Kresnice, drama Galerija Škuc 19.00/ Kiki (Kikí. Muza. Model. Umetnica. Uspešna slikarka. Pevka. Igralka. Ženska tisočerih podob. Projekt Kikí je zastavljen na podlagi resničnega življenja Kiki de Montparnasse. Izhaja iz njene avtobiografije in iz knjig O svobodi in Podrejenost žensk iz začetka 19. stoletja filozofa Johna Stuarta Milla. Mill v njih razmišlja zelo sodobno, s pronicljivo ironijo. Za ženske vztraja, da morajo imeti enakovredno pozicijo v družbi in odkrito obsodi patriarhalni princip. Koncept, režija: Nataša Berce Soustvarjanje in igra: Janja Majzelj Cene vstopnic: 5€ / 3€ (dijaki, študentje, samozaposleni, brezposelni, upokojenci, idr.) :::::::::::::::::::::::: KINO KINO ČINO :::::::::::::::::::::::::::: Slovenska kinoteka 18.00/ Črni Peter (Černy Petr, Miloš Forman, Češkoslovaška, 1964, DCP (posneto na 35mm), 1.37, čb, 85', ap, svp ) Film podrobno opisuje neverjetne pripetljaje iz življenja 16-letnega Petra, ki se nenehno prepira s pedantnim očetom. Kakor pri osvajanju dekleta, ki se le zaradi ponesrečenega niza nerodnosti kmalu začne ozirati za drugim, je neuspešen tudi pri ohranjanju svoje prve službe prodajalca v supermarketu, saj se težave začnejo, ko ne ustavi sumljive stranke. 20.00 /Najlepša doba (Nejkrasnějši věk, Jaroslav Papoušek, Češkoslovaška, 1968, 35mm, 1.37, čb, 80', fp, svp) Umetniški studio napolni skupina upokojenih moških z mlado damo, ki za plačilo pristane na golo poziranje. Komedija se nadaljuje, ko se študentje in lokalni birokrati odzovejo na t. i. modele, ki potrebujejo dodaten denar. Zvrsti se nekaj gegov, ki mejijo na burlesko, saj uradniki in študentje ne vedo, kaj storiti z golimi modeli. Eliptična češka komedija, kakršne so se razcvetele v šestdesetih letih prejšnjega stoletja. Francoski inštitut v Sloveniji 19.15/ Veliki hudobni lisjak in druge pravljice, Benjamin Renner in Patrick Imbert, 79', 2016, v francoščini z angleškimi podnapisi


Dodajte fotografije v Napovednikovo galerijo! Poezija potrebuje ogledalo - Kaj: Razstava videopoezije in vizualne umetnosti - Kdaj: četrtek, 30.8.2018 do nedelja, 23.9.2018 - Kje: Galerija Vodnikove Domačije, Ljubljana - Prireditelj: Zavod SCCA - Ljubljana - Vstopnina: Brez vstopnine 30. avgust–23. september 2018 Galerija Vodnikove domačije, Vodnikova cesta 65, Ljubljana Odprtje: četrtek, 30. avgust 2018, ob 20. uri Z razstavo Poezija potrebuje ogledalo v galeriji Vodnikove domačije se v okviru razstavnega programa SCCA-Ljubljana tokrat posvečamo videopoeziji. Vljudno vas vabimo na odprtje razstave, ki bo v četrtek, 30. avgusta, ob 20. uri. Sodelujoče umetnice in umetniki: Nataša Berk & Anja Golob, Gorazd Krnc & Peter Semolič, Rene Puhar, Hana Repše, Miha Sagadin & Dejan Koban, Toni Soprano & David Bedrač, Tisa Neža Herlec, IGNORfestival, Stella Ivšek aka VJ 5237, Alenka Pirman in Small but dangers. Odprtje spremlja videomapiranje Stelle Ivšek aka VJ 5237, ki bo povzela razstavljeno videopoezijo, jo nadgradila s svojimi vizualijami in projicirala na objekt pred galerijo. Razstavo kurira Dušan Dovč. Z razstavo Poezija potrebuje ogledalo v galeriji Vodnikove domačije nas zanima videopoezija. Pri tem se na eni strani navezujemo na pretekle razstavne projekte SCCA-Ljubljana, ki so povezovali literaturo in vizualno umetnost.[1] Drugo izhodišče pa je manifest Toma Konyvesa, pesnika in pionirja videopoezije. Konyves je videopoezijo označil kot poseben žanr poezije na ekranu, ki v novo estetsko izkušnjo združi besedilo, podobo in zvok.[2] Za razstavo smo izbrali štiri video dela, ki poleg sinestetične izkušnje pesniške besede, podobe in zvoka vključujejo tudi "narativni in izrazni zaplet", denimo sugestivno naracijo, kinetični tekst, vizualizacijo pesniškega besedila s prikazom napak in redukcijo poezije do njenega izbrisa. Na razstavo smo vključili tudi vizualne projekte, v katerih smo prepoznali asociativne povezave na izbrana dela videopoezije in ki ustvarjajo razširjeno poetično izkušnjo. Video Shotokan (Gorazd Krnc, poezija Peter Semolič) je metaforični hommage ženski in poeziji. Pesnikov melanholični glas zapeljuje poslušalca, podoba ga vodi v prostor-čas, ki je zabrisan, neujemljiv, kot je nagovor ženski, ki izgineva in uhaja onkraj pojmljivega. Širina pesniških glasov, vizualna raznolikost (od fotografije, ilustracije, risbe do kolaža) in izvirne tipografske rešitve so odlika festivalskih publikacij IGNOR, ki so na razstavi ponujene na ogled in v branje. Tudi poseg v prostor z najdenimi lističi Tise Neže Herlec je prepuščen interakciji z obiskovalci. Drugačno vizualno razpoloženje je v videu Padanja (Toni Soprano, poezija David Bedrač). Podoba je reducirana na računalniško izpisane črke, grobe, zasekane in padajoče v prostor. Pesem nagovarja ljubimca, njun čas želi biti večen in prostor skladen z vesoljem. Video postaja "kot bel list z belo pesmijo". Video Šalamun je mrtev pika konec debate (Rene Puhar, Hana Repše, Miha Sagadin, poezija Dejan Koban) je vizualizacija Kobanovega pesniškega jezika – odlikuje ga prosti verz brez ločil, bogata asociativnost in referenčnost na zgodovino poezije in pesniške kanonične figure, neposrednost in mestoma krutost jezika, v katerem je "poezija zašla v rov brez izhoda". V videu prevladuje estetika neposredne in statične podobe, kot narativni zaplet pa so ustvarjalci izbrali jezik brez ločil. V videu namreč dekle lektorira pesem, ki jo zdaj beremo skupaj z vsemi napakami oziroma lektorskimi popravki. Napaka je zapisana tudi v delu Alenke Pirman Arcticae horulae, slovar nemških izposojenk v slovenskem jeziku. Ljubiteljsko zbiranje besed je umetnico vodilo onkraj meja umetnosti na področje jezika in etimologije. Pri tem se je načrtno posluževala različnih umetniških postopkov (travestija, performativni javni dogodki), ki so javnost zavedli, da je knjižico sprejela kot referenčen slovar. Razstavljene odprte strani slovarčka opozarjajo na avtoričine (samo)ironične dodatke in na novo označene "napake" slovarskih gesel. V videu Ptička (Nataša Berk, poezija Anja Golob) je literarni in vizualni prostor skrajno reduciran v statično in zamegljeno sliko ter v trenutek, ko pesniška beseda umolkne in ostanejo le še kretnje. Pesmi niti ne vidimo niti ne slišimo, lahko jo le slutimo, razberemo z ustnic performerke. Podobno je umetniška dvojica Small but dangers (Mateja Rojc, Simon Hudolin Salči) "prikrila" zgodbo črno-bele fotografije Loga pod Mangartom, saj jo lahko razberemo le iz dodatnih virov. Stella Ivšek aka VJ 5237 pa bo na odprtju razstave nadgradila videopoezijo s svojimi vizualijami in jo mapirala na objekt pred galerijo. Tako kot Anja Golob zapiše, da "življenje potrebuje ogledalo", poezija potrebuje svojo podobo. Vajeni smo tiste, ki jo sami poustvarimo v intimni bralski izkušnji. V galeriji smo z videopoezijo in drugimi vizualnimi projekti poeziji poskusili nastaviti več različnih ogledal. SPREMLJEVALNI PROGRAM Nedelja, 2. 9. 2018, ob 11. uri Kam je zašla poezija? Po razstavi bo popeljal kurator Dušan Dovč. Pridružil se mu bo Dejan Koban, pesnik in član umetniške platforme IGNOR. Nedelja, 16. 9. 2018, ob 11. uri TAM JA TAM Na vodstvu po razstavi se bosta kuratorju pridružila umetnika Gorazd Krnc in Tisa Neža Herlec. KOLOFON Kurator: Dušan Dovč Oblikovalka razstave: Vesna Bukovec Svetovalca: Miha Kelemina, Barbara Borčić Oblikovanje tiskanega vabila: Teja Ideja Produkcija: SCCA, Zavod za sodobno umetnost – Ljubljana, 2018 Koprodukcija: Divja misel Galerija Vodnikove domačije je odprta: torek–petek: 12.00–18.00 sobota in nedelja: 10.00–14.00 in ob napovedanih dogodkih. Razstavo je omogočila: Mestna občina Ljubljana – Oddelek za kulturo, ki podpira tudi delovanje Vodnikove domačije Ljubljana in Zavoda SCCA-Ljubljana. Zahvale: Petra Kolmančič (MKC Maribor), Jana Putrle Srdić in Zoran Srdić Janežič Vir: Zavod SCCA - Ljubljana, Napovednik.com


Z objekti in napravami za oskrbo s pitno vodo iz javnega vodovodnega omrežja upravlja Občina Odranci v okviru režijskega obrata.


text: Al-Makrizi, arabski kronist, * 1364, Kairo, Egipt, † 1442, Kairo, Egipt. Leta 1433 je v Kairu začudeno zapisal o dveh zaporednih mrkih, Sončevem in Luninem, z razmikom 15 dni, ki se sicer dogajata dokaj pogosto: »V sredo 28. Šavala (Shawwala) (17. junij) je Sonce mrknilo približno 2/3 v znaku Raka več kot uro po popoldanski molitvi. Mrk se je končal ob zori. Med mrkom je bila tema in pojavilo se je nekaj zvezd... V petek 14. Dhu l-Ku'da (3. julij) je nastopil Lunin mrk. Luna je pomračena vzhajala na vzhodnem obzorju. Mrka je bilo konec med nočno molitvijo. Pojav Luninega mrka 15 dni po Sončevem je redkost.« O količini svetlobe je pretiraval, drugače pa je opisal mrk kar skrbno. Glej tudi seznam arabskih kronistov Rojeni leta 1364 Umrli leta 1442 Arabski kronisti


Zasebni stiki, zmenki Jaz-in-ti.si - Maribor - iščem Vseeno od 18 do 99 let Stran 128 Stran: 128 od 1971271 - 1280 od 1966 < Nazaj 1 ... 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 ... 197 Naprej > pajek2 Zadnji obisk: 02.04.2014 08:06:09 Sem starejši moški in bi rad spoznal mladega fanta za občasna srečanja. osib17 Zadnji obisk: 31.03.2014 23:30:57 ali26 Zadnji obisk: 28.03.2014 15:42:07 jernej112 Zadnji obisk: 28.03.2014 12:53:39 Sem resen škorpijon in se znam zabavat... Datum rojstva: 21.11.1977 1271 - 1280 od 1966Stran: 128 od 197


Otrok je umrl zaradi nezdravljene pljučnice. Zjutraj pa je na njegovi glavi odkrila ugriz podgane. Ko opisuje rano, ki jo je izdolbla žival, s prstom kroži po senci... Celoten članek je dostopen naročnikom tiskanega ali digitalnega Dnevnika. Pridružite se in uživajte v branju. Ste naročnik tiskane izdaje časnika Dnevnik vsaj od četrtka do sobote ali paketa Digitalni Dnevnik?Neomejen dostop do spletne strani Dnevnik.si in aplikacije Dnevnik lahko brezplačno uredite tukaj. Pomoč pri registraciji in prijavi: narocnina@dnevnik.si ali s klicem na telefonsko številko (01) 30 82 100.


VIDEO: Caprisov koncert 2015 - Radio Capris SEČOVLJE 17:57 Poglej video ->> RADIO CAPRIS LIVE: Caprisov koncert v 4 minutah :) Zvočnike na glas!!!! ;) Posted by Radio Capris on 26. junij 2015 In še dolga izvedba video poveztka -> In še čisto za konec, malo daljši prelet Caprisovega koncerta leta! ;)Ste za to, da ponovimo? :) Posted by Radio Capris on 5. julij 2015


Kaj se poslancem obeta v letu 2012? Gospodarska kriza, nižji stroški mobilnih gostovanj v tujini, možnost kolektivnih tožb: vse to in še več se bo letos znašlo na dnevnih redih odborov Parlamenta. Katera so glavna odprta vprašanja, o čem bodo govorili poslanci in kakšen vpliv bodo imele njihove odločitve na državljane pa v nadaljevanju. Sommaire du dossier : - Parlament v letu 2012 delovno na področju gospodarstva - Reforma skupne kmetijske politike EU se nadaljuje tudi v letu 2012 - Gostovanje v mobilnih omrežjih, osebni podatki potnikov in evropski patent - Promet v letu 2012: varnejše ceste, več mobilnosti - Čezmejna osebna razmerja: katero sodišče, kateri zakoni? Parlament v letu 2012 delovno na področju gospodarstva Gospodarstvo Evropske unije se še vedno bori s krizo, pritiski finančnih trgov na vlade zaradi prezadolženosti držav ne popuščajo. Ukrepi za boj proti krizi se vrstijo: tesnejše sodelovanje držav EU na področju gospodarske politike, davek na finančne transakcije, bolj učinkovita regulacija bonitetnih agencij in ostrejši nadzor nad zadolževanjem držav. Poslanci Elmar Brok (EPP, Nemčija), Roberto Gualtieri (S&D, Italija) in Guy Verhofstadt (ALDE, Belgija) tako sodelujejo v delovni skupini, ki se ukvarja s pripravo medvladnega sporazuma o gospodarski uniji, t.i. fiskalnega pakta, ki bi državam z evrom naložil strožja pravila v zvezi z zadolževanjem. Poslanci menijo, da mora biti Parlament kot nosilec demokratičen odgovornosti vključen v oblikovanje sporazuma, ki naj bi bil pripravljen do konca januarja, podpisan pa marca letos. Člani odbora za gospodarske zadeve se bodo letos sicer posvetili še regulaciji bonitetnih agencij, pri čemer menijo, da so finančni trgi in s tem tudi stroški zadolževanja držav preveč odvisni od njihovih ocen. O poročilu poslanca Leonarda Domenicija (S&D, Italija) naj bi Parlament glasoval julija. Že decembra pa je Parlament podprl uvedbo evroobveznic, kakor jo je predlagala Evropska komisija. Te bi lahko pripomogle k stabilnosti evropskega trga obveznic, menijo poslanci, medtem ko nekatere države EU nad idejo niso preveč navdušene. Podobno velja za davek na finančne transakcije, ki bi lahko po izračunih Komisije prinesel 57 milijard evrov letno. V odboru za gospodarske zadeve se s tem vprašanjem ukvarja grška poslanka Anni Podimata (S&D), o njenem poročilu pa bo Parlament glasoval junija. Reforma skupne kmetijske politike EU se nadaljuje tudi v letu 2012 Odbor za kmetijstvo bo imel tudi letos polne roke dela, saj bo razpravljal o predlogih za reformo skupne kmetijske politike, izogniti pa se ne bo mogel niti razpravam o pomoči mlekarjem, oznakam za kakovost hrane, pomoči v hrani in cepljenju živali proti različnim boleznim. EU želi v dolgoročni finančni okvir za obdobje 2014-2020 vstopiti z reformirano kmetijsko politiko. Zanjo gre danes 37 odstotkov proračuna EU. Poslanci se bodo osredotočili predvsem na neposredna plačila, tržne podpore, razvoj podeželja in financiranje kmetijske politike. Vprašanja, o katerih bo predvidoma največ razprave, so postopno izenačevanje plačil kmetom iz novih in starih članic EU ter omejitev obsega podpor največjim kmetijam, ki bi jih nekateri radi omejili pri 300,000 evrov letno. Sicer bo odbor za kmetijstvo odločal tudi o oznakah za kakovost hrane, ki bodo evropskim živilcem pomagale v konkurenci s tujimi proizvajalci hrane, poslanci pa še želijo mlekarjem zagotoviti pravičnejše cene za mleko. Po dvoletnem premoru so se države EU odločile nadaljevati pomoč v hrani za revnejše prebivalce EU, za kar gre milijarda evrov letno. Poslanci bodo to predvidoma podprli na plenarnem zasedanju februarja, shema pa bo v veljavi do leta 2013. Gostovanje v mobilnih omrežjih, osebni podatki potnikov in evropski patent Evropska komisija je v zvezi z gostovanji v tujih mobilnih omrežjih predlagala, da bi z julijem 2014 maksimalne tarifa za odhodne klice znašala 24 centov na minuto. ©BELGA/ILOVEIMAGES Gostovanje v tujih mobilnih omrežjih zna biti velik del stroškov mobilnih storitev tistih, ki veliko časa preživijo v tujini. Poslanci bodo letos predvidoma te stroške znižali. Posvetili se bodo še uporabi osebnih podatkov letalskih potnikov v boju proti kriminalu, z evropskim patentom pa bodo skušali izboljšati konkurenčnost evropskega gospodarstva. Evropska komisija je v zvezi z gostovanji v tujih mobilnih omrežjih predlagala, da bi z julijem 2014 maksimalne tarifa za odhodne klice znašala 24 centov na minuto, za prejete klice 10 centov na minuto, za pošiljanje SMS sporočil pa 10 centov na minuto. Prenos megabajta podatkov naj bi stal 50 centov. Poslanci sicer menijo, da bi lahko bile cene še nižje, o novih pravilih pa bo Parlament glasoval aprila. Mesec kasneje bodo imeli poslanci na dnevnem redu zakonodajo o upravljanju z osebnimi podatki letalskih potnikov. Ta bo določila, kdo bo lahko dostopal do podatkov o tem, kdo prihaja v EU ali iz nje odhaja. Februarja se obeta glasovanje o evropskem patentu, kjer je glavno jabolko spora jezik, v katerem bi bilo mogoče vložiti patent. Danes mora podjetje patentno zaščito za inovativen izdelek ali proces pridobiti v vsaki državi E 20a0 U posebej, kar je drago in vzame veliko časa. Če bo evropski patent potrjen, bo veljal za 25 držav EU, ki so se odločile prenesti ga v svojo zakonodajo. Kolektivne tožbe bi morale biti dovoljene tudi v EU, vendar ne bi smele biti instrument zlorabe pravnega reda, menijo poslanci. O nezavezujočem poročilu o tem vprašanju bodo glasovali februarja. Promet v letu 2012: varnejše ceste, več mobilnosti Boljše prometne povezave med državami EU, bolj učinkovit zračni promet in varnejše ceste: to so le nekatera izmed vprašanj, ki se jim bodo na področju prometa v letu 2012 posvetili poslanci. EU ima pet milijonov kilometrov cest, 212,800 kilometrov železniških prog in 42,700 kilometrov vodnih poti. Obseg promet vsako leto narašča, zato je upravljanje s transportnimi sistemi in odpravljanje zastojev toliko bolj pomembno. Posebej pomembne so tukaj t.i. čezevropske mreže (TEN-T), katerih namen je povečati prepustnost čezmejnih transportnih povezav v EU. Pomembno vlogo igra pri tem uvajanje komunikacijskih tehnologij. Eden izmed glavnih ciljev za leto 2012 je narediti ceste v EU varnejše. Poslanci bodo glasovali o ukrepih, ki bodo otežili prevare pri tahografih, napravi, ki beleži hitrost tovornjakarjev in število počitkov. Na področju zračnega prometa se bodo poslanci posvetili regionalnim letališčem, letalskemu hrupu in letališkim storitvam, nadaljevali pa bodo tudi z reformo železniške zakonodaje. Čezmejna osebna razmerja: katero sodišče, kateri zakoni? Z vse večjo povezanostjo EU prihaja tudi do vse več zakonsko urejenih osebnih razmerij, kot so poroke in partnerstva, kjer posamezniki prihajajo iz različnih držav. Kako zakonodaja ureja dedovanje in skupno premoženje? Poslanci se bodo v letu 2012 morali soočiti tudi s tem vprašanjem. V EU je vsako leto 450,000 dedovanj, kjer so stranke državljani različnih držav. Gre za 10 odstotkov vseh dedovanj, vrednost premoženja pa dosega 123 milijard evrov. Cilj nove zakonodaje na tem področju je olajšati odločanje o tem, zakonodaja katere države bo uporabljena v dediščinskih postopkih. Predlog pravi, da naj velja zakonodaja tiste države, kjer je umrli stalno živel. Če gre za nekoga, ki je živel v tujini, pa se bo lahko odločil, ali naj velja zakonodaja države, katere državljan je, ali tiste, v kateri je živel. Podobne težave se lahko pojavijo tudi v primeru ločitev partnerjev iz različnih držav. Poslanci se bodo z delitvijo premoženja takšnih parov ukvarjali marca.


Moj prvi abonma je tako bil popolnoma zaseden, tudi nekateri stranski sedeži so bili zasedeni, kar me je seveda navdalo z velikim upanjem in tudi motivacijo za delo. Ker sem v študentskih letih pri abonmaju pomagala kot hostesa, sem približno vedela, kako stvari potekajo. Pa tudi sama sem sicer velika gledališka navdušenka.«


Oprosti, če te je katera moja izjavo res zapekla!


Ekipa24.si - Vodstvo Barcelone javno zavrnilo De Ligta, a sledilo tole SPOROČILO: Krivi so bili ... 0 13.06.2019 10:25:15 Vodstvo Barcelone javno zavrnilo De Ligta, a sledilo tole SPOROČILO: Krivi so bili ... Kaj se dogaja s prestopom Matthijsa de Ligta? Pri prestopu Matthijsa de Ligta k Barceloni se vse bolj zapleta. Odlični nizozemski branilec se je od navijačev Ajaxa že poslovil, pred kratkim naj bi bil že na pragu Barcelone, a se zdi, da je v tem trenutku daleč od Camp Noua. Nekateri španski mediji celo trdijo, da je v tem trenutku bližje PSG-ju, nobene usluge pa mu ni naredil športni direktor Barcelone Eric Abidal, ki je v teh dneh poskrbel za malce sporno objavo. "Kdor dvomi v to, da lahko igra za Barco, nam ne koristi," je besede legendarnega in preminulega Johana Cruyffa prenesel Abidal in dodal: "Hvala, Johan. Prav imaš!" 'Škoda' je bila storjena, očitno pa ta objava Abidala ni bila namerna. Kot je zdaj sporočila Barcelona, je neznana oseba vdrla v račun nekdanjega nogometaša Barcelone in poskrbela za to objavo. Funkcionar kluba naj s to objavo vendarle ni imel nič. Značke: abidal, barcelona, de-ligt Ključni člen Olimpije UDARIL BREZ MILOSTI! To je KATAST... Vodstvo Barcelone javno zavrnilo De Ligta, a sledilo to... REAL PODRL REKORD! Še nikoli toliko... REKORDER Olimpije v HUDIH TEŽAVAH: Klub ga je ODSLOVIL,... REAL misli RESNO! V nekaj dneh je predstavil TRETJO ZVE... Žalostno ali za crknit' smešno?! Francoska LIGUE 1 se j... 13.06.2019 10:09:28 Čeprav je tržnica komaj dobro odprla vrata, je madridski Real že podrl... 13.06.2019 10:04:36 REKORDER Olimpije v HUDIH TEŽAVAH: Klub ga je ODSLOVIL, zdaj se vrača tja, kjer ga NE ŽELIJO Ezekiel Henty v iskanju novega kluba. 12.06.2019 20:56:12 REAL misli RESNO! V nekaj dneh je predstavil TRETJO ZVEZDNIŠKO okrepitev, dolžina pogodbe pa ŠOKIRA! Francoski nogometni reprezentant Ferland Mendy je iz francoskega Olymp... 12.06.2019 20:06:45 Žalostno ali za crknit' smešno?! Francoska LIGUE 1 se je preimenovala po ... DOSTAVI HRANE?! Francosko prvenstvo je dobilo novo ime. 12.06.2019 17:30:43 GROZLJIVO! Trener angleškega velikana je več kot 20 let spolno zlorabljal mlade nogometaše Nekdanji trener mladih pri angleškem nogometnem prvoligašu Southampton...


text: BF Iz Wikipedije, proste enciklopedije BF je lahko: - mednarodna avtomobilska oznaka za Burkino Faso. - kratica za programski jezik Brainfuck. - biotehniška fakulteta |Ta razločitvena strana vsebuje seznam člankov, ki bi sicer imeli enako ime. Če vas je sem pripeljala notranja povezava, jo lahko popravite tako, da bo usmerjena na pomensko ustrezno stran.


Fentermin / topiramat Paket Vstavi Ali ste še vedno iščejo informacije o fentermin / topiramat paket vstavite, kot tudi zdravila, ki lahko prelil svoje telesne teže? Brez strahu! Danes, lahko najdete številne predmete, ki so v pomoč, da izgubite nekaj uteži. Kot je razumeti, da imamo več uteži ali maščobo bo zagotovo mnoge ženske počutijo unconfident. Poleg tega, boste želeli uporabiti nekaj vroče ali krasen obleke. To bo pomenilo nič, če čutite unconfident. Torej, tukaj je metoda izvedeti najboljši Phen375. Smo prava stran, ki ponuja informacije o fentermin / topiramata navodilom, ki si željo. To je to. To Phen375 je odjavil medicinsko čudovit izdelek. Številni vidiki in tudi ženske, ki so dejansko preveriti. Od pojavi, ta spletna stran vedno ponuja zelo najboljši izdelek. Dajemo element za skrajšanje z visoko kakovostjo in odjavil postavko. Gotovo je, da enkrat bo zagotovo vam pomagajo priti do popolne fizične telesne teže, ne le pada težo. Ko se boste resnično morali vedeti več o Phen375, kot tudi informacije o fentermin / topiramata navodilo, morate kliknite izdelek in pojdite na glavno mesto. Boste zagotovo videli tudi razumeti več o popolni info izdelka za hujšanje navzdol. Zaradi česar so nekatere, bo poglobljeno info gotovo vam o predpisal, neke postavke, načini načini sprejeti, in tudi načine, kako kupiti. Ja, mesto oskrbuje vse izpolnjeno informacije o izdelku. Torej, ne držite-up, da obiščete izdelek uradno spletno stran. Za vsako osebo, ki uspeva se zdi, kot da sta dva, ki zavihati malo kratek, in prav tako pogosto, da je posledica nerealnih predpostavk in čudežnih zdravil, ki so običajno ni tako čarobno, kot so morda na prvi pogled zdi, da je. Ni vsak prehrana režim tabletke ali dodatek je ustvarjena prav tako, še Phen375 je lahko eden od najboljših izbir do sedaj in zelo dober razlog, da ga ponudi še eno priložnost. V tem pričevanju želim približati te tabletke iz vseh zornih kotov, da bi resnično dobili ček, kaj počne, kako je bil v tem, da je off, in seveda kakšne vrste predpostavk, da bi morali imeti, ko ga uporabljate. Bomo še dodatno govori o stranskih učinkih, pa tudi o cenah, tako da boste lahko dobili popolno sliko predmeta, preden se odločite, da ga je ustrelil. Različni ljudje bodo zagotovo videli veliko število rezultatov, vendar sem zelo prepričan, da ne obstaja en posameznik hodi po zemlji, ki zagotovo ne bo Hujšanje uporabo tega izdelka. Če ste se spopadali z upravljanjem teže v preteklosti, ali če ste preprosto iščejo nekaj, ste lahko prepričani, da pogled na rezultatih, Phen375 je morda vaša najboljša izbira na trgu danes. So resnično sprejeti posebno skrb spodaj sestaviti izdelek, ki bo stabilizirala svojo metodo za zmanjšanje telesne teže, kakor tudi je to bistvenega pomena za veliko svinca na kratek časovni okvir brez premetavala svoje telo neredu. Phen375 vključuje temelje iz fentermin, skupaj z dodatnimi tiste, ustvariti izdelek, ki je trdil, da je med eno od najbolj učinkovita v nišo za zmanjšanje teže. Pri razvoju tega zdravila, Phen375 vključuje naslednje bistvene sestavine: L-karnitin. Ta aktivna sestavina izvaja podobno delo na horionskega gonadotropina ljudi, s pomočjo uvedbe telesne maščobe naravnost v krvni obtok v veliko hitreje ceni. To posledično naredi fizično telo gorijo maščobe hitreje. LONGJACK Tongkate ALI. Namen te komponente je zviša koncentracijo testosterona v odjemalcu. To počne s proizvodnjo še več mišične mase tkiva v telesu, ki se zgodi, da bo veliko lažje in hitreje, da gorijo, da se tkivo izbora maščobe. Simpatomimetski amin. Ta sestavina je sestavljalo v Phen375 za povečanje ravni AMP. To povzroči izboljšanje moči stopinj stranke, ki bo zagotovo spet pomoči v okrepljenimi procesu presnove. Kapsaicin. To je morda ena izmed najbolj zanimivih aktivnih sestavin Phen375. Eden od načinov, v katerem je pomoč droga s hujšanjem s povečanjem stopnje temperature telesa, kot tudi to izjavlja, da bo to zagotovo spali do dodano 270 kalorij dnevno. Kot ste lahko domneva, kapsaicin accountables za to mogenske taline. Ponovno prilagodite vaši cilji, kot so število dodatnih funtov nameravate shed ga omejila z določeno količino časa. Vendar pa morajo biti razumni ne pričakujemo, da izgubijo 30-40 funtov na mesec, ne poteka na rednih ljudi. Z Phen375 lahko pripravite, da izgubijo od 20 so 12 funtov na mesec v prvem mesecu. S časom se bo ta številka povečala malo po malo, kot vam ustreza pri 30-dnevnem načrtu režim prehrane, ki krepi svojo metodo za slim navzdol. Ne bi si lačen ves čas in tudi uporabljati to tableto. Raje jedo majhne 4-6 jedi vsak dan in tako se je začetna tableta 20 minut pred prvim obrokom. Vzemite drugo tableto sredi dopoldneva po vaši 2. jed. Phen375 vas bo trideset tako piti veliko vode. Več vode uživate bolj boste pomoč vaše fizično telo slim navzdol hitreje. Phen375 je cenovno izbira, da bi lahko odkrili, da vam pomaga pri hujšanju. Uživajte na izbiro, da pridobi ta element in tudi si oglejte na kg odlepi. Lahko uporabite hop začne vaša prizadevanja za zmanjšanje teže. Tisti, ki so uporabile teh visokokakovostnih predmetov ima le pozitivne pripombe v zvezi s postavko, pravijo, da Phen375 deluje, kjer so razni drugi dodatki padel kratek. To je izdelek visoke kakovosti, ki vam omogoča, da odkrijete vse naravne kot tudi zdrave in uravnotežene sestavine, ki jih potrebujete. Phen375 je izdelek, ki bo zagotovo med pomembne stvari, ki jih lahko uporabijo v vašem hujšanje program vključuje. Prepričajte se, da izkoristijo možnosti, takoj na voljo, da bi dobili postavko kurjenje maščob, ki resnično deluje. Pravilno doziranje normalno človeško bitje, je dva Phen375 tablete. Imejte v mislih, kemikalije, so le dopolnilo prehrana načrt. Pravilna prehrana načrt in normalno vaja bi bila katalizator za vaše cilje hujšanja. Workout hitri vodnik in tudi prehransko dopolnilo vodniki so na voljo za nakup tablet. Idealna combo od zgoraj omenjenih komponent naredi neko aktivno metabolizma poleg hujšanje. Različni drugi programi za upravljanje teža naredi posameznika strada in izčrpana, ker je Phen375, naredi ji / mu energična, medtem ko pomoč pri upravljanju teže. Phen375 prehranska strategija je proti lakote. Študija je dejansko pokazala številne neugodne učinke odvzeli. To zmanjšuje hitrost metabolizma v telesu, pa trakovi eno off s esencialnih hranil. To sproža in hrepenenje po hrani, ki je v nasprotju z izredno cilj kurjenje maščob. Zdrava prehrana, skupaj z vnosom veliko vode, da se zagotovi odstranitev kontaminantov sproščajo iz maščobnih tkiv, je potrebno trajno rezultate. Za razliko od raznih drugih izdelkov, zmanjšanje telesne teže, ki tam, Phen375 ne samo opredeljen kot uspešno pomagajo potrošnikom pri pada teža je pa še dodatno varna za uporabo. Z vsemi stranskimi učinki na druge slendering dopolnila imajo kar lahko povzroči boli osebo, zaradi česar je nestabilen v zvezi s ponudbo potrošnikom izid so pričakovali. Učinkovitost Phen375 je ne ocenijo samo koliko rezultat je bil sposoben zagotoviti svoje potrošnike pri zmanjševanju teže pa še dodatno zaradi odsotnosti njenih škodljivih učinkov. Phen375 je stroškovno učinkovita in tudi cenovno, ni draga, in tudi vsak posameznik, ki želijo pridobiti, lahko to počne, ne da bi občutek ščepec. 3 velikosti Phen375 steklenic so na voljo na trgu, ena ponuja 30 tabličnih računalnikov, druga prodaja 60 tabličnih računalnikov, in tudi najboljšo phen375 dogovor, ki trži 90 tabličnih računalnikov plus 30 laskav tablet. Phen375 ne kemično vas prisili, da slim precej navzdol je Quicken zagotoviti tudi učinkovit postopek za shed odvečno metodo. In to zelo razloga zadostuje, ki vas bo vodil, da bi dobili ta izdelek. Dodatno še 1.000 za overitve obstajajo, da izberete bolje. Te tablete so najboljše možnosti za pridobitev zdrave in uravnotežene in tudi privlačen fizično telo. Proces vključeni, je hitro skupaj z varno. Phen375 je tisti, ki se boste sami radi še enkrat. Ko ste dejansko končali s svojo pobudo za padec teže z obiskom glavne stran za podrobnosti o fentermin / topiramat navodilom, ste dejansko narediti dober primarni korak. Lahko nadaljujete z nakupom predmeta in si prizadevati, da ga jesti. Smo res reči hvala za dodatno za ste obiskali to spletno stran. Bomo dodatno vam pomoč še enkrat svetoval nekaj Phen375, da bi vam pomagajo doseči težo možnosti. To je pravzaprav ni težko doseči primerno telesno težo telesa, ko imate nekaj pobud. Poleg tega porabijo to postavko za izgubo teže je eden od načinov, ki jih lahko storite.


Cuki Ta vlak Lyrics Ta vlak, ki tiho pelje svojo pot, na vse strani sveta. Ta vlak, ki tiho pelje svojo pot, ve kje sem jaz doma. In skozi okno vidim reko, vidim polje, vidim svet, pod starim bom kostanjem zaigral si spet; pozabil tuj bom svet. In spet doma zapojem pesem kot nekoč in spet zapojem tebi, ki mi dajes moč, ko daleč stran sem sam in tuji so ljudje se spomnim na deželo, kjer rodil sem se; najlepša si za me! Ta vlak, ki tiho pelje svojo pot, odpeljal se bo stran, Ta vlak, ki tiho pelje svojo pot, me čakal bo zaman, ostal bom tukaj ob tej reki in z domačimi ljudmi, dovolj prehodil tujih, prašnih sem poti; saj sreča tu živi. In spet doma zapojem ... See also: JustSomeLyrics 117 117.66 Mägo De Oz Somewhere Over the Rainbow (cover) Lyrics DSDS Cry On My Should (From Album 'United') Lyrics