source: wikipedia

text: Kilográm (oznaka kg) je osnovna enota SI mase, enaka mnogokratniku Planckove konstante, ki ustreza masi kubičnega decimetra (litra) vode pri 4 °C. Je edina osnovna enota s predpono kilo. Hkrati je osnova (t. i. primarni standard) za definicijo večine drugih tradicionalnih enot za maso na svetu. Zgodovinsko so kilogram želeli določiti kot maso kubičnega decimetra vode neposredno, vendar je takšna količina vode nestabilna, s tem pa neuporabna sama po sebi. Leta 1889 je prva mednarodna Generalna konferenca za uteži in mere v Parizu uzakonila mednarodni prototipni kilogram (IPK oz. prakilogram), izdelan iz zlitine platine in iridija ter shranjen pri Mednarodnem uradu za uteži in mere (BIPM) v Sevresu pri Parizu, in določila, da je kilogram enota mase, enaka masi prakilograma. Masa prakilograma je ustrezala masi kubičnega decimetra vode pri 4 °C. IPK skupaj z njegovimi sestrskimi replikami hranijo v trezorju Mednarodnega urada za uteži in mere. Uradne replike, ki jih hranijo posamezne države, so služile kot nacionalni standardi, približno vsakih 40 let so jih primerjali z IPK, da je bila zagotovljena sledljivost lokalnih merjenj. Kilogram je bil več kot pol stoletja edina enota, ki je bila definirana s standardnim predmetom namesto s temeljno fizikalno lastnostjo, ki bi jo bilo mogoče neodvisno izmeriti. Generalna konferenca za uteži in mere je leta 2011 sprejela načelno soglasje, da se kilogram redefinira na osnovi Planckove konstante, kar bi odpravilo pomanjkljivosti definicije s standardnim predmetom. Do leta 2015 so dokončno odpravili tehnične ovire, povezane z natančnostjo merjenja Planckove konstante, in 20. maja 2019 je stopila v veljavo trenutna definicija. Teoretsko ozadje Kilogram je enota mase, lastnosti, ki jo bolj običajno opisujemo z našim dojemanjem teže predmeta. Masa je inercijska sila; to pomeni, da je povezana s težnjo mirujočega predmeta, da ostane v mirovanju oz. premikajočega se predmeta, da se premika s konstantno hitrostjo, če nanj ne deluje nobena sila. Skladno z Newtonovimi zakoni gibanja in enačbo (drugi Newtonov zakon), bo objekt z maso (m) enega kilograma pričel pospeševati (a) s stopnjo 1 m/s2, če bo nanj delovala sila F enega newtona–približno desetina Zemljinega težnega pospeška. Teža objekta je torej odvisna od jakosti lokalnega težnostnega polja, masa pa je neodvisna od težnosti, saj je mera količine snovi, ki jo objekt vsebuje. Skladno s tem za astronavta daleč stran od Zemlje držati kilogramski objekt nad tlemi ne bo predstavljalo nobenega napora (objekt bo breztežen), še vedno pa bo moral uporabiti desetkrat tolikšno silo, da bo premaknil desetkilogramski objekt z enakim pospeškom kot kilogramski objekt. Ker je na vsaki točki na Zemlji teža objekta sorazmerna z njegovo maso, lahko maso poljubnega objekta izmerimo s primerjavo njegove teže s težo standardnega objekta, ki ima dogovorjeno maso v kilogramih. Ravnotežna tehtnica pokaže razmerje med silo težnosti, ki deluje na oba objekta, to razmerje pa je enako razmerju mas obeh objektov. Definicija Kilogram je izražen kot mnogokratnik Planckove konstante , s čemer je posredno določen s tremi temeljnimi fizikalnimi konstantami: poleg Planckove še s hitrostjo svetlobe in frekvenco atomskega prehoda cezija . Po uradni definiciji Mednarodne konference za uteži in mere (CGPM) ga dobimo tako, da vzamemo fiksno numerično vrednost Planckove konstante kot , izraženo v enoti J⋅s, kar je enako kg⋅m2⋅s−1, kjer sta meter in sekunda definirana s in . V teh enotah se kg izrazi kot: kg = = ≈ . To ustreza masi kubičnega decimetra (litra) vode pri 4 °C z razliko manj kot 30 ppm. Zgodovina Zamisel uporabe prostorninske enote vode za definiranje enote mase je predlagal angleški filozof John Wilkins leta 1668, kot način, kako bi povezali fizikalni količini maso in dolžino. 7. aprila 1795 je bil po odredbi francoske vlade gram definiran kot absolutna teža količine čiste vode, enake kocki s stranico stotine metra in pri temperaturi taljenja ledu. Kilogramme des Archives Ker se v praksi običajno trguje s predmeti, ki so mnogo masivnejši od enega grama, in ker bi bil standard, osnovan na večji količini vode, nepriročen ter nestabilen, je regulacija trgovanja zahtevala izdelavo praktične realizacije na vodi osnovane definicije mase. Zato so Francozi izdelali začasni standard v obliki kovinskega predmeta s tisočkratno maso grama – kilogram. Hkrati so zadolžili fizike, naj natančno določijo maso kubičnega decimetra (litra) vode. V prvotnem odloku je bila določena voda pri 0°C — najstabilnejši temperaturni točki, francoski kemik Louis Lefèvre-Gineau in italijanski prirodoslovec Giovanni Fabbroni pa sta po več letih raziskav leta 1799 spremenila standard, da je določal vodo pri najstabilnejši gostotni točki, torej temperaturi, pri kateri voda doseže največjo gostoto, takrat izmerjeno pri 4°C. Dognala sta, da znaša masa kubičnega metra vode pri največji gostoti 99,9265 % mase začasnega kilograma, izdelanega štiri leta prej. Leta 1799 je bil nato izdelan prototip kilograma, z namenom izenačiti maso kubičnega centimetra vode pri 4°C tako natančno, kot je bilo realno možno v tem času. Junija je bil predmet, izdelan iz platine, predstavljen republiškemu arhivu in 10. decembra ratificiran kot kilogramme des Archives, enota kilogram pa definirana kot masa tega predmeta. Kot standard je veljal nadaljnjih 90 let. Prakilogram Od leta 1889 je bila magnituda kilograma definirana kot masa predmeta, imenovanega mednarodni prototipni kilogram oz. prakilogram, , v metrologiji običajno okrajšan kot »IPK«. Ker je bila definicija vezana na konkreten predmet namesto na naravni pojav oz. zakonitost, ki bi se jo dalo neodvisno izmeriti, kilogram za razliko od ostalih merskih enot ni imel negotovosti. Metrska konvencija, ki je v mednarodnem prostoru formalizirala metrični sistem (predhodnik mednarodnega sistema enot), je bila podpisana 20. maja 1875, kmalu po tem je bil izdelan IPK. Ta je en od treh cilindrov, ki so jih leta 1879 izdelali pri podjetju Johnson Matthey, ki je izdelalo tudi skoraj vse replike. Leta 1883 so njegovo maso primerjali z maso arhivskega kilograma, izdelanega 84 let prej, in ugotovili, da se ne razlikujeta. Uradno je bil nato ratificiran na prvi Generalni konferenci za uteži in mere leta 1889. Mednarodni prototipni kilogram IPK je izdelan iz zlitine Pt‐10Ir – 90 % platine in 10 % iridija (masni odstotki), obdelan je v pravilni valj (višina = premer) s stranico 39,17milimetra, da ima čim manjšo površino. Robova sta posneta pod štirimi koti (22,5, 45, 67,5 in 79°) za zmanjšanje obrabe. Dodatek iridija, izboljšava napram Kilogramme des Archives, je močno povečal trdoto, hkrati pa ohranil ostale prednosti platine: izjemno odpornost na oksidacijo, izjemno gostoto, solidno električno in toplotno prevodnost ter nizko magnetno susceptibilnost. IPK in šest njegovih sestrskih replik hrani BIPM v kletnem trezorju z nadzorovano atmosfero na svojem posestvu Pavillon de Breteuil na obronku Pariza. Uradne replike IPK so bile na voljo uradnim ustanovam držav članic metrske konvencije kot osnova za nacionalne standarde. Te replike so približno vsakih 40 let primerjali z IPK, s čimer se je zagotavljala sledljivost lokalnih meritev. Sodobne meritve standardnega vzorca vode (»Vienna Standard Mean Ocean Water«) so pokazale, da ima gostoto pri točki največje gostote (3,984 °C) in tlaku ene atmosfere (101.325 Pa). Kubični decimeter vode pri največji gostoti ima torej zgolj 25 ppm nižjo maso kot IPK. Z drugimi besedami, pred več kot leti je znanstvenikom uspelo izdelati predmet z maso kubičnega decimetra vode pri 4°C, z napako ne večjo od mase enega zrna riža. Replike Replike mednarodnega prototipnega kilograma imajo naslednje oznake: Šest uradnih sestrskih replik z oznakami K1, 7, 8(41), 32, 43 in 47. Hrani jih BIPM v svojem trezorju. Deset delovnih replik, od tega osem (9, 31, 42′, 63, 77, 88, 91 in 650) za rutinsko uporabo in dve (25 in 73) za posebne potrebe. Hrani jih BIPM v svojem trezorju. Nacionalni prototipi, hranijo jih: Avstralija (44 in 87), Avstrija (49), Belgija (28 in 37), Brazilija (66), Češka (67), Danska (48), Egipt (58), Finska (23), Francija (35), Indija (57), Indonezija (46), Izrael (71), Italija (5 in 76), Japonska (6 in 94), Južna Koreja (39, 72 in 84), Kanada (50 in 74), Kazahstan, Kenija (95), Ljudska republika Kitajska (60 in 64; 75 v Hong Kongu), Madžarska (16), Mehika (21, 90 in 96), Nemčija (52, 55 in 70), Nizozemska (53), Norveška (36), Pakistan (93), Poljska (51), Portugalska (69), Republika Južna Afrika (56), Romunija (2), Rusija (12 in 26), Severna Koreja (68), Singapur (83), Slovaška (41 in 65), Srbija (11 in 29), Španija (24 in 3), Švedska (86), Švica (38 in 89), Tajska (80), Tajvan (78), Turčija (54), Združene države Amerike (20, 4, 79, 85 in 92) ter Združeno kraljestvo (18, 81 in 82). Dodatne replike, ki jih hranijo nevladne organizacije, kot sta Francoska akademija znanosti v Parizu (34) in Istituto di Metrologia G. Colonnetti v Torinu (62). Zaradi omejitev proizvodnih postopkov nima nobena replika mase povsem enake kot IPK; njihove mase so ob izdelavi kalibrirali in dokumentirali odmik od kilograma, kar so nato upoštevali nacionalni uradi za meroslovje pri kalibracijah, izvedenih s temi replikami. Najbližje je madžarska replika K16 pri . Odmiki se lahko s časom tudi spreminjajo iz različnih vzrokov, zato so morali kalibracije nacionalnih prototipov občasno ponavljati. Za primer, ameriški primarni standard K20 je imel ob izdelavi leta 1889 uradno maso . Ponovno preverjanje leta 1948 je pokazalo , zadnje preverjanje leta 1989 pa spet enako kot ob izdelavi. Za razliko od tovrstnih prehodnih razlik je ameriški delovni standard K4 konstantno izgubljal maso v primerjavi z IPK. Razlog je verjetno ta, da se delovni standardi uporabljajo mnogo pogosteje od primarnih, zato so bolj izpostavljeni obrabi. K4 je imel leta 1889 uradno maso , leta 1989 maso in deset let kasneje maso . To pomeni, da je v 110 letih izgubil 41 μg v primerjavi z IPK. Slovenija v času veljavnosti standarda ni bila polnopravna članica Generalne konference za uteži in mere in imela lastnega prototipa. Urad RS za meroslovje, ki deluje pod okriljem Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, namesto tega vzdržuje nacionalni etalon za maso. Sledljivost tega do IPK in s tem mednarodno priznanost meritev je zagotavljal z izmenično kalibracijo treh kilogramskih uteži iz nerjavnega jekla v »izbranem evropskem nacionalnem meroslovnem inštitutu«, ki ima ustrezne kalibracijske zmogljivosti (CMC). Kalibracija Za primerjanje mase IPK z replikami pri BIPM so uporabljali ravnotežne tehtnice. Najprej je v ta namen služila tehtnica z dvema pladnjema, povezanima s prečnikom, ki so jo izdelali pri dunajskem podjetju Rueprecht. Skoraj sto let staro Rueprechtovo tehtnico so leta 1973 zamenjali s tehtnico NBS-2, izdelano pri ameriškem Narodnem uradu za standarde (NBS, zdaj Narodni urad za standarde in tehnologijo, NIST). Standardni odklon meritve razlike mase dveh predmetov s to tehtnico znaša približno 1 μg. NBS je tehtnico dal v uporabo BIPM leta 1970. V dveh letih so jo pazljivo namestili v izolirano komoro v Sevresu in po zagotovitvi toplotne stabilnosti leta 1973 predali v uporabo. Z njo so nato opravljali kalibracijo nacionalnih prototipov in tudi periodično preverjanje leta 1989. Ta tehtnica ima pladenj za šest replik, ki jih primerja s standardom po parih, in ima konstantno obremenitev, kar poveča stabilnost ter obnovljivost meritev. Od leta 1992 so uporabljali druge tehtnice, bodisi komercialno dostopne, bodisi razvite pri BIPM. Točnost kalibracije je omejena z negotovostjo, ki izvira iz omejitev konstrukcije tehtnice, pa tudi drugih fizikalnih pojavov. Že plast adsorbirane vode, debela samo eno molekulo, bi povečala izmerjeno maso prototipa za 2 μg. Nezanemarljiva neznanka je celo zračni vzgon. Negotovost primerjanja mas verjetno znaša med 2 in 20 μg. Stabilnost Spreminjanje absolutne mase mednarodnega prototipnega kilograma je nemogoče zanesljivo ugotoviti, saj ne obstaja hierarhično nadrejen standard, s katerim bi ga bilo mogoče primerjati. Možno ga je le oceniti s primerjavo njegove mase z masami več njegovih uradnih replik, ki jih hranijo drugje po svetu. Postopek, imenovan »periodično preverjanje«, je bil skozi zgodovino opravljen le trikrat, v letih 1889, 1948 in 1989. V ta namen so uporabili množico nacionalnih prototipov iz prve serije, ki so izdelani iz iste zlitine kot IPK in so bili hranjeni pod podobnimi pogoji, hkrati pa so jih kot primarne nacionalne standarde le redko uporabljali. Po tretjem preverjanju je postalo jasno, da so se mase množice prototipov pričele neizbežno razhajati, hkrati pa je IPK v primerjavi z uradnimi replikami izgubil okrog 50μg ali celo več. Razlog za to razhajanje fizikom še ni poznan, obstaja pa več teorij. Samo obraba je malo verjetna, saj bi za tako razliko moral IPK izgubiti 150×1015 več atomov v sto letih kot replike. Po drugi teoriji naj bi bila razlika posledica dejstva, da je pridobil manj kot replike. IPK namreč hranijo pokritega s tremi steklenimi zvoni, replike pa samo s po dvema. Platina ima močno afiniteto do živega srebra, ki je kot kontaminant mnogo pogostejši v ozračju kot nekoč. Glavni vir živega srebra v ozračju je kurjenje premoga, pri tem pa v Franciji, kjer je IPK hranjen, večino električne energije pridobijo z jedrskimi elektrarnami. Vendar ta teorija ne razloži vseh odstopanj in tudi ostale so bodisi malo verjetne, bodisi je za zaključke premalo podatkov. Ne glede na vzrok razlik ne vemo, kako se masa IPK danes razlikuje od njegove mase leta 1889. Ker IPK in njegove replike hranijo na zraku (četudi pod zvonastimi pokrovi), se njihova masa počasi, a občutno povečuje že zaradi adsorpcije onesnažil iz zraka na površino. BIPM je zato razvil postopek čiščenja, v veljavi od leta 1946, ki vključuje temeljito drgnjenje s krpo iz semiša, omočeno z mešanico etra in etanola, ki mu sledi parno čiščenje z dvojno destilirano vodo. Prototip je nato počival 7–10 dni pred preverjanjem. Čiščenje odstrani 5–60μg kontaminantov, kar je odvisno predvsem od časa, odkar je bil nazadnje očiščen. Z drugim čiščenjem takoj po prvem se lahko masa zmanjša še za nadaljnjih 10 % prvega zmanjšanja, iz česar sklepajo, da nadaljnja čiščenja ne bi imela merljivih učinkov. Po čiščenju pričnejo prototipi spet pridobivati maso; BIPM je razvil model, po katerem prototip povprečno pridobi 1,11μg na mesec v prvih treh mesecih po čiščenju, nato pa približno 1μg na leto. Ta model se je uporabljal kot korekcijski faktor, saj delovnih standardov ne čistijo ob vsaki kalibraciji – to bi predstavljalo preveliko tveganje za poškodbe. Predlogi za novo definicijo Od leta 1960, ko je bil meter redefiniran na osnovi valovne dolžine svetlobe, ki jo oddajajo vzbujeni kriptonovi atomi, je bil kilogram edina enota, ki je bila še vedno osnovana na fizičnem predmetu. Zaradi kompleksnosti in s tem nestabilnosti tako velikega predmeta kot je IPK, so nastajali vedno večji izzivi, saj napredek tehnike (na primer nanotehnologije in farmacije) ter znanosti zahteva vedno natančnejše merjenje mase in je postajala negotovost v definiciji kilograma vedno pomembnejši dejavnik. Hkrati je kot unikaten fizičen predmet IPK predstavljal ranljivost za celoten mednarodni sistem enot, saj bi ga lahko kdo poškodoval ali ukradel. Zato je Mednarodni komite za uteži in mere (CIPM) na svojem 94. zasedanju leta 2005 podal priporočilo za uvedbo nove definicije, ki bi temeljila na neodvisno merljivih naravnih konstantah. Leta 2011 je CIPM sprejel sklep, da predlaga novo definicijo kilograma, izraženega s Planckovo konstanto. Ta povezuje energijo delca z njegovo frekvenco, prek enačbe E = mc2 pa na koncu z maso. Zamišljeno je bilo da bi z meritvami določili, kolikšen mnogokratnik Planckove konstante ustreza masi IPK in nato to vrednost postavili za definicijo kilograma. Komite je še predlagal, da se morajo v zadostni meri ujemati tri neodvisne meritve, dve od katerih uporabljata različna pristopa. Tehnologija, uporabna v ta namen, obstaja že od 1970. let, težave pa so bile s ponovljivostjo, natančnostjo in medsebojnim ujemanjem meritev. Šele leta 2014 so tri sodelujoče raziskovalne skupine dosegle dovoljšnjo stopnjo ujemanja meritev, leta 2015 pa je odbor CODATA, ki računa vrednost Planckove konstante, objavil novo poročilo, da so znižali negotovost svoje ocene na 12 ppb in zadostili zahtevam CIPM. Skladno z načrtom bi bila po dodatnem preverjanju nova definicija sprejeta na naslednji Generalni konferenci za uteži in mere leta 2018. Izbrana pristopa sta: Wattova tehtnica. Izmeri maso prototipa z elektromagnetno silo, prek te pa Planckovo konstanto. Za kalibracijo uporablja dve temeljni lastnosti narave, Josephsonov in Hallov pojav. Štetje atomov. V ta namen so raziskovalci izdelali dve krogli iz silicija, ki se ujemata s težo IPK in sta med najpopolnejšimi kroglami na svetu. Z določitvijo števila atomov v teh kroglah so izračunali natančno vrednost Avogadrove konstante, ki je v neposredni zvezi s Planckovo. Na Generalni konferenci za uteži in mere novembra 2018 so države članice BIPM, med njimi tudi Slovenija, novo definicijo zares sprejele, v veljavo je stopila 20. maja 2019. BIPM bo izdelal tudi protokol, ki bo omogočil uporabo nove definicije brez Wattove tehtnice ali popolnih silicijevih krogel. Mnogokratniki Predpon mednarodnega sistema enot ni dovoljeno kombinirati zaporedno, zato se v tem primeru dodajajo gramu, ne osnovni enoti kilogramu, ki že ima predpono. Zaradi tega je na primer ena milijoninka kilograma 1mg (en miligram), ne 1μkg (en mikrokilogram). Druge posebnosti V farmaciji in industriji prehranskih dopolnil je priporočena uporaba okrajšave »mcg« namesto »μg« za mikrogram, če sploh katere, saj se simbol za mikro včasih slabo vidi na etiketah in ga je možno zamenjati za m – torej miligram, kar bi lahko vodilo v tisočkratno napako pri doziranju. Dekagram se v Evropi včasih okrajšuje tudi kot »dkg«, skladno z izgovorjavo, pogosto se uporablja denimo za odmerjanje postrežnih živil v trgovinah (salama, sir,...). Uporaba imena »megagram« je zelo redka, običajno v tehniki, pa še to le v primerih, kjer se pričakuje popolna skladnost s standardom SI. Namesto njega je skoraj povsod v uporabi ime »tona«. Tono in njen simbol »t« je CIPM sprejel leta 1879 kot ne-SI enoto, sprejemljivo za uporabo s sistemom SI. V angleško govorečih deželah zanjo uporabljajo tudi ime »metrična tona« (metric ton). Razmerje z ostalimi enotami SI Stabilnost definicije je ključna, saj je kilogram eden od temeljev za velik del trenutne strukture mednarodnega sistema enot, čigar pomembna vrlina je natančna matematična in logična skladnost enot. S kilogramom so posredno ali neposredno izražene magnitude treh drugih osnovnih enot SI: kandele za svetilnost, mola za množino snovi in ampera za električni tok. Tem nato sledi množica izpeljanih enot, ki se uporabljajo za merjenje cele vrste lastnosti narave. Newton je recimo definiran kot sila, ki jo potrebujemo, da pospešimo maso enega kilograma z enim metrom na kvadratno sekundo. Če se je v preteklosti spremenila masa IPK, je to sorazmerno spremenilo tudi newton. Newton je nato osnova za definicijo enot za električni tok (amper), tlak (paskal), energijo (džul), moč (vat) idr., kaskada odvisnosti pa se nato nadaljuje še dalje (amper in vat na primer definitrata enoto volt za napetost, ta pa nato skupaj s sekundo enoto weber za magnetni pretok). Kilogram je bil dolgo časa posebnost, saj so se definicije vseh drugih enot SI razlikovale od njihovih praktičnih realizacij, kar sistemu daje stopnjo abstrakcije in zato vpliv morebitnih sprememb ni neposreden ter takojšen. Zelo majhne spremembe IPK so bile znotraj mere negotovosti pri določanju ostalih enot, če pa bi bilo nedvoumno ugotovljeno neskladje, bi ga za ohranitev skladnosti sistema SI morali izravnati. Ena od rešitev bi bila preprosto spremeniti definicijo kilograma s pribitkom kompenzacijske vrednosti IPK, kot je bila praksa za replike. Edina zares dolgoročna rešitev pa je bila ukinitev odvisnosti sistema od fizičnega predmeta z uvedbo nove definicije, osnovane na neki temeljni in nespremenljivi naravni zakonitosti, ki bi bila neodvisno merljiva. Mednarodne organizacije za meroslovje z BIPM na čelu so si za to prizadevale več kot deset let in spremembo uveljavile leta 2019. Opombe Sklici Zunanje povezave International prototype of the kilogram. Mednarodni urad za uteži in mere Enote za maso Osnovne enote SI


008000 Evropska leta obravnavajo posebna vprašanja za spodbujanje razprave in dialoga v državah EU in med njimi. Cilj evropskega leta je ozaveščati o nekaterih vprašanjih, spodbujati razpravo in spreminjati odnos. Med številnimi evropskimi leti so predvidena dodatna finančna sredstva za lokalne, nacionalne in čezmejne projekte, namenjene posebni temi leta. Sporočilo evropskega leta je lahko tudi močna zaveza in politični signal institucij EU in vlad držav, da bodo vprašanje upoštevale pri prihodnjem oblikovanju politike. V nekaterih primerih lahko Evropska komisija predlaga novo zakonodajo v zvezi s temo. Predlaga jo Komisija, sprejmejo jo Evropski parlament in države EU.


source: fineweb

text: Včeraj ste nas malo presentili z odzivom :) in ste prej kot v enem dnevu pograbili vsa mesta za pregledno predavanje o Windows Serverju 2008 v Ljubljani. Razpisali smo že drug termin in sicer 5. decembra 2007 v Ljubljani. Lokacija je še vedno na Šmartinski 140. Prijavite se lahko tukaj. V primeru, da bo potreba po dodatnem terminu bomo naknadno objavili še enega. Več o predavnaju pa je v prejšnji objavi. Tomaž


Caiziyijia francoskem slogu mens trdna silm prilegajo z dolgimi rokavi obleko srajco visoke kakovosti mercerized bombaž camisa socialne masculina Na razprodaji! / Moška Oblačila > Papirnicar.si CAIZIYIJIA francoskem Slogu Mens Trdna Silm prilegajo z Dolgimi Rokavi Obleko Srajco Visoke Kakovosti Mercerized Bombaž Camisa Socialne Masculina Oznake: zlato mercerized bombaž, ženska mercerized bombaž, mercerized bombaž kavelj, AVACOM, HZTWFC, mercerized cotton tee, w46, ydd, swayboo, mercerized tanko bombaž. Slog: Priložnostne Majice Blagovna Znamka: ALISHINREY Številka Modela: T199 Toplo Opomni: 1.izdelek je Azijski velikosti .To je manjši od EU/ZDA in VELIKOSTI.prosimo, glede na svoje ramena in prsi velikosti ,izbrati pravo velikost. 1 cm=0.394 palca . 2.Velikost je samo za referenco.Zgoraj navedene Velikosti za umetno merilni pogrešek v 3cm je normalno .Prosimo za razumevanje! OPOMBA: gumb je bil zamenjan z novim slog, prosim, pustite sporočilo (številka), da mi poveš, slog, ki vam je všeč. 1. Sprejemamo številne načine plačila:(1)Kreditno kartico(Master Card,Visa),(2)Webmoney,(3)Boleto,in druge plačilne podpira Papirnicar.si. 2.Plačilo je dolžan v 10 dneh.V nasprotnem primeru neplačane naročilo bo zaprta. Če imate kakršne koli težave na plačilo, pls naročila nam prek Papirnicar.si sporočilo v najkrajšem možnem času.. 1.Bomo poslali izdelek (i) z DHL,EMS,FedEx,ePacket,CPRM,Papirnicar.si Standardne Dostave,nizozemski Post . V normalnih pogojih,predvideni čas dobave:Združene države amerike:10-18 delovnih dneh,Drugih državah:20-40 delovnih dneh,Brazilija:50-90 delovnih dni. 2.Mi ladje elemente glede na vaše Papirnicar.si naslov, razen posebne opombe kupcev!Prepričajte se, da je naslov pravilen, če kupite predmete . Po plačati, NE bomo sprejeti, da spremenite naslov za dostavo.Tako, da prosim, poskrbite, da bo vaš naslov za dostavo, ki je na voljo. 3.dobavni rok se lahko sprejmejo več med Počitnice(kot Christams itd.) ali Carinske Dajatve Pregled ,ali Je Vreme. Če vam ni všeč na videz, dolgi dobavni rok, prosim, premisli, da ponudbo ali nakup izdelka. Ne želimo, da bi dobili negativne ali nevtralne ali nizko DSR rezultat, ker je čas poštnine. Če imate posebno povpraševanje na čas poštnine, me obvestite prek Papirnicar.si sporočilo ali e-pošto, preden boste plačali. 1.Če ste zadovoljni z našo storitvijo, prosimo, pustite nas pozitivne povratne informacije ,hvala. Vašo spodbudo in pohvalo je naš največji naprej moči, si bomo prizadevali, da zagotavljajo boljše izdelke in storitve,.. 2.Če ste nezadovoljni s predmeti ali storitev in načrt, da nam nevtralna/negativne povratne informacije,prosimo, kontaktirajte nas čim prej. Potrudili se bomo, da odpravite težavo v najkrajšem možnem času. 1.Če niste zadovoljni z nakupom katerega koli razloga,preprosto vrnite izdelek (i) v prvotno stanje pritrjena najkasneje 7 dni po prejemu izdelka. 2.Kupec mora biti odgovorna za ladjar stroškov, se vrne, če ni nobenega problema. 3.Vzdržujemo visoke standarde odličnosti in si prizadevati za 100% zadovoljstvo! Bomo odgovori vaše sporočilo v roku 2 ur.Zaupajte nam, mi vedno poskusite rešiti vse težave za naše cenjene stranke.Hvala! 2021 Poletje Moških Priložnostne Barva Elegantna Majica Mens Majice Z Dolgimi Rokavi Modne Blagovne Znamke V Bombažno Vrečko Ulične Camisa Vrhovi Plus Lejt Ba Velikost:S,M,L,XL,2XL,3XL Tkanine Material:100%Bombaž Priložnosti: Prosti Čas Vzorec:barva Debelina:Zmernost Okras:Z žep Barva:Črna,Vojske, Zelena,Bež Opis izdelka:moško pomlad poletje vrhovi. Paket Je Vključeno: 1 * Vrhovi Prosimo, upoštevajte,: Hvala za vaše razumevanje, velikost lahko 2 cm / 1 inch netočne zaradi (CM) Bankrot Dolžina Rokav M 118 69 76 L 124 72 79 XL 130 75 82 Pomlad in poletje moški modni slim vode, pranje dolg rokav beloprsi singl priložnostne denim raztrgala srajco moški trendy jean vrhnja oblačila Pozornost nasvet: 1. Tam bo 2-3 cm neskladje na velikost tabele zaradi ročnega merjenja, barva se bo malo drugačna zaradi različnih zaslon prikaži. 2. Oznaka na sliki ni vključen v realnem oblačila. 3. Prosimo, da se obleke v pranje vreča med pranjem. Elegantne Moške Obleke Poletje Casual Men ' s Plus Velikost Majice Kratek Rokav Cvetlični Majica 5XL 6XL 7XL Hawaiian Rokavi Moški * OPOMBA: .Velikost Azijskih velikost , velikost je 1 ali 2 velikosti Manjše od ZDA/EU Velikosti .Če niste prepričani, da izberete velikost, se obrnite na prodajalca (hvala) Elegantne Moške Velikosti moška Majica Moda Luksuzni Royal Rokavi Moški Baročno Cvjetnim Tiskanja, Dolg Rokav Obleka Rokavi Moški Baročno Stranka Formalno Srajce Moška Srajca Homme ZDA Velikost Moških Oakland Hawaiian Majica Svoboden Raiders Poletje Priložnostne Digitalni Tisk Quick Dry Dihanje Havajih Plaži Cvetlični majica 2020 Poletje Nov Slog Velikosti moška Majica 8XL 9XL 10XL Business Casual Visoke Kakovosti Bombaž Kariran Kratek Rokav Shir Bombaž Traper Majica Moški 2021 Novo blagovno Znamko Mens Jeans Srajce Srajca Homme Priložnostne Gumb Navzdol Moda Gumb Camisas de Hombre Modra Opis 1. Material:100%Bombaž 2.Strojno Pomivanje Hladne Inside Out /ne bleach 3.Pomlad Jesen Majica/Dihanje tkanine/Priložnostne Gumb Navzdol Obleko majice 4.Slim Fit/Dolg Rokav/1 Prsni Žep/Barva/Denim Srajco/Majica Jakno, Plašč/Različne Barve 5.Jedrnat in Enostaven, Modno Eleganco, Priročno in Praktično, trajno in strokovno, ali on ali off dajatve/Edinstveno zasnovo dnevno Majica iti s Tako Veliko Moške Nove Pustne Ustvarjalne Lobanja, Tiskanje Majice Poletje Prevelik korejskem Slogu Majica Kratek Rokav Hawaiana Plaži Priložnostne Srajco 6XL Nov Prihod Suepr Velike Bombaž Pomlad Jesen Moških Dolg Rokav Bombaža, Jeansa, Priložnostne Plašč Priložnostne Majice Plus Velikost L-5XL 6XL 7XL 8XL [xlmodel]-[size]- Merjenje V CM Velikost Ramen, Prsi, Dolžina Rokav XL 49 115 76 65 XXL 50 120 77 65.6 XXXL 51 125 78 66.2 4XL 52 130 79 66.8 5XL 53 135 80 67.4 6XL 54 140 81 68 7XL 55 145 82 68.9 8XL 56 150 83 69.2 Merjenje V cm Velikost Ramen, Prsi, Dolžina Rokav XL 19.3 45.3 29.9 ZA 25,6 XXL 19.7 ZA 47,2 30.3 JE 25,8 XXXL 20.1 49.2 30.7 26.1 4XL 20.5 51.2 31.1 26.3 5XL 20.9 53.1 31,5 Moški modni print Majica za Moške sprig Majica Novih Moških Dolg Rokav Priložnostne bombaž obleko Srajce Plus Velikost Dobrodošli v XingDeng Trgovina Smo tovarno neposredna prodaja električne trgovine, shop, najboljše kakovosti najbolj ugodnih cenah!Dobrodošli najboljši prijatelj v naši trgovini za nakup!Če potrebujete dolgoročno poslovno sodelovanje, mi prosim email! O Velikosti 1. Prosimo vas Vljudno opozoriti,da abovt so Azijske Velikosti,Prosimo, da pogled na podrobno merjenje velikosti tabela 2 Poletje Jesen Vojaški Stil Modni Tovora Srajce Moške Air Force One Taktično Vojske Boj Proti Športna Oblačila Jopico Bombažne Majice Poletje Jesen Vojaški Stil Modni Majice Moške Air Force One Taktično Vojske Boj Proti Športna Oblačila Jopico Tovora Bombažne Majice Spoštovani kupec , dobrodošli v naši trgovini , obstajajo različne dobre izdelkov v naši trgovini , smo belive boste našli vaše všeč !če imate težave , prosimo, ne oklevajte, da nas kontaktirate ,, bomo poskušali naši moči, da vam pomaga !Hvala !Najboljše


source: CulturaX

text: Šrot in Kordež premeščena na odprti oddelek Doba | Žurnal24 260 ogledov 14. Februar 2017, ob 12:23 Šrot in Kordež premeščena na odprti oddelek Doba 14. Februar 2017, ob 12:23 Prejšnji teden sta bila Boško Šrot, nekdanji šef Pivovarne Laško in Bine Kordež, bivši prvi mož Merkurja, premeščena s polodprtega režima v odprti režim prestajanja zaporne kazni, so nam potrdili na Upravi za izvrševanje kazenskih sankcij. "Osnovni kriterij za premestitev obsojenca v zavod ali njegov oddelek s svobodnejšim režimom je ocena, da takega režima ne bo zlorabil. Ocena temelji na vseh okoliščinah, ki bi lahko kakorkoli vplivale na vedenje in ravnanje posameznega obsojenca," so nam sporočili z Ursiksa. Oba obsojenca sta prestala četrtino kazni, čeprav naj bi bilo menda običajno, da se obsojence premesti šele po prestani tretjini kazni. Delež prestane kazni po navedbah Ursiksa sicer ni pogoj za premestitev v svobodnejši režim, temveč pristojni ugotavljajo le, ali bi lahko obsojenec svobodnejši režim zlorabil. Do premestitve v svobodnejši režim lahko ob izpolnjevanju pogojev pride kadarkoli med prestajanjem kazni. Delež prestane kazni pa vpliva na podelitev zunajzavodskih ugodnosti. Skladno s Pravilnikom o izvrševanju kazni zapora se sme obsojencem, ki so kazen zapora nastopili sami in so osebnostno urejeni, podeliti zunajzavodske ugodnosti po prestani petini izrečene kazni zapora. Za druge obsojence so ti pogoji strožji. Med te ugodnosti sodijo obisk brez nadzora (lahko tudi zunaj zavoda), prost izhod iz zavoda, do sedem dni neplačanega letnega dopusta ... V zavodih za prestajanje kazni zapora sicer obstajajo trije režimi oziroma oddelki prestajanja kazni: zaprti, polodprti in odprti. "Med seboj se razlikujejo predvsem po stopnji omejevanja svobode, koriščenju prostih izhodov zunaj zavoda, možnosti dela zunaj zavoda, režimu obiskov, omejitvah pri sprejemanju paketov ter pri komuniciranju z zunanjim svetom," še pojasnjujejo na Ursiksu. Na dislociranih odprtih oddelkih je za razliko od zaprtih in polodprtih režimov dovoljena uporaba mobilnega telefona in interneta. Šrot Kordež dob privat 08:17 17.februar 2017. moje mnenje je da je to vse zmenjeno!! pokradite in unicite katolisko dezelo in naredili bomo veliko srbijo...res pa je da se vladi niti ne sanja. To nemore biti samo neki mali kriminal...to je organizirani kriminal!! krade se pa se... ...prikaži več vedno enako in organizirano! poglejmo transport,zdravstvo,novinarstvo...KAJ JE TO VSE SLUCAJNO TAKO??? nemore biti. Leon 19:44 16.februar 2017. Nekoč je Franc Kangler omenil ,da Slovenijo vodijo neformalne mreže .............seveda so mu vrnili milo za drago ! Najprej kocke ,potem pa obsodbe . zkvazdjkrregistracijozahtevate 14:32 15.februar 2017. Vsi kradljivci Slovenije...krivi ste za smrti mnogih ljudi..mnogih Slovencev. zaradi vas namreč ni bilo denarja za varnostne ograje, ustreznega zdravljenja in tako naprej. Niste neposredni morilci ste pa posredni. In niste nič boljši od ostalih morilcev. Psihopati.... Da se... ...prikaži večse vam popušča je izdaja slovenskega naroda.


text: Kings De Nathan Hotel v Yau Ma Tei je enkraten za popolno doživetje Hongkong in bližnje okolice. Ker je od centra mesta oddaljen samo 0 km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Poleg tega so na dosegu roke: Tempelj Tin Hau, Broadway Cinematheque, Tržnica z žadom. V Kings De Nathan Hotel naredijo vse, da se bodo gostje počutili prijetno in udobno. To je zaradi tega, ker se hotel trudi ponuditi najboljše storitve. Ta hotel nudi obiskovalcem veliko dodatne ponudbe, ki zadovolji tudi najbolj zahtevne goste. Gostje lahko izbirajo med 72 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Kings De Nathan Hotel.


9 načinov, kako spremljati novosti o digitalnem marketingu Živimo v času hitrega tehnološkega napredka, kjer se spremembe na področju digitalnih medijev in družbenih omrežij vrstijo iz dneva v dan. Vsi, ki vsakodnevno delujejo na področju digitalnega marketinga, se bodo strinjali, da je spremljanje novosti ključno za ohranjanje konkurenčnosti. Prepoznavanje novih trendov namreč omogoča vedno aktualne vsebine. Tu se pojavi problem. Kako sploh ostati v koraku s trendi in obenem opravljati svoje delo? Ne skrbi, zapis pred tabo je namenjen točno temu — pomagali ti bomo pri lovu za novostmi. Beri naprej in odkrij načine, kako ostati v koraku z novostmi o digitalnem marketingu. Kje spremljati novosti o digitalnem marketingu? Družbena omrežja predstavljajo odličen (in hkrati najenostavnejši) način spremljanja globalnih trendov. Sledi ljudem in podjetjem, ki delujejo v tvoji industriji in izkoristi opcijo “see first”. Ta omogoča, da se objave izbranih strani ali profilov na tvoji časovnici pojavijo najprej. Drug trik, ki ti bo precej koristil, je vklop obvestil, ki te bodo sproti obveščala o novih objavah. Pri iskanju novosti na družbenih omrežjih sta najbolj relevantna Twitter in LinkedIn, saj veljata za najbolj “poslovno obarvani platformi”. Izkoristi njun potencial in svoje povezave čim bolje prilagodi svoji stroki. Tako bodo na tvoji časovnici le objave s tebi prilagojeno vsebino. Če si redno aktiven na Twitterju, zagotovo veš, da ob prihodu novih trendov in posodobitev o tem vedno razpravljajo mnenjski voditelji. Za lažji začetek preveri seznam mnenjskih voditeljev in influencerjev na Twitterju, ki so po mnenju HubSpota vredni spremljanja. Že res, da sta LinkedIn in Twitter pri lovu na nove trende najbolj uporabna, vendar ne gre prezreti tudi Facebooka in Instagrama — pri slednjem lahko s pomočjo sledenja hashtagov spremljaš novosti digitalnega sveta. Hashtagi oz. ključniki so besede ali besedne zveze ob znaku #, ki na družbenih omrežjih delujejo podobno kot ključne besede v Googlu. Ko boš s pomočjo hashtagov iskal določeno besedo, se ti bodo prikazale le vsebine, ki vključujejo hashtag s to besedo. Prav zaradi tega omogočajo lažjo sledljivost in opaženost relevantnih objav. Če želiš slediti priljubljenim hashtagom, v iskalno okno na Instagramu vpiši želen hashtag in klikni gumb “Sledi” (“Follow”). Tako boš vedno obveščen, ko bo objavljena nova vsebina, opremljena z želenim hashtagom. Sledi hashtagom, kot so #digitalmarketing #digitalmarketingtrends #digitalmarketingtrends2020 #trends, in vsakodnevno spremljaj nove trende. #digitalmarketing #digitalmarketingtrends #digitalmarketingtrends2020 in še mnogo drugih hashtagov ti lahko pomaga pri iskanju novosti. Namig: na vseh družbenih omrežjih spremljaj, kaj počnejo velika podjetja, saj so zagotovo v koraku s časom (in trendi). Na LinkedInu najdeš veliko profesionalnih skupin, ki se jim lahko pridružiš. Te zanima nova posodobitev na Facebooku, mnenje o prihodnosti družbenih omrežij ali le kakšna ideja, ki jo boš lahko uporabil pri svojem delu? Vse to boš našel v LinkedIn skupinah (LinkedIn Groups). Za začetek preveri naslednje LinkedIn skupine s področja digitalnega marketinga: Digital Marketing: Social Media, Search, Mobile & more, SocialMediopolis.com → New Home of Social Media Marketing Group, Marketing I Social Media I Business I Digital Media l CMO I Life Coaching, Google ima rešitev za vse — zemljevidi, glasba, prevajalnik ... Dejstvo, da ti lahko pomaga tudi pri skanju najnovejših trendov, zato ni presenetljivo. S pomočjo množice nastavitev, ki vključujejo jezik, pogostost obveščanja in lokacijo izvora novic, lahko na e-mail prejemaš opomnike o najnovejših prispevkih s področja digitalnega marketinga — in tako vedno ostaneš v koraku s časom. Področje tvojega dela ni edino, za katerega lahko ustvariš opomnik. Če želiš, te lahko Google opozarja na novice o mnenjskih voditeljih ali influencerjih, ki si jih zasledil na družbenih omrežjih. Google Alerts s pomočjo želenih nastavitev omogoča prejemanje obvestil o najnovejših spletnih novicah z različnih področij. Odličen način za prihranek časa in zamudnega brskanja za novimi trendi je gumb “Naroči se” (“Subscribe”), ki v tvoj spletni nabiralnik redno prinaša zgoščeno vsebino najnovejših trendov. Ali morda že imaš nabor priljubljenih strani, na katerih velikokrat bereš o novih trendih? Olajšaj si delo in se naroči na njihove vsebine (mailing listo). Naroči se na novice svojih najljubših spletnih strani in prihrani čas. Namig: tudi na naši spletni strani nam lahko zaupaš svoj e-mail naslov in se naročiš na tedenske novice. 🙂 SEO optimizacija je izraz, ki ga uporabljamo za tehnično in vsebinsko ureditev spletne strani, da bi bila (poleg bralcev) všeč tudi spletnim iskalnikom in bi se posledično uvrstila na višje iskalne pozicije. Gre za proces, ki zajema mnogo dejavnikov, na katere moramo biti pozorni pri ustvarjanju besedil. Eden izmed kazalnikov dobro optimizirane spletne strani so kakovostne in dovršene vsebine, ki podrobno pokrivajo določeno tematiko. Kako to dosežejo ustvarjalci spletne strani? Seveda, s pomočjo blog zapisov. Blogi so torej specializirani in SEO optimizirani na določeno področje, ki ga natančno obravnavajo v večini vseh prispevkov. To pomeni, da lahko enostavno najdeš blog z relevantno vsebino (področje tvojega dela in interesi), se nanj naročiš in ob izidu novih prispevkov prejmeš obvestilo v svoj e-nabiralnik. Ob rednem branju blogov boš kmalu opazil nove tržne trende, ki jih lahko uporabiš pri načrtovanju digitalne strategije svojega podjetja. Za začetek preveri naslednje bloge: POINT OUT blog :), Social Media Explorer, Vzemi si čas in sodeluj pri kakšnem hekatonu ali nekajkrat letno obišči konference. Oboje predstavlja odlično priložnost za spremljanje novosti o digitalnem marketingu iz prve roke. Predavatelji so strokovnjaki svojega področja, zato to obrni sebi v prid — zastavi jim vprašanja, ki se ti pojavijo na konferenci, in zapiši čim več zanimivosti. Slednje lahko kadarkoli prebereš in dobiš ideje, ki jih uporabiš pri svojem delu. Res je, da pogosto ne najdemo časa za konference, zato so posnetki in reportaže s predavanj dostopni tudi na družbenih omrežjih. Tako da kar brez izgovorov. 😉 Vseeno imajo konference pred njimi glavno prednost — spoznavanje novih ljudi. S pomočjo mreženja lahko sklepaš nova prijateljstva, krepiš poslovne vezi, povečuješ prepoznavnost svojega podjetja, izmenjuješ izkušnje in znanja — vse od praktičnih znanj, poslovnih nasvetov, do tega, kako se v podjetjih spopadajo z nenadnimi težavami in ostalimi vsakodnevnimi izzivi. Mreženje je pomembno tako za rast podjetja kot tudi posameznika. Tako, zdaj, ko si spoznal vse prednosti konferenc in dogodkov, je čas, da se tudi sam udeležiš katerega izmed njih. Bi želel vedeti, kaj se bo v prihodnosti dogajalo v tvoji bližini? Podatke lahko najdeš na spletnih straneh, kot sta Eventbrite in Billetto, na Facebooku pod zavihkom “Dogodki” (“Events”) ali na različnih aplikacijah. Možnosti za iskanje dogodkov je ogromno, le izkoristiti jih je potrebno. Izobraževanja in certifikati Poleg konferenc in seminarjev obstaja še mnogo drugih načinov spletnega učenja, kot so spletni certifikati, Youtube kanali in spletni seminarji (webinarji). Spletno izobraževanje je postalo zelo priljubljena zakladnica znanja, katere se iz dneva v dan poslužuje vse več ljudi — tako mladih kot starejših. Spletni certifikati in seminarji nudijo znanja na raznolikih področjih, hkrati pa predstavljajo odličen način, kako hitro priti do novega znanja. Posamezniku omogočajo popolno prilagodljivost, vse od načrtovanja urnika za opravljanje izobraževanja, do drugih fizičnih preprek (prevoz do izobraževalne ustanove). Vse to omogoča velik prihranek časa in usklajevanje z drugimi obveznostmi. Prednost spletnega izobraževanja je tudi pridobitev novih tehničnih znanj, vključno z deljenjem dokumentov in ustvarjanjem avdio-video materialov — ti pa so uporabni v skoraj vseh današnjih poklicih. “Učenje v udobju tvojega doma” je torej odličen način za tvojo osebnostno rast in napredek. Res je, da je na spletu dostopnih veliko certifikatov in seminarjev, zato je včasih kar malce težko najti najbolj ustreznega. Zate sem pripravila seznam, ki ti bo nekoliko olajšal izbiro. TOP certifikati na področju digitalnega marketinga: Googlov certifikat digitalnega marketinga, Googlov certifikat Google analitike, Udemy certifikat Google analitike, dodatno izbiro lahko preveriš tukaj. Predlogi spletnih seminarjev: Imaš še vedno izgovor, da nimaš časa? Potem bo naslednji predlog, kako spremljati novosti o digitalnem marketingu zagotovo kot nalašč zate. Veliko časa nameniš vožnji in potovanju? Ta čas izkoristi za poslušanje podcastov, ki ti bodo olajšali spremljanje novosti o digitalnem marketingu. Prilagodi jih glede na dolžino vožnje in čas izkoristi za dragocene informacije strokovnjakov, mnenjskih voditeljev in vseh ostalih, ki se spoznajo na najnovejše trende digitalnega marketinga. Seznam predlaganih podcastov: Duct Tape Marketing Podcast, The Mad Marketing, The School of Greatness Podcast, Amy Porterfield Podcast, The WIRED Podcast, Moj zadnji predlog, ki ti bo pomagal ostati na tekočem z novostmi o digitalnem marketingu, je spremljanje konkurentov. Morda te navdihnejo z idejami, ki jih lahko povzameš, izboljšaš ali te preprosto vodijo do novih idej in sprožijo brainstorming. Sproti jih zapisuj in znova preveri, ko ti zmanjka kreativnosti. Kako spremljamo novosti o digitalnem marketingu v POINT OUT? Vseživljenjsko izobraževanje je v današnjih časih nujno za usposobljenost na vseh področjih, ki vključujejo tehnologijo. Osebnostna rast je nekaj, kar je potrebno ponotranjiti in se zavedati njenega pomena. Tega se nepopisno zavedamo tudi v POINT OUT, zato smo s tem v mislih ustvarili program za rast KnowledgeForGrowth. KnowledgeForGrowth je bil skovan iz potrebe po neprestanem izobraževanju zaposlenih, da so sposobni slediti zahtevam hitro spreminjajočega se digitalnega sveta. Obsega 3 ravni: raven naročnikov in javnosti. POINT OUT program za rast KnowledgeForGrowth obsega tri ravni. Vsi zaposleni v POINT OUT imamo svoj tako imenovani “Personal and Cereer Development” program, načrt osebnega in kariernega razvoja, ki je prilagojen posamezniku in njegovemu delu z namenom osebne rasti. Sem so vključeni različni članki, knjige, priročniki, video predavanja, certifikati in dogodki. Vsak član naše ekipe pripravlja redne interne delavnice, ki so namenjene učenju in globljemu vpogledu v določeno tematiko. Vodja delavnice svoje znanje prelije na vizualno gradivo, ga razširi, ostali pa se naučijo nekaj novega. Delavnice obsegajo različna področja, kot so strokovno usposabljanje, “mehke veščine” in osebnostna rast. Hkrati se dobro zavedamo reka “sharing is caring”. Z ekipo smo ustvarili pogovor, ki služi deljenju pomembnih novosti o (digitalnem) marketingu. Tako lahko vsak kadarkoli dostopa do skladovnice znanja in pokuka v prihodnost novih, bližajočih se trendov. Vsak mesec na relevantnih spletnih straneh poiščemo novosti o digitalnem marketingu in jih vnesemo v posebno mapo. Ta nam nudi vpogled v najnovejše trende na Twitterju, LinkedInu, Facebooku, Instagramu in Google analitiki, ki jih delimo tudi z našimi naročniki. Tako tudi njim omogočimo, da so seznanjeni z najnovejšimi trendi marketinga. Se sprašuješ, zakaj vsak mesec redno preglejujemo trende in jih vnašamo v poseben dokument? Odgovor na to vprašanje ni skrivnost — uporabljamo jih pri načrtovanju strategij, ki so prav zaradi spremljanja novosti vedno aktualne in relevatne. Raven naročnikov in javnosti Z našim modelom želimo razširiti miselnost, da je rast podjetij, odnosov in poslovanja mogoča le, če neprestano pridobivamo in delimo znanje ter osebnostno rastemo. Pokazati želimo, kako je mogoče oblikovati sistem, ki temelji na znanju — interno za zaposlene, nato za naše naročnike in za širšo javnost. Kako torej izobražujemo naročnike in javnost? Kot že omenjeno, naročnike redno obveščamo o novostih na digitalnih platformah in jih hkrati izobražujemo na različnih delavnicah in izobraževanjih. Znanje s širšo javnostjo delimo preko našega bloga, ki ga pravkar bereš, in spletne oddaje POINT OUT Weekly. Gre za Youtube video oddajo za marketingaše in vse, ki jih zanima digitalni marketing ter iščejo inspiracijo, kako maksimalno izkoristiti potencial svojega podjetja. Vabljen, da si ogledaš katero izmed oddaj. Morda najdeš idejo, ki jo boš lahko prenesel v svoje podjetje. Zdaj, ko poznaš vse skrivnosti, kako izslediti novosti o digitalnem marketingu, je čas, da teorijo združiš s prakso. Upam, da ti bo kateri izmed opisanih načinov koristil in prihranil čas pri vsakodnevnem spremljanju trendov. Napisal/a: Eneja Stajnko


Koroška Slovenka Maja Haderlap za svoj prvenec v nemščini prejela pomembno nagrado - RTVSLO.si B. Ti.| 10. julij 2011 ob 14:22 Maja Haderlap je na Dunaju študirala germanistiko, filozofijo in gledališke vede, iz katerih je leta 1989 tudi doktorirala. Po končanem študiju se je zaposlila na univerzi v Celovcu, kjer predava gledališko zgodovino in dramaturgijo. Foto: Spletna stran Maje Haderlap V okviru Dnevov nemške literature je koroška Slovenka Maja Haderlap prejela nagrado za književnost Ingeborg Bachmann za svoj prvenec v nemškem jeziku Engel des Vergessens (Angel pozabe). 10. julij 2011 ob 14:22 Kot je v utemeljitvi nagrade zapisala žirija, Haderlapova v romanu, družinski zgodbi treh generacij, "premišljeno, z veliko natančnostjo in brez sovraštva" opisuje upor koroških Slovencev proti nemški vojski. "Pisanje je bil velik napor" "Pripovedujem zgodbe drugih," je svoje delo opisala leta 1961 v Železni Kapli na avstrijskem Koroškem rojena Haderlapova. Povedala je tudi, da je snov za roman dolga leta nosila v sebi, dokler ni čas dozorel, da jo prelije na papir. "Tudi zaradi tega, ker gre za stvar, ki mora rasti in o kateri sem morala v miru raziskovati. Pisanje je bilo velik napor," je povedala pisateljica, ki je do zdaj nase opozorila predvsem z liriko v slovenskem jeziku. Glavno nagrado v višini 25 tisoč evrov podeljuje mesto Celovec, kjer od leta 1977 potekajo Dnevi nemške literature. Nagrado, ki po poročanju agencije APA velja za eno najpomembnejših nagrad na področju književnosti v nemško govorečem prostoru, podeljujejo v spomin na leta 1926 v Celovcu rojeno pisateljico Ingeborg Bachmann, zanjo pa se je letos se potegovalo 14 avtorjev in avtoric. V okviru letošnjih 35. Dnevov nemške literature so sicer podelili še štiri druge nagrade, med drugim tudi nagrado občinstva, ki bo podeljena prek spleta.


WarpedOne :: 29. sep 2015, 11:17 Gospodarska vozila imajo povsem svoje standarde in omejitve. In postopke registracije in dajatve itd. m0LN4r :: 29. sep 2015, 11:59 Po mojem od dajatev ne bo omembe vredne čistejši zrak . . . Oberyn :: 29. sep 2015, 12:10 Invictus je 29. sep 2015 ob 10:42 izjavil: Popolnoma napačen pristop. Bogatejši bodo potem lahko svinjali več, še bogatejši pa neomejeno. Že zdaj je razslojevanje po kategorijah vozil čisto mimo. Zakaj lahko kombi/tovornjak spusti tolk več NOx kot osebni avto? Če je NOx že strupen, je tisti iz kombija enako strupen kot iz passata. Kombi mogoče več davkov plača zato, ampak kako točno so davki povezani s tem? A davki mogoče razstrupijo NOx? m0LN4r :: 29. sep 2015, 12:13 Ja ko bo na primarnem mestu čistejši zrak na sekundarnem pa "čistizrakprofit" bo boljše spremenil: m0LN4r ( 29. sep 2015 ob 12:13 ) jype :: 29. sep 2015, 12:15 primar> tako je to treba gledati, ker jedrska ni nič drugo kot TE. Razen tega, da nima praktično nikakršnih izpustov v ozračje. spremenilo: jype ( 29. sep 2015 ob 12:24 ) Utk :: 29. sep 2015, 12:18 Oberyn je 29. sep 2015 ob 12:10 izjavil: Moraš še gledat koristi. Od nekega tovornjaka je neka korist, malo se jih na izlete pelje s 30 tonskim šleparjem. Da se corsa po mestu vozi na dizel je pa čisto brez veze in nepotrebno. Tisto o plačevanju glede na to koliko svinjaš je pa res brez veze. Kandidat :: 29. sep 2015, 13:45 primar je 28. sep 2015 ob 23:10 izjavil: Hja no. Sej tud strojniki včasih gledate malo preveč ozko is s strojniškega stališča. Verjamem, da v praksi obvladaš zadevo saj si zelo dobro napisal svoj koentar. Ampak ne vem pa kje si zdej ven dobil zakon o ohranitvi mase. Kajti za konkretno debato sploh nima veze! če prav razumem hočeš ti povedati, da imamo pri zgorevanju nekašen "zero sum game": Če nekaj izboljšamo pa drugo poslabšamo. Jaz mislim, da se vseeno da skupno precej izoljšati vse skup, je pa res, da potegne to zraven določene kopromise. Npr. kemijske reakcije so seveda drugačne pri drugačnih pogojih. Zmes bogata s kisikom in višje temperature bo načeloma zagotavljala boljši izkoristek, ampak več NOx-ov. Ampak noben zakon, kot je npr. zakon o ohranitvi mase ne narekuje teh komproisov. In, vsaj v principu se (verjetno) da to še precej izboljšati. Ampak je pa res, da zaenkrat ni še nekih hudih izboljšav na tem področju. Je pa res, da ne vidim nekega hudega smisla komplicirat za teh 5% al pa 10% več izkoristka. Sej na konc koncu je vse skup ista pašta. Kaj pa je 10%? fujtajksel :: 29. sep 2015, 14:08 Kandidat je 29. sep 2015 ob 13:45 izjavil: ... če prav razumem hočeš ti povedati, da imamo pri zgorevanju nekašen "zero sum game": Če nekaj izboljšamo pa drugo poslabšamo. Jaz mislim, da se vseeno da skupno precej izoljšati vse skup, je pa res, da potegne to zraven določene kopromise. Problem tu zadaj je da automaherje eurokomisarji hkrati pritiskajo za znižanje strupenih emisij in tudi porabe (izpust CO2). Medtem ko oni trenutno znajo samo znižat emisije na račun rahlega dviga porabe ali vajs vrsa. Utk :: 29. sep 2015, 14:12 In v čem je problem? Zato par let v ZDA niso prodajali dizlov, ker jih pač nihče ni znal naredit po predpisih. Potem je pa prišel VW in rekel "mi pa znamo". Hja, ta laž ne bo poceni. l0g1t3ch :: 29. sep 2015, 14:17 Utk je 29. sep 2015 ob 14:12 izjavil: So jih znali naredit tud ostali z uporabo AdBlue, ki pa se ne splača za male mlinčke. Nato pa je prišel VW z 1.6 in 2.0 mlinčki in rekel, mi smo pa tako dobri da naši dizli tega ne rabijo, no tu se je pa izkazalo da lažejo ... Rešitev za VW je da prekvalificirajo svoje dizle v gospodarska vozila (traktor.press), ker na ta način lahko pickupi v ZDA svinjajo po mili volji. Utk :: 29. sep 2015, 14:23 Tisto velja samo za nad 3,5 tone al kolk že. Edino če dva skup zašraufajo, potem bi morda šlo. l0g1t3ch :: 29. sep 2015, 14:25 The VW centipede, nekaj podobnega kot v onem filmu the human centipede :) Izpuh enega spelješ v sesalni kolektor naslednjega in tako naprej :) windigo :: 29. sep 2015, 14:45 Ali boš dovolil več CO, HC in manj PM, NOx ali obratno. Še bolj je smešno da se kup uradnikov, ki verjetno bijejo debate na istem nivoju kot se tukaj sedaj odvija odloči kaj je tisto kaj bomo merili in je pomembno, medtem ko je tu še na tisoče elementov ki so bolj ali manj nevarni za okolje, pa jih nihče niti ne meri. Sicer nisem še nikdar zares pošraufal nobenega toplotnega stroja, ampak si po mojem zadel dobro temo tudi za slo-tech skupnost. Pred par leti je celotna industrija skupaj z okoljevarstveniki začela meriti izpuste CO2, kjer naj bi manj pomenilo boljše. CO2 je, kot so mi razložili že v osnovni šoli pri tehničnem pouku tista najmanj škodljiva in strupena reč, ki še nastane pri izgorevanju, razen morda v gorivu vsebovane vode in posledično vodne pare. Kar se izpustov tiče, bi bila že poraba sama, tista nepogoljufana, verjetno boljši pokazatelj, manj porabi, manjša je tudi vsota vseh izpustov. Znotraj tega pa morda še porazdelitev različnih skupin izpustov, v kakšnih pie-chartih (poraba je površina kroga) v različnih pogojih. To bi morda lahko imelo kak smisel in informacijsko vrednost, izpusti CO2 sami pa prav nobene. Odziv pa je bil, da se je kdo morda posmehoval sebi v brk v stilu lej jih kakšni cepci, kakšne izjave in akcije pa nikjer. Če se je kdo slučajno v kakšnem ožjem krogu kaj oglasil, je bil smatran za čudaka, nekoga ki ga je povozil čas in "ne razume dobro" okoljevarstvene problematike. Tako nam družbo pilotira najmanjši skupni imenovalec, ki se mu reče množično trženje, Univerza v Ljubljani pa recimo podeljuje doktorate o spominu vode brez vsakršne znanstvene vrednosti, formalizem je tudi tam že zamenjal razum. Kaj še sploh ostane? Sori za teženje, ampak mi je preveč zrasel pritisk v toplotnem stroju. Trololololol :: 29. sep 2015, 15:08 Zakon o ohranitvi mase že dolgo ne velja. Obdržal se je zato, ker je dovolj dober približek. Einstein pa to. andrejus :: 29. sep 2015, 16:08 J.McLane je 29. sep 2015 ob 10:56 izjavil: Tvoji viri so Toyotin PR. In poleg tega za tak dosezek je zasluzen atkinsov cikelin ne MPI/DI. večji toyotini motorji, ki uporabljajo atkinsov cikel bodo imeli tako DI in MPI vbrizgavanje. So pa verjetno atkinsovi motorji precej nevozni, ker so optimalni samo v določenem območju. Počakajmo da Toyota osvoji fiatov multiair pa sa vidimo. Dejansko sprasuješ dokaz da je zenlja okrogla. Od akreditiranega inštituta. spremenil: andrejus ( 29. sep 2015 ob 16:14 ) J.McLane :: 29. sep 2015, 20:34 Tudi Toyotin 1.2t uporablja trik atkinsonovega cikla, tudi Mazda ga v svoje DI NA motorju Morda pa Toyota ne zna naredit učinkovitega DI motorja, morda jih je to neslo letos v LeMansu ker je njihov NA MPI stroj zaostajal celih 2% za DI turbo konkurenco, naj samo spomnim moč motorja je tam omejena s fuel flow, zato je za moč treba imeti izkoristek. BT52 :: 29. sep 2015, 21:09 jype je 29. sep 2015 ob 00:22 izjavil: Zanimiv koncept. i LIKE IT. :D Samo to bo še preteklo vode še pa še... Mogoče v stoletjih. Bizkit45 :: 29. sep 2015, 21:39 mene pa samo neki na kratko zanima. ali bodo avti (stari in novi) od VW sedaj cenejši zaradi tega in koliko, če ja? Dr_M :: 29. sep 2015, 21:52 Nekje od 0 do 100% bo ziher. Vesoljc :: 29. sep 2015, 21:53 Bizkit45 je 29. sep 2015 ob 21:39 izjavil: ma talal jih bodo zastonj Dr_M :: 29. sep 2015, 21:55 Ma tudi kocije potrebujejo nekaj prostora. Bodo pa 2 pasova iz enega nardil. Sej konji verjetno ne bodo imel nic proti. bbbbbb2015 :: 29. sep 2015, 22:05 windigo je 29. sep 2015 ob 14:45 izjavil: Sicer nisem še nikdar zares pošraufal nobenega toplotnega stroja, ampak si po mojem zadel dobro temo tudi za slo-tech skupnost. Pred par leti je celotna industrija skupaj z okoljevarstveniki začela meriti izpuste CO2, kjer naj bi manj pomenilo boljše. CO2 je, kot so mi razložili že v osnovni šoli pri tehničnem pouku tista najmanj škodljiva in strupena reč, ki še nastane pri izgorevanju, razen morda v gorivu vsebovane vode in posledično vodne pare. Mislim, da ti poante sploh ne razumeš. Pa ti jo bom jaz povedal. Ekonomija tega planeta je 'ogljična'. Kar pomeni, da tako ali drugače, kurimo (oksidiramo) spojine, ki imajo ujeto kemično energijo. Ni nujno, da je to nafta. Lahko so to drva. Samo da je ogljik zraven. Ostale 'ekonomije', vodikova reci mo - so preveč reaktivne. Še ostale, recimo žveplova, pušča hude posledice (žveplena kislina - kisli dež). Razen v nekih globinah oceanov, kjer laufa žveplova ekonomija, mi pač furamo ogljično. Zato tudi merijo ogljik, oz. co2. Vunderkindi (tisti naj jači - z več doktorati), so prišli na briljantno idejo, da OBDAVČIJO LUFT. To nikar niso uradniki, ki komaj čakajo na tretjo uro, da spyzdijo domov. Nasprotno. No, ker je pa pri obdavčenju čistega lufta (lahko mu daš drugo ime - nada njente, ništa, megla) pride do enega rahlega tehničnega problema, to je kako meriti porabo čistega lufta, so se zmislili - pa dajmo merimo izpuh. Mimogrede, CO2 ni strupen, rastline naravnost uživajo v njem. Korale tudi. Ker geniji morajo imeti argument, zakaj bi te opalili z davki, pač glej onesnažuješ. Glej, takole bom rekel. Če je to onesnaženje pa tak problem, za začetek prosim, da obdavčijo vulkane, ker koliko pa tam gre co2 v luft, je neverjetno. Pa zdaj če je to problem, pa naj obdavčijo krave, ker te pa tut spuščajo co2. Pa ne samo co2. Še kaj bolj smrdljivega tudi. Vidiš - tu je poanta. Obdavčenje. spremenilo: bbbbbb2015 ( 29. sep 2015 ob 22:09 ) SuperVeloce :: 29. sep 2015, 22:06 Ja, korale uživajo v CO2, ubija pa jih kislost morja. Kaj je povzročitelj kislosti v vodi? Bizkit45 :: 29. sep 2015, 23:05 Vesoljc je 29. sep 2015 ob 21:53 izjavil: včasih so rekli: neumnih vprašanj ni, so samo neumni odgovori fujtajksel :: 29. sep 2015, 23:16 bbbbbb2015 je 29. sep 2015 ob 22:05 izjavil: Čak mal, to je pa tudi demagogija. Ni fora v tem da bi bil CO2 strupen ampak da je naša družba praktično obsedena s kurjenjem goriv, do te mere da nam baje resno grozi da se morje opazno dvigne. In da je znaten delež tega kurjenja brez posebnega namena, because we can. Ideja je bila da se natera automaherje da začnejo razmišljat o tem kako zmanjšat kurjenje, če že psiho autofarerjev ne moreš, npr z zmanjševanjem mase avtov ipd. Žal se je zadeva izrodila, automaherji niso bili dovolj domiselni pri zadovoljevanju egotov autofarerjev ob zmanjševanju kurjenja in so se rajši usmerili v friziranje testnih rezultatov. Limitirano in obdavčeno je kurjenje, ne luft. bbbbbb2015 :: 29. sep 2015, 23:56 fujtajksel je 29. sep 2015 ob 23:16 izjavil: Baje pa tudi ne: http://www.c3headlines.com/global-cooli... Da se razumemo, sem za streamlined ekonomijo, optimizirano (slovenska ne igra v tej ligi). Vendar še vedno ni jasno ali ima zemlja svoje cikle ogrevanja/hlajenja ali pa to inducira človek. In če inducira človek, potem do katere mere to inducira človek? In če mora Evropa imeti EURO 6 in imajo Kalifornijci še jače standarde, kaj ko bi tut Kitajci kaj blagovolili prispevati? Pa Indoezijci, ko 25% folka živi tam. Seveda je evropska ekonomija intenzivna (bolj kot indonezijska), pa dajmo urezat ista merila: EURO 6, pa ne fejkan. In če se Američani tako zgražajo nad VW, pa si ti kdaj videl njihove avte v živo? Eni niti radialnih gum nimajo, pa konzerve z V8 motorji. In Evropejci bi radi obdavčili avione, ki letijo MIMO Evrope: http://www.bbc.com/news/world-europe-26... pa so jim Kitajci in Američani dali en mrzel kozarec vode za spit. Lahko se tudi polijejo po glavi in malo stresejo. Ker zaračunavat davek na emisijo na Kitajskem, je pa tu mač. Zadaj je pa to, da avion tanka v Evropi, pa bi mu oni kar emisijo urezali. Boš trdil, da je to demagogija? fujtajksel :: 30. sep 2015, 00:23 bbbbbb2015 je 29. sep 2015 ob 23:56 izjavil: Seveda bom! Ker ne moreš prepričljivo dokazat, da k globalnemu segrevanju človek ne prispeva pomembno. Pa tudi če ne bi bilo, prekomerno kurjenje ni dobro za nič in tisto gorivo ali denar kar lahko prihraniš, lahko porabiš za kaj drugega ali prihraniš za kasneje. Mare2 :: 30. sep 2015, 00:56 Tisti avtomobili, ki prekomerno onesnažujejo okolje niso za na cesto in ne bi smeli dobiti homologacije. :) Invictus :: 30. sep 2015, 08:01 Tukaj se pojavi zanimiv problem, če bodo prepovedali VW EURO5 modele. To namreč tudi pomeni, da bo prenehala prodaja le teh rabljenih avtov ... In bodo lastniki morali do konca skurit avto, ali pa ga "uskladiščit". stara mama :: 30. sep 2015, 08:27 No, za začetek lahko njihov GM in podobni nehajo proizvajat svoje 4l+ tovornjake, ki so v večini cummins, duramax ipd., vozi jih veliko američanov in za njih pa menda veljajo drugi standardi. Ampak iz finančnega stališča pa tako že vemo, kam pes tišči šapo... Zdaj ni drugega kot počakat, da se kampanija umiri. Utk :: 30. sep 2015, 08:41 Drugi standardi veljajo za nad cca. 3800 kg. Ti imajo pa še veliko več kot 4l. 3 tonski tovornjak s 4000 kubiki je pa bolj čist od 1,6 tdi-ja. Tudi če je razlika v porabi 12 litrov. WarpedOne :: 30. sep 2015, 09:01 vozi jih veliko američanov Kolk lepo se je ubadat s tem kaj drugi počno. Ker s traktorjem se v služb vozit bi moralo bit prepovedano. Al pa v trgovino. Razen če je le 50m od doma in na poti do njive. In vmes ni nobenega vrtca. Al pa šole. Amount of stupidity is high. windigo :: 30. sep 2015, 09:14 Mogoče, ampak v ta namen že imamo druge več kot zadosti dobre inštrumente, trošarine za fosilna goriva. Res bi potem pri nas, če bi jo močno dvignili, najprej tovornjakarji začeli klobasati o uničevanju industrije, kmalu za njimi pa še razni drugi kapitani. Ampak efekt obdavčitve izpustov, torej CO2, ni nič drugačen od trošarin, razen da bolj zviti lahko dobro goljufajo. (Aja, pozabil sem na inverzno progresivnost, ki z drugimi besedami pomeni, da tisti, ki naprimer nimajo denarja ali možganov za razne finte kako prikazati zmanjšane izpuste, plačujejo veliko več) spremenilo: windigo ( 30. sep 2015 ob 09:18 ) BT52 :: 30. sep 2015, 09:38 Invictus je 30. sep 2015 ob 08:01 izjavil: Ali pa se ga preprogramira. Pač bo manj vrancev. Jgb. stara mama :: 30. sep 2015, 09:49 WarpedOne je 30. sep 2015 ob 09:01 izjavil: A niso oni tisti, ki so začeli vse skupaj? Recimo, da jim je šlo mal na živce uvoz evropskih avtov in hočejo mal pospešit prodajo svojih? Če poznaš mal njihove zadeve, veš da niso niti polovico toliko dovršene kot naše. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 09:54 ) mn :: 30. sep 2015, 09:54 Sploh sedaj ko je dolar drag in euro poceni. pirlo :: 30. sep 2015, 10:18 Joj kaj ma zdaj veze, če je co2 škodljiv ali ne, če američani vozijo 4l mašine ali ne, kako dela toplotni stroj, kakšni so toyotini bencinarji... totalen offtopic. Imajo predpisane, VW jih ni samo kršil ampak še prirejal rezultate. To temo spremljam, v upanju, da kdo zapiše kaj se bo dogajalo, kakšne bodo posledice, ne mislim pa brat o tem kaj američani delajo, hočejo ali nočejo, ker nima veze s to temo nič. fujtajksel :: 30. sep 2015, 10:19 stara mama je 30. sep 2015 ob 09:49 izjavil: Ma ne vem zakaj je treba ravno tu pljuvat po Amerih ko so končno spet enkrat nekaj pošteno naredili, ko imaš toliko prikladnejših tematik za upravičeno pljuvanje po njih. Pač ne dajejo ogromnih eko popustov za emisije NOx dizlom tako kot je dolgoletna čudna praksa v Evropi. Zato večina firm dizlov tam sploh ni poskušala prodajat. In VW je prodajal tudi bencince. Pri nas se npr otepamo ameriške gensko zmanipulirane koruze ;) Pa če bi pri nas pri enaki goljufiji najprej zalotili Hyundai ali Kio bi zihr fasali instantno prepoved prodaje in razveljavitev homologacije, ne tako ko se kar nekaj čaka in VW sprašuje kako bodo rešili problem namesto da bi mu zdiktirali zahteve. stara mama :: 30. sep 2015, 10:30 Dobr, ameri so pač se obesili na to ja, in tud ni najboljše da je VW lagal in ja, kazen mora bit. Ampak vrjeti ali ne, tud naša mala država je kr precej odvisna od evropske in predvsem nemške avtomobilske industrije, pa če si priznate al pa ne, to vam povem iz prve roke. Od vsake prodane kie mamo drugače mi bolj malo, od golfa pa majo nekateri tud pri nas kaj za delat v službi. Se strinjam, kaznovat pošteno kot se spodobi, ampak naprej je pa spet dobro če se podpira našo prozvodnjo. Dajmo vsaj evropsko, če se že nekateri tako kurčijo čez slovenko. Ker drugi se bojo vsekakor pa potegnili za svojo. Mimgrede, mam raj ogrog sebe euro5 motorje ki so realno nekje euro3 mogoče, kot pa v neki indiji, kjer ne poznajo emisijskih standardov. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 10:37 ) WarpedOne :: 30. sep 2015, 10:50 Ja, v zrak ne poženejo niti polovico tolk NOx kot naši biseri. Človek je šel računat in sam sebi ni mogel verjet: That means a single VW TDI is emitting as much NOx as 10 Ford F150's! Ja, evropski avti so 10x boljši kot ameriški... zavarovalo slike: gzibret ( 29. okt 2015 ob 15:17 ) stara mama :: 30. sep 2015, 10:57 Tole mora bit iz riti potegnjena slika. Boš moral podat kak boljši vir. (mimgrede, na sliki je bencinar ) A ti zdrava kmečka pamet ne pove, da bi emisije bile lahko - vsaj približno - premosorazmerne s porabo? Nevem no, zadnje čase opažam kronično pomanjkanje te pameti. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 11:00 ) WarpedOne :: 30. sep 2015, 11:02 Ena beseda: NOx Nesposoben, nepismen al samo butast? spremenil: WarpedOne ( 30. sep 2015 ob 11:03 ) stara mama :: 30. sep 2015, 11:05 Ja no, če zgornji sliki in članku res vrjameš, potem vrjamem do si to ti in ne jaz. Saj ni NOx edina škodljiva stvar iz avspuha na tem svetu, ali ? Sicer pa kdo se bo ukvarjal s persono rudis :P WarpedOne :: 30. sep 2015, 11:13 Kaj ko bi se raje ukvarajal s ciframi? Aja, tiste so te že razorožile, tako da se lahko skrivaš za politiko parih ST bwan. Ker to bo pa res invalidiralo golo dejstvo da en samcat VW Golf 2.0TDI v luft požene tolk NOx kot 10 grdodgrdih ameriških požrešnih svinjarij tipa F150. Ja, američani so res grdi in to sploh ni nič res ker sem se v neki drugi temi zameril dotični ST bwani. In jedro sporda je IMHO točno to, da sm si upal parim norcem rečt da so norci. In niso bili edini. RedDrake :: 30. sep 2015, 11:24 Sej naša (slovenska) proizvodnja ni nujno omejena na VW. To je samo omejenost naših managerjev, ki ne slovijo ravno po kakšni sposobnosti. Tam je problem, ne v tem da bi ena (izmed veliko!!!!) EU autoznamka šla v maloro. Poleg VAG imamo v EU še Opel, BMW, Renault, PSA, FIAT, pa ne pozabit Hyundai i30/KIA Cee'd, ki jih tudi v celoti delajo v EU ... Če bo VAG šel v maloro, potem bodo vakum nadomestili drugi proizvajalci. Potem je pa samo na naših manegerjih, da se o tem spogajajo z drugimi, ne da samo čakajo na propad. stara mama :: 30. sep 2015, 12:19 WarpedOne je 30. sep 2015 ob 11:13 izjavil: Številke brez konkretnega vira so samo iz riti potegnjene številke. They were said to exceed that by 15 to 35 times, which will yield 1.05 to 2.45 g/mile. So let's just say 2g/mile. Jap, zelo strokovno ;) Da ti bom vrjel, da link do kake prave laboratorijske raziskave, s tabelo z realnimi številkami, in ne samo nekim novinarskim premetavanjem krompirja. Pol pa lahk začnemo resno debato. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 12:23 ) Utk :: 30. sep 2015, 12:35 VW laže za 10-40 KRAT, ti bi pa zdaj štel ali je nek 1,6 tdi škodljiv kot 11 tovornjakov ali 10. Čisto nepomembno. WarpedOne :: 30. sep 2015, 12:44 Da ti bom vrjel, da link do kake prave laboratorijske raziskave A takšne, kjer VW vklopi lab-test-mode? Cesar je nag, ti pa tudi. andrejus :: 30. sep 2015, 13:01 Utk je 30. sep 2015 ob 12:35 izjavil: sploh ne razumem kaj se eni razburjajo. večina F150 je bencinskih z zastarelimi motorji ki spuščajo minimalno NOx v primerjavi z sodobnimi dizli. če primerjaš NOx je ford F150 vec kot 10x bolj čist kot TDI. In NOx je dejansko škodljiv ne tako kot kao CO2. spremenil: andrejus ( 30. sep 2015 ob 13:02 ) stara mama :: 30. sep 2015, 13:03 Klanjam se vam, uspeli ste me prepričat, da je nekako VWju uspelo naredit avto še daleč bolj škodljiv in smrdljiv, kot pa so bili vsi avti 20 let nazaj, baje še celo bolj onesnažuje kot njihov lastni golf 2 Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija 632 75978 (20705) krneki0001 8. sep 2016 21:52:12 Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija 127 18883 (14537) fujtajksel 14. dec 2015 13:59:14 Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija 192 28157 (21229) pirlo 23. nov 2015 08:38:57 Oddelek: Novice / Znanost in tehnologija 277 39937 (26159) stara mama 30. sep 2015 13:51:13 Oddelek: Novice / Tožbe 196 28093 (18122) SuperVeloce 27. sep 2015 16:42:08


Domov/ ODDAJANJE PODATKOV/ POGOSTA VPRAŠANJA/ Splošno o zbiranju Informacije za poročevalske enote – najpogostejša vprašanja z odgovori VPRAŠANJE 1: Kaj je pravna podlaga za statistično raziskovanje/anketo? Vsa statistična raziskovanja, ki jih izvajajo Statistični urad RS ali pooblaščeni izvajalci statističnih raziskovanj, se izvajajo v skladu z Zakonom o državni statistiki (Uradni list RS, št. 45/95 in št. 9/01) in Letnim programom statističnih raziskovanj za tekoče leto. VPRAŠANJE 2: Ali je sodelovanje v statističnem raziskovanju/anketi obvezno? Sporočanje podatkov za raziskovanja oz. ankete je za pravne subjekte (podjetja, kmetijska gospodarstva itd.) obvezno, za posamezne osebe in gospodinjstva pa je prostovoljno. Seveda pa sta uspeh raziskovanja in kakovost podatkov bistveno odvisna prav od sodelovanja vsakega posameznika in njegove pripravljenosti za sporočanje točnih podatkov. VPRAŠANJE 3: Ali je zagotovljena zaupnost zbranih statističnih podatkov? Da, zbrani podatki se uporabljajo samo za statistične namene; to pomeni, da se podatki o poročevalski enoti (podjetju, gospodinjstvu, kmetiji ...) nikoli ne objavljajo tako, da bi bilo to enoto mogoče iz podatkov prepoznati, razen če s tem sama soglaša (to pomeni, da podpiše izjavo, s katero dovoli, da se njeni podatki objavijo). Sicer se podatki objavljajo le kot del združenih podatkov (povprečja, vsote ...) po področjih dejavnosti, statističnih regijah ipd. VPRAŠANJE 4: Ali je dovoljeno, da se informacije, ki jih Statističnemu uradu sporočijo poročevalske enote, posredujejo drugim organizacijam ali osebam? Zakonodaja Statističnemu uradu RS prepoveduje razkritje informacij, iz katerih bi bilo mogoče razkriti podatke posamezne poročevalske enote. Informacije, ki niso osebni podatki, smejo pod zelo strogimi pogoji uporabiti raziskovalci za raziskovalne namene. VPRAŠANJE 5: Kdo uporablja rezultate statističnih raziskovanj/anket? Podatke, ki jih zbiramo, potrebuje država za svoje delovanje, uporabljajo jih raziskovalci in študenti, zanimivi pa so tudi za širšo javnost. Uporabniki rezultatov raziskovanja/ankete so različni, odvisno od posameznega raziskovanja: različne vladne službe v Sloveniji, npr. različna ministrstva; izobraževalne in raziskovalne ustanove; mednarodne organizacije, kot so evropski statistični urad (Eurostat) in druge organizacije v okviru Evropske komisije; Organizacija Združenih narodov (OZN), Mednarodni denarni sklad (IMF) itd. VPRAŠANJE 6: Kje so objavljeni rezultati statističnih raziskovanj/anket? Rezultate teh raziskovanj objavljamo v tiskanih publikacijah in na spletni strani. Naš spletni naslov je www.stat.si, od tu imate dostop do naših publikacij v elektronski obliki in do podatkov v podatkovni bazi SI-STAT. VPRAŠANJE 7: Kje si lahko ogledam vprašalnike za statistična raziskovanja? Vprašalniki za večino statističnih raziskovanj so na voljo na spletni strani Statističnega urada RS.


text: Royal Plaza Hotel zgrajen leta 1997 je prepoznaven dodatek Hongkong in pametna izbira za popotnike. Hotel s 5 zvezdicami je od letališča oddaljen samo 35. Km in je tako zlahka dostopen. Obiskovalci bodo vzljubili hotel, saj se nahaja v bližini glavnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Grand Century Place, Tržnica cvetja, Ptičja tržnica na ulici Yuen Po. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Royal Plaza Hotel, naredijo gostom prijeten oddih. 24-urna recepcija, 24-urna sobna strežba, opremljeno tudi za invalide, poslovni center, dvigalo so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Royal Plaza Hotel ločijo od drugih hotelov v mestu. Gostje lahko izbirajo med 699 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Hotel ponuja obsežne možnosti za rekreacijo, med drugimi tudi masažna kad, masaža, savna, fitness center, bazen (otroški). Kakšen je že vaš razlog za obisk Hongkong, boste v Royal Plaza Hotel našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


text: 1843 (MDCCCXLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 12. marec - Jean-Gabriel de Tarde, francoski sociolog, kriminolog († 1904) 21. maj - Louis Renault, francoski pravnik, učitelj, nobelovec († 1918) 21. maj - Charles Albert Gobat, švicarski pravnik, šolski politik, nobelovec († 1914) 9. junij - Bertha Sophie Felicitas von Suttner, avstrijska mirovnica, nobelovka 1905 († 1914) 12. junij - sir David Gill, škotski astronom († 1914) 15. junij - Edvard Hagerup Grieg, norveški skladatelj, pianist († 1907) 2. julij - Antonio Labriola, italijanski marksistični filozof († 1904) 30. avgust - Carl Theodor Albrecht, nemški astronom († 1915) 19. november - Richard Avenarius, nemško-švicarski filozof († 1896) Smrti 6. junij - Johann Christian Friedrich Hölderlin, nemški pesnik (* 1770) 10. avgust - Jakob Friedrich Fries, nemški filozof (* 1773) 19. september - Gaspard-Gustave Coriolis, francoski fizik, inženir, matematik (* 1792) 2. november - Hirata Acutane, japonski šintoistični učenjak (* 1776) 28. november - Jožef Ficko, hrvaški pisatelj slovenskega rodu (* 1772)


text: Lesena vrata Lesena vrata so namreč postala že precej redka. Tu in tam jih še lahko zasledimo na kakšni starejši hišici ki stoji sama ob robu vasi. Lesena vrata je danes tako zamenjala plastika in tudi alumini je vse pogostejši. Lesena vrata tako očitno postajajo del naše preteklosti. Po eni strani je to kar nenavadno saj so prava lesena vrata lahko videti odličnoin so seveda zelo učinkovita, pa tudi cena je ugodna, saj je fantastična cena. Je pa postopek izdelave takšnih vrat precej dolgotrajen in posledično tudi drag. To je verjetno glavni razlog, da so bila lesena vrata izrinejna s Pvc materiala. vendar ne pozabimo lesena vrata manj onesnažujejo okolje in poraba energije je manjša.Tako lahko Slovenija prihrani ogromno energije. Slovenija pa ne sme pozabiti da bo tudi manj onesnažena če bo uporabila les in ne plastiko.


Plenarno zasedanje Evropskega parlamenta v Strasbourgu: 2. do 5. julij ACTA, mednarodni sporazum proti ponarejanju, bo prav gotovo v središču pozornosti poslancev na julijskem plenarnem zasedanju v Strasbourgu, saj bo Parlament odločal o tem, ali naj mu prižge zeleno luč ali ne. Govora bo sicer tudi o dogovoru voditeljev držav EU o ukrepih za zajezitev krize v območju evra, poslanci pa se ne bodo mogli izogniti niti predlogom za reformo skupne kmetijske politike EU. Sommaire du dossier : - Napovednik zasedanja - Strasbourg, 2. do 5. julij 2012 - Začetek zasedanja: patenti preloženi, zaskrbljenost zaradi razmer v Paragvaju - Sistem za klic v sili eCall bi moral biti obvezen, pravijo poslanci - Kriza evroobmočja: poleg načrtov je do septembra nujna tudi zakonodaja - Proračun 2013: evropski poslanci pozivajo vlade k odgovornim pogajanjem - Evropski parlament zavrnil sporazum ACTA Napovednik zasedanja - Strasbourg, 2. do 5. julij 2012 Zaključki Evropskega sveta pod drobnogledom Evropske ekonomske težave so na dnevnem redu zasedanja voditeljev Unije 28. in 29. junija, kjer naj bi se začeli tudi pogovori o skupnem proračunu za naslednjih sedem let. Poslanci bodo o zaključkih glede ključnih tem (čezmejna bančna unija in sklad za odkup dolgov) v torek dopoldne razpravljali s predsednikom Evropskega sveta Van Rompuyem in predsednikom Komisije Barrosom, resolucijo pa bo Parlament sprejemal v sredo. Ciper od Danske prevzema predsedovanje EU Ciprski predsednik Demetris Christofias bo v sredo ob 9. uri predstavil program in prednostne naloge predsedovanja njegove države Svetu EU pod sloganom "Naproti boljši Evropi", predstavitvi pa bo sledila razprava s poslanci. Že v torek dopoldne bo zaključke danskega predsedovanja predstavila predsednica vlade Helle Thorning-Schmidt. ACTA pred končno plenarno odločitvijo Parlament bo na plenarnem glasovanju v sredo dokončno odločal o potrditvi ali zavrnitvi Mednarodnega trgovinskega sporazuma proti ponarejanju (ACTA). V primeru parlamentarnega "ne", sporazum ACTA v EU ne bo veljal. Evropski patent - zaključno dejanje Če bo Parlament v sredo podprl dogovor, ki so ga poslanci s Svetom dosegli decembra 2011, bo EU po 30 letih poskusov končno dobila enotni patentni sistem. Novi evropski patent bo bistveno cenejši in lažji za uveljavljanje od številnih nacionalnih patentov, hkrati pa bo tudi konkurenčnejši. Parlament je pomagal pri prilagoditvi predlaganega režima potrebam malih podjetij. Obvezni sistem klica v sili eCall v avtomobilih bo reševal življenja Resolucija, o kateri bodo poslanci glasovali v torek, poziva, da bi imeli najkasneje do leta 2015 vsi novi avtomobili vgrajen sistem eCall, ki bo v primeru nesreče preko enotne evropske številke za klic v sili 112 samodejno poklical reševalce. Takšen sistem, dodajajo poslanci, bi pospešil prihod reševalnih služb na kraj nesreče in posledično reševal življenja ter zmanjšal poškodbe. Razprava o nezakonitih mejnih kontrolah znotraj schengenskega območja Poslanci bodo v sredo s predstavniki Sveta in Komisije razpravljali o pritožbah glede ponovne uvedbe mejnih kontrol med državami schengenskega območja. Parlament za več konkurence na železniških tirih Kljub postopnemu večanju tekmovalnosti med ponudniki storitev od leta 2001 naprej, nacionalni železniški operaterji še vedno ohranjajo nadzor nad svojimi omrežji, s čimer onemogočajo konkurenco in preprečujejo razvoj enotnega evropskega železniškega območja. Parlament bo zato glasoval o ostrejših pravilih za zagotavljanje zdrave konkurence v tem sektorju. Začetek zasedanja: patenti preloženi, zaskrbljenost zaradi razmer v Paragvaju Evropski parlament je preložil obravnavo in glasovanje o evropski patentni zakonodaji, ker želi Svet iz predloga umakniti tri ključne člene, kar je po mnenju poročevalcev nesprejemljivo. Predsednik Schulz pa je v imenu Parlamenta izrazil zaskrbljenost zaradi odpoklica neposredno izvoljenega paragvajskega predsednika Fernanda Luga in napovedal, da bo v južnoameriško državo odšla skupina parlamentarnih opazovalcev. Poslanci so na zahtevo poročevalcev Bernarda Rapkaya (S&D, DE) in Klaus-Heinerja Lehneja (ELS, DE) izglasovali preložitev glasovanja o evropskem patentu, saj namerava Svet v torek dopoldne, tik pred predvideno razpravo v Parlamentu, iz zakonodajnega predloga umakniti tri ključne člene. Poročevalec Rapkay je predstavnike Sveta opomnil, da so se 2. decembra zavezali, da bodo potrdili besedilo predloga, kot je bilo dogovorjeno, enako pa naj bi storil tudi Parlament. Spreminjanje predloga na tej stopnji je po njegovem škandalozna kršitev postopka, hkrati pa barantanje o sedežu patentnega sodišča spominja na bazar. Poročevalec Lehne je podprl preložitev glasovanja in poudaril, da bi brisanje členov od 6 do 8 obglavilo predlog. Če bo Svet to storil, gre lahko primer naravnost na Sodišče EU. Predsednik Schulz je ob tem ugotovil, da je z zahtevo Sveta prva obravnava predloga neveljavna in nična. Paragvaj Predsednik Parlamenta je izrazil zaskrbljenost, ker je paragvajski kongres 22. junija odstavil neposredno izvoljenega predsednika države Fernanda Luga. Organizaciji Mercosur in UNASUR nove administracije pod vodstvom Franca Federica ne priznavata, komisija Organizacije ameriških držav pa v Paragvaju raziskuje vzroke spora. Evropski parlament je zaradi razvoja dogodkov v Paragvaju zelo zaskrbljen in bo tja poslal svojo delegacijo, ki naj bi ocenila pravilnost postopkov ter, če bo treba, sprejela ustrezne zaključke. Sprememba dnevnega reda Razprava o sporazumu med EU in Izraelom o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov je s četrtka prestavljena na torek, v termin preložene razprave o evropskem patentu. Sistem za klic v sili eCall bi moral biti obvezen, pravijo poslanci Resolucija, ki jo je Parlament sprejel v torek, poziva, da bi bili najkasneje do leta 2015 vsi novi avtomobili opremljeni s sistemom eCall, ki v primeru prometne nesreče samodejno pokliče reševalce prek enotne številke 112. Nezavezujoča resolucija dodaja, da bo sistem reševalnim ekipam omogočil hitrejši prihod na kraj nesreče, rešil številna življenja in zmanjšal število poškodb. "Naše poročilo je jasen signal Komisiji, da Evropski parlament vedno znova podpira obvezno uvedbo vseevropskega javnega sistema za klic v sili, ki temelji na klicni številki 112, ki bo brezplačen in v korist vsakega evropskega voznika. Kot smo lahko videli, prostovoljni pristop ni bil uspešen, zato pozivamo Komisijo naj čim prej pripravi zakonodajo, ki bi do leta 2015 obvezno uvedla javni sistem eCall preko številke 112 v vseh novih avtomobilih v vseh državah članicah," sta na ponedeljkovi razpravi dejala soporočevalca Olga Sehnalova (S&D, CZ) in Dieter-Lebrecht Koch (ELS. DE). Resolucija obžaluje zamude pri prostovoljnem vključevanju sistema eCall in majhno število avtomobilov, ki ga imajo (samo 0,4 odstotka). Evropsko komisijo poziva, naj pripravi zakonodajo za obvezno uporabo sistema eCall do leta 2015. Poslanci Komisijo tudi pozivajo, naj preuči možnosti, da se sistem v bližnji prihodnosti razširi tudi na druga vozila, kot so motocikli, avtobusi in tovornjaki. Zlato pravilo prve ure Sistem eCall, ki je nameščen v vozilu, uporablja tehnologijo klicne številke v sili 112 za samodejno klicanje reševalnih služb na kraj hudih prometnih nesreč. Resolucija navaja, da bi sistem usposobljenim in ustrezno opremljenim službam omogočil, da pridejo na kraj nesreče v prvi "zlati uri" po nesreči, ter rešijo življenja in zmanjšajo resnost poškodb. Sistem eCall bi po nekaterih ocenah lahko rešil 2500 življenj na leto in zmanjšal resnost poškodb za 10 do 15 odstotkov. Brezplačno Poslanci menijo, da bi moral biti javni sistem eCall obvezen in brezplačno dostopen vsem voznikom v Evropi, ne glede na vozilo. Tehnologija obstaja Poslanci poudarjajo, da je potrebna tehnologija že na voljo in da so bili sprejeti že vsi skupni vseevropski standardi. Zato Komisijo pozivajo, naj pripravi zakonodajo, ki bo od držav članic EU zahtevala, naj do leta 2015 nadgradijo infrastrukturo svojih služb za sprejem klicev v sili eCall. Varovanje podatkov Resolucija poudarja, da sistem eCall ne sme biti uporabljen za nadzorovanje premikov in določanja lokacije posamezne osebe, razen v primeru, kadar je ta oseba udeležena v nesreči. Kriza evroobmočja: poleg načrtov je do septembra nujna tudi zakonodaja V resoluciji, ki jo je Parlament sprejel v sredo in je odziv na zadnji Evropski svet, poslanci menijo, da gredo zaključki vrha v pravo smer pri reševanju krize v območju evra, vendar resnost razmer od Komisije zahteva, da do septembra pripravi zakonodajo, s katero bi nemudoma začeli izvajati štiri koncepte, ki jih je predstavil predsednik Herman Van Rompuy. Resolucija, ki je bila sprejeta z veliko večino (501 glas za, 132 proti, 38 vzdržanih) pozdravlja korake za preboj iz začaranega kroga med bankami in javnim dolgom ter zavezo za sprejetje fiskalne konsolidacije, ki bo spodbujala tudi rast. Poleg tega izpostavlja zaključke kot pomemben korak na poti k dobro razviti bančni uniji. Poročilo predsednika Van Rompuya je po mnenju Parlament dobro izhodišče, vendar pa je potrebnega še veliko dela, v katerega morajo biti poleg evropskih institucij in nacionalnih parlamentov vključeni tudi socialni partnerji in civilna družba. Poslanci pozdravljajo zavezo o uporabi proračuna EU kot instrumenta za doseganje rasti, vendar hkrati poudarjajo, da je dogovor o večletnem finančnem okviru mogoč le z reformo sistema lastnih sredstev Unije. Proračun 2013: evropski poslanci pozivajo vlade k odgovornim pogajanjem Parlament je v sredo sprejel besedilo, s katerim se zavzema, da države članice med pogajanji glede proračuna za leto 2013 ne bi sprejemale umetnih rezov ali povzročale nepotrebnih blokad z nasprotovanjem metodam za izračun. S potrditvijo mandata za pogajanja s članicami, ki se bodo začela 9. julija, so poslanci poudarili, da se mora proračun osredotočiti na rast in zaposlovanje, zavzeli pa so se tudi za en sedež Evropskega parlamenta kot institucije. "To glasovanje poteka v pomembnem obdobju za današnjo Evropo. Menim, da moramo po Evropskem svetu 28. in 29. junija, kjer so se voditelji držav in vlad dogovorili o sporazumu za rast in zaposlovanje, članice pozvati, naj sledijo tem zaključkom in vložijo vsa potrebna sredstva za izhod iz krize," je dejal Giovanni La Via (ELS, IT). V preteklih letih so med proračunskimi pogajanji prevladovala nesoglasja glede načinov izračunavanja prispevkov v proračun. Poslanci zato pozivajo članice, ki dvomijo v ocene Komisije, naj te dvome čim prej razjasnijo in preprečijo blokado dogovora, kot se je zgodilo lani. Za predlagano resolucijo je glasovalo 540 poslancev, 93 jih je bilo proti, 52 pa se je glasovanja vzdržalo. Parlamentarci obžalujejo nepripravljenost danskega predsedstva, da bi sodelovalo na srečanju, kjer bi lahko dosegli skupni pogled glede plačil. Ob tem opozarjajo, da predlagane odobritve plačil temeljijo na ocenah držav samih, zato Komisijo pozivajo, naj skupaj z njimi preveri, ali so zahteve za povečanje točne in realistične. Svoji pogajalski ekipi, ki jo vodi poslanec La Via , Parlament naroča, naj zaščiti proračunska sredstva namenjena rasti, zaposlovanju in ostalim področjem, kjer lahko evropski proračun prinese dodano vrednost, hkrati pa meni, da se lahko zmanjšajo tam, kjer je prišlo do neupravičenih zamud pri črpanju evropskih sredstev, oziroma je črpanje prenizko. Poslanci tudi menijo, da mora EU prevzeti svoj delež odgovornosti ob varčevalnih ukrepih in sprejeti takojšnje ter konkretne ukrepe za to, da bi imel Evropski parlament kot institucija v prihodnosti samo en sedež. Predlagani proračun za leto 2013 znaša 151 milijard evrov za obveznosti (2 odstotka več kot leta 2012) in 138 milijard evrov za plačila (8 odstotkov zvišanje glede na lani). Zvišanje za plačila je primerljivo visoko, ne le zaradi umetnega zadrževanja nizkih ravni plačil v preteklih letih (kar je povzročilo zamik v plačilih računov na kasnejša leta), temveč tudi zato, ker večletni programi dosežejo polno hitrost črpanja v zadnjem letu izvajanja večletnega finančnega okvira. Obveznosti in plačila Postavke v proračunu EU so razdeljene na obveznosti in plačila. Obveznosti predstavljajo višino sredstev, do katere se Unija lahko zaveže k izplačilom za določeno leto ob podpisu pogodb pri javnih naročilih. Plačila predstavljajo dejanske odhodke v določenem letu. Naslednji koraki Trialog o proračunu med Komisijo, Svetom in Parlamentom se začne 9. julija, sledilo pa mu bo prvo glasovanje v Svetu, ki bo 26. julija. Poslanci bodo na pristojnem odboru glasovali v začetku oktobra, na plenarnem zasedanju pa 23. oktobra. Če v prvem branju ne bo soglasja, bo spravni postopek med Svetom in Parlamentom potekal med 24. oktobrom in 13. novembrom, da bi lahko proračun potrdili na plenarnem zasedanju med 19. in 22. novembrom. Evropski parlament zavrnil sporazum ACTA Parlament je v sredo zavrnil mednarodni trgovinski sporazum proti ponarejanju ACTA, ki tako ne more postati del zakonodaje EU. Poslanci so s tem prvič po uveljavitvi Lizbonske pogodbe uporabili možnost zavrnitve mednarodnega trgovinskega sporazuma: proti predlogu je glasovalo 478 parlamentarcev, 39 jih je sporazum podprlo, 165 pa se jih je vzdržalo. "Zelo sem vesel, da je Parlament sledil mojemu priporočilu, naj zavrne sporazum ACTA," je po glasovanju dejal poročevalec David Martin (S&D, UK) in ponovil skrbi glede dokumenta, saj bi zaradi svoje splošnosti lahko pripeljal do napačnega tolmačenja, kar bi ogrozilo državljanske svoboščine. Obenem je poudaril, da je treba najti drugačne načine zaščite intelektualne lastnine v EU, saj je ta temelj razvoja evropskega gospodarstva. V razpravi pred glasovanjem je Šved Christofer Fjellner, vodilni podpornik ACTA iz vrst ELS, dejal, da bi moral Parlament pred končnim glasovanjem počakati na odločitev Sodišča EU o skladnosti sporazuma z ustanovnimi pogodbami EU. Ker je večina prisotnih parlamentarcev ta predlog zavrnila, se je nato občutna manjšina poslancev ob glasovanju vzdržala. V času postopka pred parlamentarnimi odbori so bili poslanci deležni doslej največjega neposrednega lobiranja evropskih državljanov, ki so jih s protestnimi shodi, elektronskimi sporočili in klici v poslanske pisarne poskušali prepričati, naj sporazum zavrnejo. Parlament je tudi prejel peticijo za zavrnitev, ki jo je po vsem svetu podpisalo več kot 2,8 milijona ljudi. Sporazum ACTA so podpisali EU in njene članice ter ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska, Mehika, Maroko, Nova Zelandija, Singapur, Južna Koreja in Švica, da bi se okrepila mednarodna zakonodaja za boj proti ponarejanju. Sredino glasovanje pomeni, da niti EU, niti njene članice ne morejo pristopiti k sporazumu.


text: Koncerta Orkestra Slovenske filharmonije Published: 04/10/2017Posted in: KONCERTI, RECENZIJE Cankarjev dom, Ljubljana, 22. in 28. septmeber 2017 Po uvodnem koncertu abonmaja Simfonikov RTV je v dveh zaporednih tednih prva dva koncerta svojih dveh abonmajskih ciklov (modri in oranžni abonma) odigral še Orkester Slovenske filharmonije (SF). Že prvi koncert (modri abonma, 22. 9.) je zaznamovalo pomembno solistično ime – makedonski pianist Simon Trpčeski se je kot odličen solist namreč uveljavil že kar v svetovnem merilu. Kdo bi si bil mislil, a tudi SF se je zgodila podobna "nesreča", kot RTV-ju, saj je tudi dirigenta Alana Buribajeva, ki naj bi dirigiral omenjeni koncert, zadržala takoimenovana "višja sila", zaradi česar je moral vskočiti Aleksandar Marković; res zanimivo naključje. SF je v svojo celotno abonmajsko sezono 2017-18 vključila celi dve (da, DVE!!!) skladbi slovenskih skladateljev – kar je seveda zelo žalostno, da ne rečem porazno – a je ena od njiju, Matičičevi Groteskni plesi, očitno zaradi menjave dirigenta že izpadla s tokratnega koncerta, katerega spored je tako postal v celoti "ruski". Koncertni list izpada Matičičeve skladbe seveda ni niti omenil, niti se zanj opravičil. Koncert se je tako začel kar z Rahmaninovim Koncertom za klavir in orkester št. 3 v d-molu, op.30. Notorično težavna in zahtevna skladba, ki strah v kosti nažene tudi mnogim sodobnim pianistom, za Trpčevskega seveda ni predstavljala nepremostljive ovire. Nasprotno – izpod njegovih prstov je en najtežjih klavirskih koncertov vseh časov dajal bolj vtis sproščene, mestoma celo ležerne, obenem pa prefinjene in elegantne koncertantne skladbe. Spremljava orkestra z bogatim tutti zvokom je bila tudi s strani dirigenta solidno premišljena in učinkovita ter solista ni preglasila. Ugledni pianist Trpčevski je tudi v Ljubljani potrdil svoj ugled. Njegov pianizem je po svoje preprost, neposreden, jasen in iskren, obenem pa prepleten z virtuoznostjo izvedbe tako v tehničnem, kot interpretativnem smislu. To je nedvomno en od razlogov za tolikšen uspeh in navdušenje, kot ga je glasbenik znova in znova deležen od občinstva, botruje pa tudi dejstvu, da ga v goste vabijo najuglednejša svetovna orkestrska in dirigentska imena, npr. Londonski simfoniki in Newyorški filharmoniki ter Lorin Maazel in Gustavo Dudamel. Dirigent Marković, ki nikakor ni prikazal skorajšnjega fiaska, kot je to na koncertu RTV "uspelo" Voltoliniju, je bil učenec Leopolda Hagerja, dobrega prijatelja naših filharmonikov, ki je na primer dirigiral inavguracijski koncert (tudi tokratnega) koncertnega mojstra Janeza Podleska pred 13 leti in nemara že zaradi omenjenega profesorja precej bolj zanimiv vodja orkestra. Po uspelem Rahmaninovu je karizmatični Trpčevski, ki je Ljubljano v okviru Festivala Ljubljana sicer obiskal že poleti, prijazno in v (skoraj) slovenščini nagovoril občinstvo, se veselil ponovnega igranja v Cankarjevem domu in se glasbenikom SF zahvalil za "teden prekrasnega muziciranja". Sledila sta dva dodatka, oba zaznamovana z lepima gestama: prvega (zadnji stavek Rahmaninove Sonate za violončelo in klavir) je Trpčevski odigral skupaj s solo violončelistom SF Andrejem Petračem, drugega (eno Chopinovih Mazurk) pa posvetil mladi ljubljanski pianistki. Sledila je še izvedba Simfonije št. 5 v e-molu, op. 64 Petra Iljiča Čajkovskega. Po upokojitvi dolgoletnega timpanista SF Darka Gorenca, ki si ga bomo zapomnili predvsem po glasbeni zanesljivosti in premišljenosti, je bil to prvi redni abonmajski koncert, na katerem je z orkestrom nastopila novo izbrana timpanistka Špela Cvikl. Gre za še zelo mlado glasbenico, ki prihaja iz Velenja in je študirala na hamburški Visoki šoli za glasbo in gledališče. Na tokratnem koncertu je svoje delo opravila z vso samozavestjo, suverenostjo in eleganco, ki pritičejo vsakemu resnemu orkestrskemu timpanistu; ta je za koncertnim mojstrom vendarle "drugi človek orkestra", kar v svoji monografiji Anatomy of the Orchestra, ki je že davno tega postala klasika, lepo razloži Norman Del Mar: Timpanist je v veliki meri kralj svoje lastne province in v večjih orkestrih se zgolj izjemoma zgodi, da mora sploh kdaj igrati kakšen drug tolkalni inštrument. [...] Vizualno se zdi, kot da bi timpanist sedel na prestolu in predsedoval orkestru. To tudi nikakor ni prazna marnja ali kakršnakoli iluzija, kajti dober timpanist resnično postavi in določa standard celotnega orkestra in navdušuje tako ostale glasbenike, kot tudi poslušalce (podčrtal T. V.); njegova vloga je namreč veliko bolj integriran glasbeni del celote kot kateregakoli drugega tolkalnega inštrumenta, ne glede na to, kako pomembni ali zapleteni so posebni učinki, ki jih preostali inštrumenti nudijo. Zveni, kot da si je enega od motivov iz prvega stavka za drugi stavek svoje 5. simfonije izposodil pred kratkim umrli ameriški skladatelj David Maslanka, znan po izjemnih koncertnih skladbah za veliki pihalni orkester. Tokrat so bile pozavne proti koncu prvega stavka preglasne, izvedba Čajkovskega pa je sicer minila brez posebnih presežkov, a primerno čvrsto. Markoviću sta kljub vskoku uspeli solidna predstava in interpretacija, obe pa seveda daleč od referenčnega posnetka iz novembra 1960, ko je 5. simfonijo v veliki dvorani dunajskega Musikvereina s tedanjimi Leningrajskimi filharmoniki posnel Jevgenij Mravinski. Orkester SF se je z dirigentom slišno dobro ujel, le zadnji stavek, ki je bil za časa njenega nastanka glavni povod za negativni sprejem simfonije, bi bil lahko prav zaradi tega odigran še bolj predrzno, smelo in provokativno – morda tudi v luči epiloga dolgotrajnega filharmoničnega mučenja in vojskovanja z zdaj že nekdanjima dirigentom Lajovicem in direktorjem Damjanovičem, ki nas je v obliki javne agonije spremljala takorekoč celo leto. Ob vsem tem se mi utrne misel, da bi bila nemara še bolj posrečena izbira dramatična 4. simfonija istega skladatelja, ki včasih nosi tudi podnaslov 'Fatum' ('Usoda'). Morda je prav omenjena, pretirano javna šlamastika SF, ki je na trenutke resnično presegla meje dobrega okusa, še dodatno zbila število rednih obiskovalcev abonmajskih koncertov in/ali abonentov, kajti na prvem koncertu oranžnega abonmaja (28. 9.) je bila Gallusova dvorana precej žalostno – in zgovorno – prazna. Zanimivo, da glede na s koncertiranjem v za najem dragi Gallusovi dvorani in na stroške, ki so s tem povezani ter ob že nekajletnem stalnem upadu števila obiskovalcev SF še vedno vztraja ob vsakokratnem ponavljanju abonmajskih koncertov (vsakega namreč odigrajo dvakrat, v četrtek in petek). Pred leti so z izgovarjanjem na pomanjkanje sredstev raje ukinili po en koncert vsakega abonmajskega cikla, kot da bi se odpovedali ponavljanju koncertov. Marsikdo se upravičeno sprašuje, kakšna bo pot SF v prihodnje in kdaj bo naša filharmonična hiša, ki na pročelju nosi letnico 1701, vendarle dobila novo, usposobljeno in resnično strokovno vodstvo, predvsem pa, kdo bo sedel na direktorski stol; konec koncev gre za javni zavod, ki se financira iz sredstev državnega proračuna. A vrnimo se h glasbi. Na dirigentski podij je tokrat stopil italijanski dirigent in klarinetist Jader Bignamini, ki je s SF nastopil že pred dvema letoma na koncertu z Ano Netrebko v Avstriji, do sodelovanja pa je nemara prišlo prek prvega klarinetista SF Massimiliana Mianija. Za uvod smo poslušali priljubljeno Bizetovo Arležanko, suito št. 2. Ker zasedba orkestra predvideva tudi saksofon, je na tem glasbilu gostoval Domen Koren; kot redkost smo na odru videli tudi kar tri harfe. V drugem stavku se je ponovno pojavil že dobro znani SF-jevski problem s skupnimi vstopi pihal in trobil, v tretjem pa je lep solo prispeval flavtist Aleš Kacjan; lepo sta igrala tudi oboist Matej Šarc in že omenjeni saksofonist Koren. Zadnji stavek suite, Farandole, ki je zelo priljubljen tudi kot koncertni dodatek oz. samostojna skladba, je bil odigran v ustrezno svežem tempu, a vendar s premalo zanosa. Ob omenjenih spodrsljajih je bila izvedba suite sicer uspešna. V koncertnem listu smo lahko prebrali, da je kritik Antoine Goléa za Koncert za flavto in godala pri nas precej neznanega francoskega skladatelja Andréja Joliveta (1905–1974) zapisal, da "gre za eno tistih Jolivetovih del, v katerih nasilnost odstopi prostor nežnosti, sila in strast se umakneta očarljivosti. [...] Včasih je lirično, mestoma pa pikantno in muhasto", koncert pa je krstil nihče drug kot legendarni Jean-Pierre Rampal. Glede na vse naštete adute pa Jolivetov koncert do neke mere razočara kot sicer kar štiristavčna (izmenjaje dva počasna in dva hitra stavka), a ne preveč fascinantna skladba z bolj bledim vtisom. Krivda za to nikakor ni bila na strani odličnega Mateja Grahka, ki nikoli ne razočara, še posebej v solistično-koncertantni vlogi. Tako je bilo tudi tokrat, njegov prijetno okrogel in mehak ton je že v prvem stavku napolnil avditorij Gallusove dvorane, kar je za sorazmerno nežno in elegantno glasbilo že samo po sebi impresiven dosežek. Spremljava godalne zasedbe predvsem z vidika skupne igre ni bila vseskozi optimalna, Grahek pa, ki je zelo okreten in vsestranski glasbenik in se kot takšen rad loteva tudi drugih zvrsti, predvsem jazza (prisluhnil mu je tudi jazzovski kolega Aleš Rendla, sicer bobnar v Big Bandu RTV Slovenija), je vsebinsko nit Jolivetovega koncerta uspešno izpeljal do gibkega in tako odsekanega konca, da v nekaj nelagodnih trenutkih občinstvo ni ugotovilo, da se je skladba končala. Še posebej nelagodno pa je bilo kaj drugega kot zvonjenje telefona v tišini sekund ob koncu skladbe; toliko o "kulturi" naše koncertne publike, saj incident niti približno ni osamljen, kar velja tudi na primer za koncerte zlatega abonmaja. Koncertni večer se je nadaljeval z dvema skladbama Igorja Stravinskega. Za Scherzo fantastique, op. 3 so se pridružili še harfistka Anja Gaberc, bas klarinetist Aljaž Beguš in klarinetist Aljaž Kalin Kante. Bignamini je skladbo – tako kot vse ostale z izjemo koncerta za flavto – dirigiral na pamet, v glasbi pa je slišali precej očitne skercozne odmeve Dukasovega Čarovnikovega vajenca. Zanimivo je, da je skladatelj v sicer veliki zasedbi orkestra za to skladbo predvidel samo enega tolkalca (celo brez timpanov), pa še ta ima pičlih nekaj taktov dela. Delikatna skladba je bila izvedena dobro. Za konec smo prisluhnili bolj "popularnemu" izboru – baletni suiti Ognjeni ptič (pri nas se pojavlja tudi prevod Žarptica, izvirno rusko prav tako Žar-ptica, angleško The Firebird in francosko L'oiseau de feu). Uvod je bil učinkovito zlovešč, lepe sole je ponovno odigral Matej Šarc. Dirigentu je uspelo oblikovati precej bogat zvok orkestra, a je bilo samo igranje občasno premalo natančno in dosledno (izjema: uigrana sekcija tolkal). "Peklenska" komponenta je bila v Peklenskem plesu dobro slišna – pohvalno! V Uspavanki je Paolo Calligaris odigral lep, a preglasen solo, za še uspešnejšo in bolj prepričljivo izvedbo pa bi bilo glasbenike potrebno še bolj podžgati z žarom ali ognjem iz naslova skladbe. Gergijevu je to pred kratkim precej bolje uspelo, seveda pa tokrat iz več razlogov realno nismo mogli pričakovati primerljivega presežka. Vrelec prvinske energije, ki jo terja ta glasba, je (tudi) zato usahnil prav v najbolj neprimernem trenutku – v zadnjih taktih Finala.