Tenerife - sjever - Kanarski otoki Last Minute destinacije >> Tenerife - sjever - Kanarski otoki 23 °C Glavno mesto: Santa Cruz de Tenerife Je največji otok kanarskih otokov. Leži cca.300 km zahodno od Afrike. Za otok je značilna subtropska vegetacija na severu in prelepi zalivi na jugu. Prelepa pokrajina s številnimi kraterji in najvišjim vrhom Španije »Pico del Teide 3718m« ter prečudovito vegetacijo, je otok razglašen za nacionalni park »Parque National del Teide«. Zaradi visokogorstva je severni del bolj zelen, južni del pa bolj podoben puščavi. Močno se čuti vpliv Atlantika, neurja ponavadi niso pričakovana,zato imenujejo kanarske otoke »otoki večne pomladi«. Povprečna temperatura pozimi znaša okoli 22 stopinj Celzija, poleti pa okrog 27 stopinj Celzija. Temperatura vode se giblje med 18 in 23 stopinjami Celzija, zato velja Teneriffa za celoletno destinacijo. Na otoku piha zanj zelo značilen veter, zato je prijetno tudi v vročih poletnih dnevih. Zaradi močnega sevanja sonca,se je potrebno primerno zaščititi in čez dan poiskati tudi kakšen senčen prostor. Jezik: Uradni jezik španski, chicharrero(otoški dialekt) ter nemški in angleški jezik. Mobilna telefonija: Otok je zelo dobro pokrit s signalom, lahko izbirate med različnimi ponudniki mobilne telefonije. Predhodno se pozanimajte o informacijah pri domačem operaterju mobilnih storitev. Zdravstvo: Predpisana niso cepljenja proti boleznim,drugače se nahaja na otoku tudi klinika, praviloma ima tudi hotel svoje zdravstveno osebje. Potrebne informacije se nahajajo tudi v prospektih organizatorja. Lekarne imenujejo »FARMACIA«. Privatne klinike se nahajajo v mestu Costa Adeje in Playa de las Americas in so zelo moderne. Prevoz: Ceste so urejene,tako je možno raziskati otok tudi z avtom. Možnost imate tudi najeti skuter ali avto, vendar morate poskrbeti za ustrezno opremo in izpravnost prevoznih sredstev. Večji turistični centri se dobro povezani med seboj. Lahko pa najamete kjerkoli tudi taxi. Izleti: Loro Parque-fantastičen živalski vrt in park v Puerto de la Cruz je zagotovo eden prvih in glavnih atrakcij z največjo zbirko papagajev na svetu. Ponujajo tudi show z delfini, morskimi levi in delfini. Svetovno znani morski bazeni, katere je oblikoval znani kanarski umetnik Cesar Manrique veljajo za najlepše. Celotni nacionalni park je zelo priljubljen za ljudi,kateri radi uživajo v naravi, prelepih starih vasicah in cerkvah. Priljubljena izletniška točka je tudi mesto »Icod de los vinos«, že samo ime nam pove da tukaj pridelujejo izvrstna vina. Možnosti počitka in kopanje: Jug otoka je idealen za kopanje s prelepimi zalivčki,kristalno čistim morjem in plažami, katere se položno spuščajo v morje in so idealne za družine z malimi otroci. Na severu so značilni majhni zalivčki s črnim vulkanskim peskom. Oblačila: Lahkotna oblačila,zvečer mogoče kakšen lahek pulover ali jakna. V restavracijah so potrebna primerna oblačila, tudi čez dan. Večina hotelov ne odobrava pri večerji nošenja kratkih hlač. Šport: Na Teneriffih se vam ponujajo neomejene možnosti aktivno preživeti čas. Na severu otoka imate veliko možnosti planinarjenja,priporočljivo z vodnikom in tudi za gorske kolesarje je tukaj pravi raj. Lahko pa ser poizkusite tudi v jadralnih športih. Južni del otoka pa nam ponuja prelepe plaže za izležavanje. Zabava: Na teneriffih vam ne bo manjkalo zabave, lahko izbirate med številnimi diskotekami, restavracijami, klubi, lokali itd.... Kulinarika: Sestavljena je pretežno iz rib in morskih sadežev,kot tudi njihova tradicionalna hrana( različni tapasi,omake,tortilje) in izbor dobrih vin. Pošta: poštni uradi se nahajajo v turističnih centrih in večjih mestih. Pošto vam vzamejo tudi na recepciji hotela. Ponudbe za Tenerife - sjever - Kanarski otoki: Klasični Maroko (odhod 26.04.2020)


source: CulturaX

text: Znaki za menjavo zobatega jermena - WC Tacen Zobati jermen je pomemben sestavni del motorja, saj skrbi za pogon odmične gredi. Ker se hitro obrabi, ga je posledično treba kar precej pogosto menjati. Motor pa nikakor ne more delovati dovolj učinkovito, če pravočasno ne poskrbite za menjavo zobatega jermena. Čeprav zobati jermen v svojem vozilu menjate dovolj redno, pa morate biti vsekakor pozorni na nekatere opozorilne znake, da je potrebna nujna menjava. Sicer pa večina proizvajalcev vozil v servisni knjižici predpiše, kdaj je potrebna menjava zobatega jermena, tako da vam je vsa zadeva nekoliko olajšana. Menjava zobatega jermena v primeru tiktakanja motorja Tiktakanje motorja je samo eden od najpogostejših in najbolj tipičnih znakov, ki kažejo na to, da je treba zobati jermen takoj zamenjati. Torej, če vam motor v vozilu nenavadno tiktaka, to pomeni, da vam je morda zobati jermen preskočil ali pa je to povezano z napenjalcem jermena. Stanje čim prej preverite pri mehaniku. Tiktakanje je lahko tudi znak za nizki tlak motornega olja oziroma da vam v motorju primanjkuje olja. Prav tako bi lahko šlo tudi za okvaro vakuumske črpalke za zavore. Menjava zobatega jermena, ker vam ne vžge avto Če avto želite vžgati, a vam ne uspe, pri tem pa ga obračate precej lahko, je velik verjetnost, da je počil zobati jermen. V tem primeru se lahko povzroči še veliko druge dodatne škode na vozilu, zato morate še toliko hitreje ukrepati. Tiktakanje motorja je samo eden od najpogostejših in najbolj tipičnih znakov, ki kažejo na to, da je treba zobati jermen takoj zamenjati. Eden od znakov za menjavo zobatega jermena je tudi puščanje olja na sprednji strani motorja ali pa če se vam vozilo trese zaradi neenakomernega teka. V takšnem primeru morate prav tako nemudoma ukrepati in svoje vozilo peljati k avtomehaniku, da vam preveri stanje. Tudi v tem primeru lahko pride do nastanka dodatne škode na vozilu. Ne glede na to, kolikokrat do sedaj in kdaj nazadnje ste zamenjali zobati jermen, morate biti stalno pozorni na to, kaj se dogaja v vašem vozilu. Če boste dobro soočeni z vsemi opozorilnimi znaki, vam bo veliko lažje in boste lahko še pravočasno ukrepali. Na menjavo jermena se lahko naročite tudi preko spleta, in sicer s pomočjo prav posebnih obrazcev, ki vam jih ponujajo ponudniki na svojih spletnih straneh.


DomovKazaloKontaktSlovenski SITEMAP: Slovenski portal biološke varnosti > Koristne informacije > Vprašanja in odgovori


text: Volkswagnovi dizli: kdo je vedel za prevaro @ Slo-Tech Avtor: -vsi avtorji- 737AC_DCAndrejOandrejusandromedarAston_11b3D_950bbbbbb2015BellzmetBigWhaleBizkit45Bor HBT52cekrCervantescleanacColt1911CoolBitsčuhalevD3mDamijanDDeeJayDejan_007DexterBoyDrekcpekcDr_Me-markofranseliskiFTadfujtajkselGambinoGavrangloboko grloGreygslohojnikbHotBurekInvictusIsotropicjan_gjest10J.McLanejypeK0l1br1Kandidatkillzonekorenje3krucymucyl0g1t3chLakotnik29lonewolf_Looooookam0LN4rmaco-macoMadmax_Magic1mailerMalajloMare2MarkoffMartin KrpanMaterVolaMavrikMiha 333mnM-XXXXNapajalcnightrageNiKeCnjyngsno commentnoragutaOberynphongpirloPithlitprimarRedDrakeRelaniums1m0nSambaSharesandmatSlovenistanSpajkystara mamaSuperVelocetikitokiTilenTomas 33tomaz-Tralala999TrolololololTrugaUnknown_001Utk-valvoline-VesoljcWarpedOnewin64windigoZheegeczmaugy Ključna beseda: WarpedOne :: 29. sep 2015, 11:17 Gospodarska vozila imajo povsem svoje standarde in omejitve. In postopke registracije in dajatve itd. m0LN4r :: 29. sep 2015, 11:59 Po mojem od dajatev ne bo omembe vredne čistejši zrak . . . Oberyn :: 29. sep 2015, 12:10 Invictus je 29. sep 2015 ob 10:42 izjavil: Na koncu bomo dobili real-time merilce onesnaževanja, kjer boš glede na onesnaževanje mesečno plačeval davek. Več svinjaš, več plačaš ... Popolnoma napačen pristop. Bogatejši bodo potem lahko svinjali več, še bogatejši pa neomejeno. Že zdaj je razslojevanje po kategorijah vozil čisto mimo. Zakaj lahko kombi/tovornjak spusti tolk več NOx kot osebni avto? Če je NOx že strupen, je tisti iz kombija enako strupen kot iz passata. Kombi mogoče več davkov plača zato, ampak kako točno so davki povezani s tem? A davki mogoče razstrupijo NOx? m0LN4r :: 29. sep 2015, 12:13 Ja ko bo na primarnem mestu čistejši zrak na sekundarnem pa "čistizrakprofit" bo boljše spremenil: m0LN4r ( 29. sep 2015 ob 12:13 ) jype :: 29. sep 2015, 12:15 primar> tako je to treba gledati, ker jedrska ni nič drugo kot TE. Razen tega, da nima praktično nikakršnih izpustov v ozračje. spremenilo: jype ( 29. sep 2015 ob 12:24 ) Utk :: 29. sep 2015, 12:18 Oberyn je 29. sep 2015 ob 12:10 izjavil: Moraš še gledat koristi. Od nekega tovornjaka je neka korist, malo se jih na izlete pelje s 30 tonskim šleparjem. Da se corsa po mestu vozi na dizel je pa čisto brez veze in nepotrebno. Tisto o plačevanju glede na to koliko svinjaš je pa res brez veze. Kandidat :: 29. sep 2015, 13:45 primar je 28. sep 2015 ob 23:10 izjavil: Meni je najbolj fascinantno, kako nekateri (predvidevam da ste vse druge stroke, le strojna in energetska ne...) prepričani, kako čisto EL energijo imamo in kar naenkrat razvijate teorije nastankov NOx, sanjate o super izpustih bencinarjev itd... Žal, vse je na koncu isto sranje. In čisto iz mojega stališča, ki te toplotne stroje tudi šraufam. Pišem toplotne stroje, ker se dejansko ne omejujem na motorje z notranjim ali zunanjim zgorevanjem, pečmi itd... dokler je zgorevanje sem jaz zraven. In imamo en zakon - dokaj naraven, to je zakon o ohranitvi mase. In ker ta hudič še prekleto drži, je pri vsakem zgorevanju, ko nastavljaš motor, gorilnik ali navadno peč na drve samo igra z tehnico. Ali boš dovolil več CO, HC in manj PM, NOx ali obratno. Še bolj je smešno da se kup uradnikov, ki verjetno bijejo debate na istem nivoju kot se tukaj sedaj odvija odloči kaj je tisto kaj bomo merili in je pomembno, medtem ko je tu še na tisoče elementov ki so bolj ali manj nevarni za okolje, pa jih nihče niti ne meri. Čista banalnost iz sveta "fergazarjev" in mojih začetkov kot mlad avtomehanik. Nekoč so postavili mejo da avti ne gredo skozi tehnični, če je CO več kot 4%vol. No takrat sem, ker me je pač to zanimalo kupil inštrument, ki je poleg CO meril še HC. In že takrat sem se čudil, da je nekdo naredil tehničnega, ker je imel ob za njih dobro nastavljenem motorju 0,001%vol CO a meni je inštrument kazal 100000 ppm HC, torej nezgorelega bencina, saj je zmes bila prerevna da bi dobro zgorela. In kako je to povezano z vw-jem. Enostavno. Ni težava narediti da motor dela v skladu z nekim standardem, težava pa je da dela 300kkm. In vw je imel s tem resne težave. Takoj ko je začel omejevati NOx z recirkulacijo izpušnih plinov se mu je pojavilo šopanje sesalnih cevi, posledično crkovanje turbin, težava z DPF itd... te stvari smo redno čistili tam do leta 2005, kasneje se je to nehalo - predvidevam da so tako kot vsak malo pametnejši mehanik na starem vw-ju MK3 in MK4 omeji delovanje EGR ventila na 20% in se ti nikoli več ne zašopa, tako so tudi oni tovarniško rešili zagato... Navodilo kako se to omeji je na spletu in z opozorilom, da to ni legalno. Očitno so wv inženirji to malo spregledali :). Skratka jaz sem prepričan da katerekoli znamko avtomobila damo na prufštant, po prevoženih cca 50kkm več ne dosega standarda, če ga je kdaj sploh. Pač vw gre vsem v nos in so ga fajn dobili z roko v marmeladi.Sem pa prepričan da ni nič bolj ali nič manj onesnačeval okolja kot katerekoli drug. Še vedno je skuril neke kilograme zraka in goriva in enako maso izpušnih plinov emitiral nazaj v okolje - le v nekoliko drugačnem razmerju. Hja no. Sej tud strojniki včasih gledate malo preveč ozko is s strojniškega stališča. Verjamem, da v praksi obvladaš zadevo saj si zelo dobro napisal svoj koentar. Ampak ne vem pa kje si zdej ven dobil zakon o ohranitvi mase. Kajti za konkretno debato sploh nima veze! če prav razumem hočeš ti povedati, da imamo pri zgorevanju nekašen "zero sum game": Če nekaj izboljšamo pa drugo poslabšamo. Jaz mislim, da se vseeno da skupno precej izoljšati vse skup, je pa res, da potegne to zraven določene kopromise. Npr. kemijske reakcije so seveda drugačne pri drugačnih pogojih. Zmes bogata s kisikom in višje temperature bo načeloma zagotavljala boljši izkoristek, ampak več NOx-ov. Ampak noben zakon, kot je npr. zakon o ohranitvi mase ne narekuje teh komproisov. In, vsaj v principu se (verjetno) da to še precej izboljšati. Ampak je pa res, da zaenkrat ni še nekih hudih izboljšav na tem področju. Je pa res, da ne vidim nekega hudega smisla komplicirat za teh 5% al pa 10% več izkoristka. Sej na konc koncu je vse skup ista pašta. Kaj pa je 10%? fujtajksel :: 29. sep 2015, 14:08 Kandidat je 29. sep 2015 ob 13:45 izjavil: ... če prav razumem hočeš ti povedati, da imamo pri zgorevanju nekašen "zero sum game": Če nekaj izboljšamo pa drugo poslabšamo. Jaz mislim, da se vseeno da skupno precej izoljšati vse skup, je pa res, da potegne to zraven določene kopromise. Problem tu zadaj je da automaherje eurokomisarji hkrati pritiskajo za znižanje strupenih emisij in tudi porabe (izpust CO2). Medtem ko oni trenutno znajo samo znižat emisije na račun rahlega dviga porabe ali vajs vrsa. Utk :: 29. sep 2015, 14:12 In v čem je problem? Zato par let v ZDA niso prodajali dizlov, ker jih pač nihče ni znal naredit po predpisih. Potem je pa prišel VW in rekel "mi pa znamo". Hja, ta laž ne bo poceni. l0g1t3ch :: 29. sep 2015, 14:17 Utk je 29. sep 2015 ob 14:12 izjavil: So jih znali naredit tud ostali z uporabo AdBlue, ki pa se ne splača za male mlinčke. Nato pa je prišel VW z 1.6 in 2.0 mlinčki in rekel, mi smo pa tako dobri da naši dizli tega ne rabijo, no tu se je pa izkazalo da lažejo ... Rešitev za VW je da prekvalificirajo svoje dizle v gospodarska vozila (traktor.press), ker na ta način lahko pickupi v ZDA svinjajo po mili volji. Utk :: 29. sep 2015, 14:23 Tisto velja samo za nad 3,5 tone al kolk že. Edino če dva skup zašraufajo, potem bi morda šlo. l0g1t3ch :: 29. sep 2015, 14:25 The VW centipede, nekaj podobnega kot v onem filmu the human centipede :) Izpuh enega spelješ v sesalni kolektor naslednjega in tako naprej :) windigo :: 29. sep 2015, 14:45 Ali boš dovolil več CO, HC in manj PM, NOx ali obratno. Še bolj je smešno da se kup uradnikov, ki verjetno bijejo debate na istem nivoju kot se tukaj sedaj odvija odloči kaj je tisto kaj bomo merili in je pomembno, medtem ko je tu še na tisoče elementov ki so bolj ali manj nevarni za okolje, pa jih nihče niti ne meri. Sicer nisem še nikdar zares pošraufal nobenega toplotnega stroja, ampak si po mojem zadel dobro temo tudi za slo-tech skupnost. Pred par leti je celotna industrija skupaj z okoljevarstveniki začela meriti izpuste CO2, kjer naj bi manj pomenilo boljše. CO2 je, kot so mi razložili že v osnovni šoli pri tehničnem pouku tista najmanj škodljiva in strupena reč, ki še nastane pri izgorevanju, razen morda v gorivu vsebovane vode in posledično vodne pare. Kar se izpustov tiče, bi bila že poraba sama, tista nepogoljufana, verjetno boljši pokazatelj, manj porabi, manjša je tudi vsota vseh izpustov. Znotraj tega pa morda še porazdelitev različnih skupin izpustov, v kakšnih pie-chartih (poraba je površina kroga) v različnih pogojih. To bi morda lahko imelo kak smisel in informacijsko vrednost, izpusti CO2 sami pa prav nobene. Odziv pa je bil, da se je kdo morda posmehoval sebi v brk v stilu lej jih kakšni cepci, kakšne izjave in akcije pa nikjer. Če se je kdo slučajno v kakšnem ožjem krogu kaj oglasil, je bil smatran za čudaka, nekoga ki ga je povozil čas in "ne razume dobro" okoljevarstvene problematike. Tako nam družbo pilotira najmanjši skupni imenovalec, ki se mu reče množično trženje, Univerza v Ljubljani pa recimo podeljuje doktorate o spominu vode brez vsakršne znanstvene vrednosti, formalizem je tudi tam že zamenjal razum. Kaj še sploh ostane? Sori za teženje, ampak mi je preveč zrasel pritisk v toplotnem stroju. Trololololol :: 29. sep 2015, 15:08 Zakon o ohranitvi mase že dolgo ne velja. Obdržal se je zato, ker je dovolj dober približek. Einstein pa to. andrejus :: 29. sep 2015, 16:08 J.McLane je 29. sep 2015 ob 10:56 izjavil: andrejus je 29. sep 2015 ob 09:29 izjavil: turbokompresorski DI motorji so po razpolozljivih podatkih po % izkoriscenosti dalec pred MPI. Sources??? Mislim pa da je tvoj problem da mešaš porabo v realnem prometu in peak izkoristek, ti dve stvari nista eno in isto. Moji viri: - Toyota 1.2t v novem Aurisu 36% peak efficiency - Toyota 1.33 NA MPI v novem Yarisu 38% peak efficiency - 1.8 NA MPI v novem Prius "over 40% efficiency" Gospodarska vozila nimajo tako strogih mej, lahka dostavna vozila so razdeljeni v 3 katergorije glede na maso Tako dostavni kombi lahko dosega 0,125 g NOx osebna vozila pa 0,08 g NOx Tvoji viri so Toyotin PR. In poleg tega za tak dosezek je zasluzen atkinsov cikelin ne MPI/DI. večji toyotini motorji, ki uporabljajo atkinsov cikel bodo imeli tako DI in MPI vbrizgavanje. So pa verjetno atkinsovi motorji precej nevozni, ker so optimalni samo v določenem območju. Počakajmo da Toyota osvoji fiatov multiair pa sa vidimo. Dejansko sprasuješ dokaz da je zenlja okrogla. Od akreditiranega inštituta. spremenil: andrejus ( 29. sep 2015 ob 16:14 ) J.McLane :: 29. sep 2015, 20:34 Tudi Toyotin 1.2t uporablja trik atkinsonovega cikla, tudi Mazda ga v svoje DI NA motorju Morda pa Toyota ne zna naredit učinkovitega DI motorja, morda jih je to neslo letos v LeMansu ker je njihov NA MPI stroj zaostajal celih 2% za DI turbo konkurenco, naj samo spomnim moč motorja je tam omejena s fuel flow, zato je za moč treba imeti izkoristek. BT52 :: 29. sep 2015, 21:09 jype je 29. sep 2015 ob 00:22 izjavil: primar> Še vedno je skuril neke kilograme zraka in goriva in enako maso izpušnih plinov emitiral nazaj v okolje - le v nekoliko drugačnem razmerju. Seveda - zato je pa treba nehat investirat v vedno širše ceste za vedno več takih, skrajno neučinkovitih vozil. Zanimiv koncept. i LIKE IT. :D Samo to bo še preteklo vode še pa še... Mogoče v stoletjih. Bizkit45 :: 29. sep 2015, 21:39 mene pa samo neki na kratko zanima. ali bodo avti (stari in novi) od VW sedaj cenejši zaradi tega in koliko, če ja? Dr_M :: 29. sep 2015, 21:52 Nekje od 0 do 100% bo ziher. Vesoljc :: 29. sep 2015, 21:53 Bizkit45 je 29. sep 2015 ob 21:39 izjavil: ma talal jih bodo zastonj Dr_M :: 29. sep 2015, 21:55 Ma tudi kocije potrebujejo nekaj prostora. Bodo pa 2 pasova iz enega nardil. Sej konji verjetno ne bodo imel nic proti. bbbbbb2015 :: 29. sep 2015, 22:05 windigo je 29. sep 2015 ob 14:45 izjavil: Sicer nisem še nikdar zares pošraufal nobenega toplotnega stroja, ampak si po mojem zadel dobro temo tudi za slo-tech skupnost. Pred par leti je celotna industrija skupaj z okoljevarstveniki začela meriti izpuste CO2, kjer naj bi manj pomenilo boljše. CO2 je, kot so mi razložili že v osnovni šoli pri tehničnem pouku tista najmanj škodljiva in strupena reč, ki še nastane pri izgorevanju, razen morda v gorivu vsebovane vode in posledično vodne pare. Mislim, da ti poante sploh ne razumeš. Pa ti jo bom jaz povedal. Ekonomija tega planeta je 'ogljična'. Kar pomeni, da tako ali drugače, kurimo (oksidiramo) spojine, ki imajo ujeto kemično energijo. Ni nujno, da je to nafta. Lahko so to drva. Samo da je ogljik zraven. Ostale 'ekonomije', vodikova reci mo - so preveč reaktivne. Še ostale, recimo žveplova, pušča hude posledice (žveplena kislina - kisli dež). Razen v nekih globinah oceanov, kjer laufa žveplova ekonomija, mi pač furamo ogljično. Zato tudi merijo ogljik, oz. co2. Vunderkindi (tisti naj jači - z več doktorati), so prišli na briljantno idejo, da OBDAVČIJO LUFT. To nikar niso uradniki, ki komaj čakajo na tretjo uro, da spyzdijo domov. Nasprotno. No, ker je pa pri obdavčenju čistega lufta (lahko mu daš drugo ime - nada njente, ništa, megla) pride do enega rahlega tehničnega problema, to je kako meriti porabo čistega lufta, so se zmislili - pa dajmo merimo izpuh. Mimogrede, CO2 ni strupen, rastline naravnost uživajo v njem. Korale tudi. Ker geniji morajo imeti argument, zakaj bi te opalili z davki, pač glej onesnažuješ. Glej, takole bom rekel. Če je to onesnaženje pa tak problem, za začetek prosim, da obdavčijo vulkane, ker koliko pa tam gre co2 v luft, je neverjetno. Pa zdaj če je to problem, pa naj obdavčijo krave, ker te pa tut spuščajo co2. Pa ne samo co2. Še kaj bolj smrdljivega tudi. Vidiš - tu je poanta. Obdavčenje. spremenilo: bbbbbb2015 ( 29. sep 2015 ob 22:09 ) SuperVeloce :: 29. sep 2015, 22:06 Ja, korale uživajo v CO2, ubija pa jih kislost morja. Kaj je povzročitelj kislosti v vodi? Bizkit45 :: 29. sep 2015, 23:05 Vesoljc je 29. sep 2015 ob 21:53 izjavil: včasih so rekli: neumnih vprašanj ni, so samo neumni odgovori fujtajksel :: 29. sep 2015, 23:16 bbbbbb2015 je 29. sep 2015 ob 22:05 izjavil: Čak mal, to je pa tudi demagogija. Ni fora v tem da bi bil CO2 strupen ampak da je naša družba praktično obsedena s kurjenjem goriv, do te mere da nam baje resno grozi da se morje opazno dvigne. In da je znaten delež tega kurjenja brez posebnega namena, because we can. Ideja je bila da se natera automaherje da začnejo razmišljat o tem kako zmanjšat kurjenje, če že psiho autofarerjev ne moreš, npr z zmanjševanjem mase avtov ipd. Žal se je zadeva izrodila, automaherji niso bili dovolj domiselni pri zadovoljevanju egotov autofarerjev ob zmanjševanju kurjenja in so se rajši usmerili v friziranje testnih rezultatov. Limitirano in obdavčeno je kurjenje, ne luft. bbbbbb2015 :: 29. sep 2015, 23:56 fujtajksel je 29. sep 2015 ob 23:16 izjavil: Baje pa tudi ne: http://www.c3headlines.com/global-cooli... Da se razumemo, sem za streamlined ekonomijo, optimizirano (slovenska ne igra v tej ligi). Vendar še vedno ni jasno ali ima zemlja svoje cikle ogrevanja/hlajenja ali pa to inducira človek. In če inducira človek, potem do katere mere to inducira človek? In če mora Evropa imeti EURO 6 in imajo Kalifornijci še jače standarde, kaj ko bi tut Kitajci kaj blagovolili prispevati? Pa Indoezijci, ko 25% folka živi tam. Seveda je evropska ekonomija intenzivna (bolj kot indonezijska), pa dajmo urezat ista merila: EURO 6, pa ne fejkan. In če se Američani tako zgražajo nad VW, pa si ti kdaj videl njihove avte v živo? Eni niti radialnih gum nimajo, pa konzerve z V8 motorji. In Evropejci bi radi obdavčili avione, ki letijo MIMO Evrope: http://www.bbc.com/news/world-europe-26... pa so jim Kitajci in Američani dali en mrzel kozarec vode za spit. Lahko se tudi polijejo po glavi in malo stresejo. Ker zaračunavat davek na emisijo na Kitajskem, je pa tu mač. Zadaj je pa to, da avion tanka v Evropi, pa bi mu oni kar emisijo urezali. Boš trdil, da je to demagogija? fujtajksel :: 30. sep 2015, 00:23 bbbbbb2015 je 29. sep 2015 ob 23:56 izjavil: Seveda bom! Ker ne moreš prepričljivo dokazat, da k globalnemu segrevanju človek ne prispeva pomembno. Pa tudi če ne bi bilo, prekomerno kurjenje ni dobro za nič in tisto gorivo ali denar kar lahko prihraniš, lahko porabiš za kaj drugega ali prihraniš za kasneje. Mare2 :: 30. sep 2015, 00:56 Tisti avtomobili, ki prekomerno onesnažujejo okolje niso za na cesto in ne bi smeli dobiti homologacije. :) Invictus :: 30. sep 2015, 08:01 Tukaj se pojavi zanimiv problem, če bodo prepovedali VW EURO5 modele. To namreč tudi pomeni, da bo prenehala prodaja le teh rabljenih avtov ... In bodo lastniki morali do konca skurit avto, ali pa ga "uskladiščit". stara mama :: 30. sep 2015, 08:27 No, za začetek lahko njihov GM in podobni nehajo proizvajat svoje 4l+ tovornjake, ki so v večini cummins, duramax ipd., vozi jih veliko američanov in za njih pa menda veljajo drugi standardi. Ampak iz finančnega stališča pa tako že vemo, kam pes tišči šapo... Zdaj ni drugega kot počakat, da se kampanija umiri. Utk :: 30. sep 2015, 08:41 Drugi standardi veljajo za nad cca. 3800 kg. Ti imajo pa še veliko več kot 4l. 3 tonski tovornjak s 4000 kubiki je pa bolj čist od 1,6 tdi-ja. Tudi če je razlika v porabi 12 litrov. WarpedOne :: 30. sep 2015, 09:01 vozi jih veliko američanov Kolk lepo se je ubadat s tem kaj drugi počno. Ker s traktorjem se v služb vozit bi moralo bit prepovedano. Al pa v trgovino. Razen če je le 50m od doma in na poti do njive. In vmes ni nobenega vrtca. Al pa šole. Amount of stupidity is high. windigo :: 30. sep 2015, 09:14 Mogoče, ampak v ta namen že imamo druge več kot zadosti dobre inštrumente, trošarine za fosilna goriva. Res bi potem pri nas, če bi jo močno dvignili, najprej tovornjakarji začeli klobasati o uničevanju industrije, kmalu za njimi pa še razni drugi kapitani. Ampak efekt obdavčitve izpustov, torej CO2, ni nič drugačen od trošarin, razen da bolj zviti lahko dobro goljufajo. (Aja, pozabil sem na inverzno progresivnost, ki z drugimi besedami pomeni, da tisti, ki naprimer nimajo denarja ali možganov za razne finte kako prikazati zmanjšane izpuste, plačujejo veliko več) spremenilo: windigo ( 30. sep 2015 ob 09:18 ) BT52 :: 30. sep 2015, 09:38 Invictus je 30. sep 2015 ob 08:01 izjavil: Ali pa se ga preprogramira. Pač bo manj vrancev. Jgb. stara mama :: 30. sep 2015, 09:49 WarpedOne je 30. sep 2015 ob 09:01 izjavil: A niso oni tisti, ki so začeli vse skupaj? Recimo, da jim je šlo mal na živce uvoz evropskih avtov in hočejo mal pospešit prodajo svojih? Če poznaš mal njihove zadeve, veš da niso niti polovico toliko dovršene kot naše. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 09:54 ) mn :: 30. sep 2015, 09:54 Sploh sedaj ko je dolar drag in euro poceni. pirlo :: 30. sep 2015, 10:18 Joj kaj ma zdaj veze, če je co2 škodljiv ali ne, če američani vozijo 4l mašine ali ne, kako dela toplotni stroj, kakšni so toyotini bencinarji... totalen offtopic. Imajo predpisane, VW jih ni samo kršil ampak še prirejal rezultate. To temo spremljam, v upanju, da kdo zapiše kaj se bo dogajalo, kakšne bodo posledice, ne mislim pa brat o tem kaj američani delajo, hočejo ali nočejo, ker nima veze s to temo nič. fujtajksel :: 30. sep 2015, 10:19 stara mama je 30. sep 2015 ob 09:49 izjavil: Ma ne vem zakaj je treba ravno tu pljuvat po Amerih ko so končno spet enkrat nekaj pošteno naredili, ko imaš toliko prikladnejših tematik za upravičeno pljuvanje po njih. Pač ne dajejo ogromnih eko popustov za emisije NOx dizlom tako kot je dolgoletna čudna praksa v Evropi. Zato večina firm dizlov tam sploh ni poskušala prodajat. In VW je prodajal tudi bencince. Pri nas se npr otepamo ameriške gensko zmanipulirane koruze ;) Pa če bi pri nas pri enaki goljufiji najprej zalotili Hyundai ali Kio bi zihr fasali instantno prepoved prodaje in razveljavitev homologacije, ne tako ko se kar nekaj čaka in VW sprašuje kako bodo rešili problem namesto da bi mu zdiktirali zahteve. stara mama :: 30. sep 2015, 10:30 Dobr, ameri so pač se obesili na to ja, in tud ni najboljše da je VW lagal in ja, kazen mora bit. Ampak vrjeti ali ne, tud naša mala država je kr precej odvisna od evropske in predvsem nemške avtomobilske industrije, pa če si priznate al pa ne, to vam povem iz prve roke. Od vsake prodane kie mamo drugače mi bolj malo, od golfa pa majo nekateri tud pri nas kaj za delat v službi. Se strinjam, kaznovat pošteno kot se spodobi, ampak naprej je pa spet dobro če se podpira našo prozvodnjo. Dajmo vsaj evropsko, če se že nekateri tako kurčijo čez slovenko. Ker drugi se bojo vsekakor pa potegnili za svojo. Mimgrede, mam raj ogrog sebe euro5 motorje ki so realno nekje euro3 mogoče, kot pa v neki indiji, kjer ne poznajo emisijskih standardov. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 10:37 ) WarpedOne :: 30. sep 2015, 10:50 Ja, v zrak ne poženejo niti polovico tolk NOx kot naši biseri. Človek je šel računat in sam sebi ni mogel verjet: That means a single VW TDI is emitting as much NOx as 10 Ford F150's! Ja, evropski avti so 10x boljši kot ameriški... zavarovalo slike: gzibret ( 29. okt 2015 ob 15:17 ) stara mama :: 30. sep 2015, 10:57 Tole mora bit iz riti potegnjena slika. Boš moral podat kak boljši vir. (mimgrede, na sliki je bencinar ) A ti zdrava kmečka pamet ne pove, da bi emisije bile lahko - vsaj približno - premosorazmerne s porabo? Nevem no, zadnje čase opažam kronično pomanjkanje te pameti. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 11:00 ) WarpedOne :: 30. sep 2015, 11:02 Ena beseda: NOx Nesposoben, nepismen al samo butast? spremenil: WarpedOne ( 30. sep 2015 ob 11:03 ) stara mama :: 30. sep 2015, 11:05 Ja no, če zgornji sliki in članku res vrjameš, potem vrjamem do si to ti in ne jaz. Saj ni NOx edina škodljiva stvar iz avspuha na tem svetu, ali ? Sicer pa kdo se bo ukvarjal s persono rudis :P WarpedOne :: 30. sep 2015, 11:13 Kaj ko bi se raje ukvarajal s ciframi? Aja, tiste so te že razorožile, tako da se lahko skrivaš za politiko parih ST bwan. Ker to bo pa res invalidiralo golo dejstvo da en samcat VW Golf 2.0TDI v luft požene tolk NOx kot 10 grdodgrdih ameriških požrešnih svinjarij tipa F150. Ja, američani so res grdi in to sploh ni nič res ker sem se v neki drugi temi zameril dotični ST bwani. In jedro sporda je IMHO točno to, da sm si upal parim norcem rečt da so norci. In niso bili edini. RedDrake :: 30. sep 2015, 11:24 Sej naša (slovenska) proizvodnja ni nujno omejena na VW. To je samo omejenost naših managerjev, ki ne slovijo ravno po kakšni sposobnosti. Tam je problem, ne v tem da bi ena (izmed veliko!!!!) EU autoznamka šla v maloro. Poleg VAG imamo v EU še Opel, BMW, Renault, PSA, FIAT, pa ne pozabit Hyundai i30/KIA Cee'd, ki jih tudi v celoti delajo v EU ... Če bo VAG šel v maloro, potem bodo vakum nadomestili drugi proizvajalci. Potem je pa samo na naših manegerjih, da se o tem spogajajo z drugimi, ne da samo čakajo na propad. stara mama :: 30. sep 2015, 12:19 WarpedOne je 30. sep 2015 ob 11:13 izjavil: Številke brez konkretnega vira so samo iz riti potegnjene številke. They were said to exceed that by 15 to 35 times, which will yield 1.05 to 2.45 g/mile. So let's just say 2g/mile. Jap, zelo strokovno ;) Da ti bom vrjel, da link do kake prave laboratorijske raziskave, s tabelo z realnimi številkami, in ne samo nekim novinarskim premetavanjem krompirja. Pol pa lahk začnemo resno debato. spremenilo: stara mama ( 30. sep 2015 ob 12:23 ) Utk :: 30. sep 2015, 12:35 VW laže za 10-40 KRAT, ti bi pa zdaj štel ali je nek 1,6 tdi škodljiv kot 11 tovornjakov ali 10. Čisto nepomembno. WarpedOne :: 30. sep 2015, 12:44 Da ti bom vrjel, da link do kake prave laboratorijske raziskave A takšne, kjer VW vklopi lab-test-mode? Cesar je nag, ti pa tudi. andrejus :: 30. sep 2015, 13:01 Utk je 30. sep 2015 ob 12:35 izjavil: sploh ne razumem kaj se eni razburjajo. večina F150 je bencinskih z zastarelimi motorji ki spuščajo minimalno NOx v primerjavi z sodobnimi dizli. če primerjaš NOx je ford F150 vec kot 10x bolj čist kot TDI. In NOx je dejansko škodljiv ne tako kot kao CO2. spremenil: andrejus ( 30. sep 2015 ob 13:02 ) stara mama :: 30. sep 2015, 13:03 Klanjam se vam, uspeli ste me prepričat, da je nekako VWju uspelo naredit avto še daleč bolj škodljiv in smrdljiv, kot pa so bili vsi avti 20 let nazaj, baje še celo bolj onesnažuje kot njihov lastni golf 2


Urejanje okolice in vašega vrta – UPC.si December 5, 2018 by marko·0 Comments Za načrtovanje ureditve lahko kontaktiramo tudi vrtnarsko podjetje Skerca, ki bo poskrbelo za planiranje in skupaj z vami oblikovalo načrt ureditve in zasaditve. Dober načrt je namreč osnova, ki poskrbi za to, da je vaš vrt res kar se da smotrno urejen. Skupaj boste izbrali ustrezne rastline, ki ne potrebuje toliko nege, a so vseeno zelo lepe. Pomagali vam bodo tudi pri načrtovanju ostalih delov vrta, zelenice, dvorišča, ograjevanja itd. Obstaja namreč veliko različnih možnostih, med katerimi lahko izbirate. Prav tako vam bodo pomagali z različnimi nasveti o negi vrta in rastlin, po želji pa lahko kakšno vrtnarsko opravilo naredijo tudi namesto vas. Ukvarjajo se namreč z vrtnarskimi storitvami, kot so polaganje travnih tepihov, izbira in namestitev namakalnih sistemov, obrezovanje in nega živih mej, grmovnic in dreves in podobno. Tako boste imeli lepši vrt, za nego pa boste porabili manj časa. Previous Previous post: Opremljanje hiše na ključ je lahko pravi užitek Next Next post: Čiščenje vodovodnih cevi pod okriljem izkušenih mojstrov ali vrhunske naprave


EX PONTO - DRUGIČ Ker smo se o letošnjem vsebinskem motivu 20. Festivala Ex Ponto »Kje je meja?« ubadali že v uvodnem festivalskem prispevku, te tematike ne bomo več pogrevali. Pa ne le zato, da se ne bi podvajali, tudi zaradi kritičnega opažanja, da festival že nekaj časa svoje vsakoletno motivacijsko geslo zastavi precej poljubno, abstraktno in pomensko všečno, manj pa v smeri resnejšega premisleka o vsebinah programa. Kakorkoli, recenzentska ekspedicija po festivalu bo tokrat zajela štiri predstave različnih formatov, v katerih ne bomo odkrivali sledi in navzočnosti takšnih in drugačnih mej, vanje se bomo zazrli povsem neodvisno in individualno. V sklopu programa mednarodne gledališke mreža NETA je gostoval Mali dramski teater iz Bitole, in sicer z Ionescovimi Stoli. Joana Popovska in Atanas Pop Dimitrov sta s svojo pojavo v uprizoritev vnesla dobršno mero avtentičnosti izvirnih likov, namreč prirodno biološko starost, ki med drugim prispeva tudi k središčnemu, magistralnemu razcvetu absurda in tragikomike. Okorni, dementni in bizarni figuri Starca in Starke, ki ju igralca spretno upodabljata, a precej manj »psihološko« razvijata, se znajdeta v konceptu, ki žal ne vidi dlje od dramatikove napisane besede. Dialogi izletavajo docela sterilno, spodobno, nobene komunikacije z aktualnostjo ni videti, akterja sta posrečena, a nič več kot to. Režija je neznosno predvidljiva, gre Ionescovim didaskalijam na roko, kot bi se reklo, a tudi znotraj teh legitimnih smernic ni trdne dramaturške opore, ki bi prepričljivo stopnjevala absurdni tempo nevidnih gostov. Ni prave norosti ostarelih umov niti strahovite tesnobe staranja in osamljenosti; učinkovita karikiranost, ki sproža komičnost in tragiko sočasno, je sicer vpisana v njuno vizualnost, v njuna zgubana, izčrpana, navsezadnje izjemno izkušena obraza, ki pa pripovedujeta in odsevata neko povsem samostojno, osebno zgodbo. Toda predstava kot celota zaradi šibke, nadvse nedrzne konceptualne zasnove ostaja na ravni uprizarjanja Ionesca zaradi Ionesca samega. Iz dramske klasike sledi preskok v svežo odrsko predelavo romana Stanislave Repar Slovenka na kvadrat, v kolažno, žanrsko razrezano uprizoritev v režiji Nicka Upperja in izvedbi slovaške igralke Lucie Siposove, ki sta po scenosledu resničnih dogodkov avtorice razgrnila intimno, dvorezno izkušnjo imigracije. Kljub temu da žanrsko živahnost vsebuje že sama knjiga, kjer se izmenjujeta proza in poezija, pa tudi ranljivi dnevniški zapisi in kritični uporniški eseji, uprizoritev stabilizira na prvem mestu izjemna naravna prezenca izvajalke, ki tako obrtno kot psihološko nadzoruje raznolikost posameznih »razglednic«, kar pomeni, da se iz nedolžne, nemočne žrtve v prelomu sprevrže v revolucionarko, vmes zanosno odpoje kakšen song, spodkopava svoje srčne probleme in razprostira intimne stiske preseljevanja. Zasnovana kot svojevrsten kabaret uprizoritev poseže po neposrednih pristopih koketiranja z občinstvom in ponuja tekočo strukturno lahkotnost, kar jo oblikuje v format biografske pripovedi, ki je pretresljiva in dramatična, a obenem noče biti jokava in brezmočna, pač pa vehementna in sugestivna v raznolikih atmosferah znotraj posameznih poglavij oziroma »razglednic«. Steber uprizoritve brez dvoma pooseblja igralka Lucia Siposová, v sklopu monodrame kondicijsko izjemno sposobna in okretna ter ne glede na dano zvrst interpretiranja dojemljiva in odrsko nadvse navzoča. Predstavlja redko videni izvajalski slog, ki je v neprekinjenem stiku ne le z vlogo, ki jo preigrava, ampak tudi z neobičajno, čvrsto povezanostjo z občinstvom, ki ga tako rekoč do zadnjega drži v šahu. Za nekatere najbolj pričakovano vabo letošnjega programa zagotovo lahko pripišemo Viktorju Bodóju, mlademu, kreativno izjemno vitalnemu madžarskemu režiserju, ki je slovensko občinstvo na istem festivalu nazadnje zašarmiral že pred dvema letoma s predstavo 1000 Mož na kocki. Unikatnost njegove poetike je vsekakor tudi plod in stranski učinek siceršnje ustvarjalne večopravilnosti, saj je začel kot igralec in se nato usmeril v režijo in se ji dokončno posvetil. Njegova uprizoritev širokih – tako vsebinskih kot tehničnih – razsežnosti Anamneza vstopa v svet bolnišnične industrije, v mašinerijo zdravnikov, pacientov, čakalnic in serijo obstranskih figur, ki zaokrožujejo celostno sliko zdravstvenega sistema z vsemi njegovimi sodobni zmagoslavji, a tudi oziroma predvsem s koruptnostjo. Centralna lokacija dogajanja, čakalnica – prostorna in domala izpraznjena, z namenom, da se jo verižno napolnjuje s situacijami in vsebino – daje teren visoko frekventnemu dogajanju, kjer se mrežijo, zabijajo in spajajo množični pripetljaji med bolnišničnim osebjem in uporabniki institucije. Nekje na tanki dramaturški nitki se tu in tam nazorno izriše notranja logika tega bizarnega kaosa, kjer so vzroki in posledice pomešani, menjave identitet skrajno gibljive in pretočne, toda nikoli zares brezsmiselne, saj je še tako ekscentrična odrska situacija prepoznavna – če že ne iz prve roke, pa iz statistike kot take. Absurdni vrvež zapolnjujejo nenadoma plešoči zdravniki, spastični pacienti, obešenjaški humor, prototipski vratar, pribežniki s psihiatričnega oddelka, srce parajoča dejanja dementnih starčkov, skratka izpopolnjena mizanscenska dinamika, ki kot za šalo vrtinči domete absurda, realnega, fantastičnega, grotesknega in dokumentarnega. Sporadično se v ta odrski cirkuško-birokratski kozmos vpenjajo posnetki reševalcev, farmacevtov in patologov, ki s simbolnim vdorom iz konkretnega, resničnega sveta odrsko iluzijo prebijajo z ostrino lastnih stvarnih izkušenj. Drobljenje različnih elementov in estetik je »kirurško« natančno, s čimer je kritika na dvoličen sistem zdravstva na eni strani premetena, zakodirana, zavita v nenehne ovoje večplastnega humorja in »zdrave distance«, a je na drugi strani prav v svoji komičnosti in cinizmu tudi tragična. V vsakem primeru pa prav zaradi neštetih absurdnih situacij tako zelo blizu realnemu stanju. Kot poklon Federicu Felliniju in Charlieju Chaplinu je zasnovan solo performans En mali radio bolgarske igralke Maye Novoselske v režiji Tedija Moskova. Obeh »virov navdiha« izvajalka v svoj nastop ne vključuje konkretno, nedvoumno ju ovekoveči le v posvečenih okruških. Nanju se sklicuje nenasilno in vendar vseobsegajoče; v iskreni nepretencioznosti, igralskem entuziazmu in neskončni ljubezni do umetnosti. Naj mi občestvo ne zameri sentimentalnosti, a vsekakor gre po mojem mnenju za eno najbolj srčnih in – v neki predirljivo iskreni pripadnosti do gledališča – ganljivih festivalskih predstav zadnja leta pri nas. Struktura postavitve je speljana v slogu varieteja, v njem pa Novoselska, odeta v podobo potepuha, skozi drobne tematske nastavke premišljeno in skromno podaja elementarna vzporejanja človeka z inteligentnostjo živali, razpira stisko revščine, ki jo premaguje z vsemogočnostjo domišljije, majhne, vsakdanje pripetljaje in predmete pa prikaže v luči veličastnih pomenov in potencialov. Verjetno lik presune toliko bolj, ker taktično in neagresivno skozi situacijsko tragikomiko razgalja osrednje osi kolektivne sodobne »praznine«, kjer imamo nakopičeno vse, ostaja pa nam nič. Novoselska fascinira z nizom izpiljenih klovnovskih trikov in karikiranjem, povsem prožnih za identifikacijo s kompleksnim in hkrati preprostim univerzumom »malega človeka«, ki mu duševne poškodbe dajejo žolčni zagon k preživetju in netolerantnost nadrejenih srdit upor, da s pomočjo notranje sile ljubezni in vere premaga svet okoli sebe, tako da mu odvzame vrednote zunanjega sijaja 2000 in veljavnost materializma. Takšna ni le vsebina na papirju, ampak predvsem duh igralke, ki s svojo neprenarejenostjo, čuječnostjo in lojalnostjo na občinstvo položi energetsko kopreno, ki je ne zmore sproducirati nobena priučena igralska tehnika, ampak izključno vplivna moč izvirne, zasebne identitete izvajalca. Od razočaranja do navdušenja je na Ex Pontu vijugala Zala D.


Delegati 195 držav, ki sodelujejo v Medvladnem forumu o podnebnih spremembah (IPCC), so v Južni Koreji potrdili in objavili posebno poročilo o omejitvi globalnega segrevanja na 1,5 stopinje Celzija do konca stoletja glede na predindustrijsko raven. V njem opozarjajo pred drastičnimi posledicami, če ta cilj ne bo dosežen. Poročilo, ki obsega 400 strani, sloni na 6.000 znanstvenih študijah o podnebju in pravi, da so za dosego cilja potrebne drastične spremembe v odnosu politike do podnebnih sprememb, glede energije, ravnanja s prstjo, industrije, tehnologije zgradb, transporta in upravljanja mest. Do leta 2030 bo treba tudi zmanjšati izpuste toplogrednih plinov zaradi človeških dejavnosti za 45 odstotkov od ravni leta 2010. Do leta 2050 pa bo treba priti do neto ničelnih izpustov, kar pomeni, da se mora izpopolniti tehnologija za odstranjevanje viška ogljikovega dioksida iz ozračja. Svet se je od predindustrijske ravni doslej že segrel za eno stopinjo Celzija in poročilo opozarja na vidne posledice, kot so ekstremni vremenski pojavi, višanje gladine morij in izginjanje ledu na Arktiki. Izogniti se je treba segretju za tri stopinje Svet je trenutno na poti, da se segreje za dve do tri stopinje Celzija, če ne bo odločnega in trajnega zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov. Pariški podnebni sporazum iz leta 2015 je svetu državam podpisnicam naložil, naj poskrbijo, da se ozračje ne bo segrelo za več kot dve stopinji od predindustrijske ravni. Če bo dosežen ambicioznejši cilj 1,5 stopinje Celzija, pa se bo gladina morij dvignila za deset centimetrov manj, dramatično se bo zmanjšala nevarnost Arktike brez ledu čez poletja, koralni grebeni pa bodo usahnili za med 70 do 90 odstotkov, ne pa tudi povsem izginili. Kaj, če ne ... Če cilj ne bo dosežen, okoljevarstveniki opozarjajo na katastrofalne posledice, ki jih bomo občutili kot precej hujšo različico današnjih. Letos so denimo Grčijo in Švedsko prizadeli veliki požari, temperature v nekaterih evropskih državah so se približevale 50 stopinjam Celzija, v Franciji so morali zaustavljati jedrske reaktorje, ki so jih neuspešno hladili, je v pogovoru z novinarji primere naštela Katja Huš iz Greenpeacea v Sloveniji. Podatki nas lahko skrbijo, ta skrb pa nas mora po njenem mnenju hkrati "pognati v hitre in nujne spremembe, saj bodo najpomembnejša prav naslednja leta". Po njenih besedah vemo, kaj je treba narediti, prav tako imamo za to na voljo vse znanje in tehnologije. Pretekle slovenske vlade so po njenih besedah v preteklosti na tem področju leporečile ali celo postavljale termoelektrarne in subvencionirale uničevanje podnebja, zato mora nova vlada Marjana Šarca škodljive politike" preteklih let prekiniti. Po njenih besedah predvsem "ne potrebujemo sladkih besed, temveč konkretne in premišljene spremembe". "Z našim denarjem se ne sme več hraniti umazana energija, v naslednjih letih moramo zmanjšati število avtomobilov na cestah in olajšati uporabo vlakov. Stavbe, v katerih bivamo in delamo, moramo narediti manj potratne, ljudem moramo omogočiti, da skupaj postavljajo sončne elektrarne in vetrnice, vlada pa se mora skupaj z delavci začeti pripravljati na predčasno zapiranje TEŠ-a. V nič manj ne smemo privoliti," pravi. Ob tem še dodaja, da imamo še čas za reševanje podnebne krize, nimamo pa več časa za izgovore. Pri Greenpeaceu so objavo poročila ob dejstvu, da poziva k zelo nujnim ukrepom, sicer pospremili tudi z izjavo, da poročilo predstavlja "znanstveni ekvivalent brci v rit". Manj energije iz premoga Poročilo pravi, da bo imel svet dve tretjini možnosti za dosego cilja 1,5 stopinje Celzija, le če se do konca stoletja v ozračje ne izloči več kot 420 milijard ton ogljikovega dioksida. Po sedanjem trendu izpustov bo ta vsota dosežena že v desetletju. Delež električne energije, pridobljene z obnovljivimi viri, kot so voda, sonce in veter, se mora do leta 2050 povečati s sedanjih 20 na 70 odstotkov, delež energije iz premoga pa mora pasti s sedanjih 40 odstotkov na okoli pet odstotkov. Za dosego cilja bo glede na poročilo potrebnih 2.100 milijard evrov investicij v globalni energetski sistem vsako leto od leta 2016 do leta 2035, kar pomeni približno 2,5 odstotka svetovnega BDP-ja. Poročilo zatrjuje, da je cilj 1,5 stopinje Celzija tehnološko in gospodarsko dosegljiv, vendar pa je problem politična volja. Potrebne bodo velike spremembe na primer v prehranjevalnih navadah ljudi (manj mesa), zmanjšanje števila avtomobilov z motorji na notranje zgorevanje, zmanjšanje povpraševanja po energiji in tudi odvzemanje viška toplogrednih plinov iz ozračja, na primer s pogozdovanjem ali uporabo biogoriv. Pripravo poročila so forumu naložili sklepi 21. zasedanja pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo leta 2015 v Parizu. Na istem zasedanju so države sveta dosegle omenjeni Pariški sporazum, ki naj bi svet rešil pred katastrofalnimi posledicami podnebnih sprememb. Focus: Rešitve poznamo V Društvu za sonaraven razvoj Focus pravijo, da poročilo predstavlja naj najcelovitejšo in najverodostojnejšo oceno posledic globalnega segrevanja. Prepričani so, da se mora slovenska vlada na poročilo ustrezno odzvati in že v torek na zasedanju okoljskih ministrov EU-ja zagovarjati in podpreti dvig podnebnih ciljev EU-ja. Evropska komisija pa mora zagotoviti, da bo dolgoročna strategija EU-ja o podnebnih spremembah, ki bo predstavljena novembra, odražala nujnost ukrepanja. Prepričani so, da rešitve za drastično omejitev spuščanja ogljikovega dioksida v ozračje poznamo. Med drugim je potreben izjemen premik v energetskem sektorju, sektorju rabe tal ter načinu upravljanja urbanih območjih in industrije. "Cilj je izvedljiv, vendar le, če bodo vlade ukrepale takoj. Če želimo ostati pod 1,5 stopinje Celzija, se morajo države zavezati, da bodo svoje podnebne cilje zaostrile do leta 2020," opozarjajo. Med drugim je treba po njihovem mnenju okrepiti ukrepe, za katere vemo, da delujejo. "To pomeni prehod k 100-odstotno obnovljivim virom energije, s pospešenim opuščanjem vse umazane energije, začenši s premogom, povečanje vlaganj v ukrepe za energetske prihranke, čistejšo proizvodnjo in potrošnjo, takojšnjo opustitev vseh investicij v fosilne vire ter varovanje in obnovo naravnih ekosistemov, kot so gozdovi," pravi. Med drugim bodo potrebne tudi "korenite spremembe življenjskih slogov, vključno s spremembami prehranjevalnih navad in uporabo bolj trajnostnih načinov mobilnosti". "Rešiti se moramo odvisnosti od rasti BDP-ja ter narediti premik k novim ekonomskim politikam, ki zagotavljajo blaginjo za vse, znotraj planetnih meja. Koristi, ki jih ti ukrepi prinašajo, bodo zagotovo večje od stroškov," so zapisali. Andrej Gnezda iz Umanotere je medtem poudaril, da so tehnologije za omejitev segrevanja ozračja že na voljo. "Neumno bi bilo čakati z njihovo široko uporabo, saj bi s tem drveli v zanesljivo predvidljivo katastrofo. Za ohranitev varnega podnebja za ljudi, skupnosti in ekosisteme je odlašanje preveč tvegano. Najboljši izpusti so in vedno bodo tisti, ki jih ne povzročimo," je dejal. Dokument ob pravem času Na posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) se je odzval tudi Zoran Kus iz sektorja za okolje in podnebne spremembe na ministrstvu za okolje in prostor in poudaril, da pri problematiki podnebnih sprememb ne gre le za omejevanje izpustov, temveč to zahteva celovit prehod na trajnostni razvoj. Objavljeni dokument je po njegovem mnenju prišel ob pravem trenutku, "da ponovno vzbudi večjo motivacijo za pripravo dokončnih dokumentov, odločitev in ciljev za izvajanje Pariškega podnebnega sporazuma". Ena temeljnih ugotovitev dokumenta je po Kusovih besedah to, da pri razlikah med dvema stopinjama ter stopinjo in pol ne gre za preprost matematični izračun: "IPCC je ugotovil, da za pol stopinje Celzija bolj ambiciozen cilj na prihodkovni strani lahko pomeni tudi do sto odstotkov več koristi ali obratno." Kus je še pojasnil, da poročila ni mogoče neposredno aplicirati na Slovenijo. Spomnil pa je, da je tudi Slovenija začela pripravljati svojo dolgoročno podnebno strategijo, in sicer na osnovi enakih scenarijev kot Evropska komisija za pripravo evropske. "Prvi scenarij predvideva zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov do leta 2050 za 80 odstotkov, drugi za 95 odstotkov, tretji pa ogljično nevtralnost do leta 2050," je povedal.


Obvestilo o piškotkih


source: fineweb

text: vmesnik uporabovnega programa je programska oprema, ki zagotavlja, da so računalniške funkcije na voljo aplikacijskemu programu. Definira funkcije, ki jih aplikacijski program potrebuje za izvajanje nalog in definira kako aplikacijska programska oprema kliče strežbo aplikacijskega sloja. Za različne aplikacije so standardizirani vmesniki API, tako za telefonijo TAPI in TSAPI, za elektronsko sporočanje MAPI, za aplikacije v omrežju ISDN vmesnik CAPI in za telefonske aplikacije v jeziku JAVA JTAPI. 17. oktober 2014 14. oktober 2014 10. oktober 2014 30.10.2014 Rok za prijavo na DEMOLA projekt 16.10.2014, Fakulteta za elektrotehniko (P3) Projekti - E-vključenost Cilj projekta je izboljšati kakovost življenja starejših ljudi s pomočjo virtualnega orodja za interakcijo z drugimi uporabniki in vključevanje v virtualne dejavnosti. Projekt I2Web ima cilj ljudem z različnimi invalidnostmi omogočiti dostop do storitev interneta prihodnosti. Projekt naslavlja problematiko konceptov in mehanizmov pridobivanja e-veščin in e-znanj za ciljno skupino starejših oseb v Sloveniji. Ekipa LTFE je za Upravo RS za zaščito in reševanje izvedla uvedbo klica v sili za gluhe in naglušne v obliki mobilne tehnologije WAP. Rešitev je bila edinstvena v Evropi in v letu 2009 v Bruslju nagrajena s strani Evropskega združenja za klic v sili (EENA). Cilj projekta 6. okvirnega programa DfA@eInclusion je povečati stopnjo e-vključenosti v Evropi. Dom IRIS (Inteligentne Rešitve in Inovacije za Samostojno življenje) želi postati zgled doma, v katerem so nameščene rešitve, ki osebam z invalidnostmi in starejšim osebam z zmanjšanimi zmožnostmi v čim večji meri omogočajo samostojno in varno življenje.


Kronika v Posavju, 4.10.2012 - Posavje - novice, info, napovednik, galerija - Brežice, Kostanjevica na Krki, Krško, Sevnica Kronika v Posavju, 4.10.2012 Kronika | Kronika v Posavju, 4.10.2012 Povej naprej Objavljeno: [ 06:42 , 05.10.2012 ] Policisti Policijske uprave Novo mesto so intervenirali v 51 nujnih primerih. Obravnavali so prometno nesrečo v kateri se je lažje poškodoval kolesar in pet prometnih nesreč, v katerih je nastala materialna škoda. Ostala obvestila Posredovali so zaradi devetih kršitev javnega reda in miru na javnih krajih in v zasebnih prostorih in pridržali kršitelja, ki se kljub ukazom policistov ni pomiril in je nadaljeval s kršitvijo. S področja kriminalitete so obravnavali sume kaznivih dejanj nasilja v družini, nezakonitega lova, ponarejanja listin, vlomov in tatvin. Posredovali so zaradi najdbe neeksplodiranih ubojnih sredstev, povoženja divjadi, zgostitev prometa in ovir na vozišču.


Imena v njegovo dobro ne izpostavljam javnosti, ker je prav med športnimi delavci najmanj načelnih.


Elektorski BritOFF Ob 10h: Elektorski kolegij je potrdil zmago predsedniškega kandidata Joeja Bidna. Ta je dobil 7 milijonov glasov državljank in državljanov več kot Donald Trump, elektorskih glasov pa je od potrebnih 270 dobil 306. Tako je kolegij, za razliko od zadnjih volitev, glasoval v skladu glasovanja ljudstva – torej tisti, ki je dobil več civilnih glasov, je na koncu pobral tudi največ elektorskih. Elektorji v slabi polovici držav namreč niso zavezani k spoštovanju glasov državljanov, pač pa se lahko odločijo, da glas oddajo tistemu kandidatu, ki ga osebno preferirajo. Dobro jutro, poslušate zgodovinski BritOFF. Danes se bomo posvetili dvema primeroma, ko ameriškega predsednika ni izbral elektorski kolegij, pač pa kongres. A najprej, kako elektorji sploh delujejo? Elektorje izbere vsaka politična stranka sama, okoli tega, kdo je lahko elektor in kako se mora obnašati, pa pravzaprav ni večjih pravil. Ne smejo biti člani kongresa ali imeti katere druge zvezne funkcije, torej so to večinoma upokojeni politiki, aktivisti, državni in lokalni predstavniki ali sorodniki kandidatov. Vsaka zvezna država ima toliko elektorjev, kolikor ima poslancev v kongresu. Ko določen kandidat zmaga, so elektorji njegove stranke izbrani za predstavnike države, ki odločitev formalizirajo. Ker so navadno pripadniki določene stranke, je za pričakovati, da bodo volili v skladu s tem. To ni vedno tako; na predsedniških volitvah leta 2016 je bilo kar 7 tako imenovanih nevernih elektorjev, ki so glasovali v nasprotju z obljubami. Kaznovani so za to lahko v le 16 državah, v 32 pa so k temu le formalno zavezani. Večinoma, tako ali drugače, elektorjem uspe izbrati predsednika. Redko pride do situacije, ko imata oba kandidata nezadostno količino glasov ali pa je izid neodločen. Do tega pride, ko elektorji glasujejo za kandidate tretje stranke, ki glasove razdeli na tri ali več, kar ne zagotavlja možnosti, da bi eden izmed kandidatov dobil 270 glasov, kolikor jih potrebuje za izvolitev. Takrat o tem odloča predstavniški dom. To se je zgodilo trikrat. Prvič leta 1801, potem 24 let kasneje ter končno še leta 1837. V obeh primerih predsednika ni izbral kolegij, marveč ga je izbral predstavniški dom. Seveda takrat dve dominantni stranki še nista bili popolnoma oblikovani, zato bi danes težje prišlo do podobnega rezultata. Leta 1800 sta se za predsedniški stolček potegovala Thomas Jefferson in John Adams. Ker so bili volilni listi iz zvezne države Georgie nepopolni, je odločitev padla v roke senata. Elektorji namreč niso razlikovali med glasovi za predsednika in podpredsednika, zato sta Aaron Burr in Jefferson prejela vsak po 73 glasov. Izbira zmagovalca je padla v roke predstavniškega doma, to pa je zavleklo volitve v leto 1801. V takem primeru poslanci delujejo kot zvezna delegacija, kandidat pa mora osvojiti preprosto večino. To je po šestih dneh razgovora uspelo Jeffersonu, ki je prejel 10 delegacij zveznih držav. So pa zaradi teh volitev sprejeli 12. amandma, ki omogoča dva volilna lista, enega za predsednika in drugega za podpredsednika – do takrat je namreč veljalo, da to avtomatsko postane poraženec. Na predsedniških volitvah leta 1824 so medsebojno tekmovali štirje kandidati, od katerih je največ elektorskih, pa tudi ljudskih glasov dobil Andrew Jackson, a vseeno ni dobil večine, torej 131 elektorskih volilnic. Zato se je odločanje o predsedniku preselilo v predstavniški dom, kjer so pa na volitvah sodelovali le trije najvišje uvrščeni kandidati. Tako je kandidat Henry Clay odpadel in se odločil, da bo svojo podporo – takrat je bil namreč govorec predstavniškega doma – namenil 1000 kandidatu Johnu Quincyju Adamsu. Adams je res zmagal na volitvah, s trinajstimi glasovi zveznih držav; sledil je Jackson s sedmimi in Crawford s štirimi. Leta 1836 sta se za predsedništvo in podpredsedništvo skupaj potegovala Martin Van Buren in Richard Mentor Johnson. Tokrat se spori niso odvijali okoli predsedniškega kandidata, marveč je bil Johnson tisti, ki mu je zmanjkal le en glas do večine, čeprav sta z Van Burnom zmagala ljudske volitve v dovolj državah, da bi morala dobiti večino. To se je zgodilo, ker so vsi elektorji Virginije, skupaj jih je bilo 23, prebegnili k drugim strankam, čeprav je volitve tam zmagal Johnson. V predstavniškem domu je leta 1837 vendarle dobil mesto podpredsednika. Zaradi nepredvidljivosti in nezanesljivosti elektorskega kolegija se z vsakimi volitvami pojavijo tudi prizadevanja, da bi sistem ukinili. Nenazadnje daje izbrani peščici ljudi moč odločitve poteka volitev, ki ni nujno v skladu z voljo ljudstva. Ob 8h: Župan Mestne občine Ljubljana Zoran Janković je skupaj z mestnimi svetniki, a brez zastopnikov SDS, vložil kazensko ovadbo proti uredniku glasila Demokracija, Jožetu Biščaku, in njegovemu uslužbencu, Aleksandru Škorcu. Slednji je sestavil sporni zapis, v katerem poveličuje belo raso in njene karakteristike. To utemeljuje z argumentacijo, da je vendarle bil tudi Jezus bel, da so belci od Boga izbrana rasa ter da bo bog ustvaril bolezen, ki bo prizadela nebele rase. Ja, tisti Jezus, glavni lik zgodbe, izvirajoče z Bližnjega vzhoda, je bil nedvomno bele rase. Zagotovo je prav ta bizarnost razlog, da se Demokracija obtožb rasizma in razpihovanja sovraštva brani s trditvijo, da je zapis le satira. MOL ni edini, ki je vložil ovadbo, to je že prejšni teden storil tudi filozof Boris Vezjak. Madžarski parlament je sprejel zakon, ki istospolnim parom prepoveduje posvojitev otrok, saj zakonsko zvezo definira izključno kot heteroseksualno. Otroka lahko posvoji le poročen par oziroma samska oseba z dovoljenjem ministra. Hkrati so spremenili ustavo tako, da se spol zapiše ob rojstvu in ga je nemogoče spremeniti. To počnejo v imenu varovanja mladičev pred škodljivimi zahodnimi vplivi in ideologijami. V šolah bodo morali imeti več kot nevtralen odnos do religije – seveda krščanske – in, če je že treba, odklonilno predstavljati vprašanja skupnosti LGBTQ+. Morda bo pa imel največji pomen spremenjen volilni zakon – tako bodo morale imeti stranke za nastop na državnih volitvah kandidate v vsaj štirinajstih od devetnajstih provinc in več kandidatov kot doslej. Ameriška uprava za hrano in zdravila, krajše FDA, je odobrila prve domače koronske teste. Ta bo stal slabih 25 evrov, rezultati bodo se pa prikazali po dvajsetih minutah na aplikaciji na telefonu. Gre za antigenske teste, pri katerih bris vzamejo iz nosu, v samem delovanju pa so dokaj podobni testom nosečnosti. Test pri osebah s simptomi pravilno ugotovi okužbo v 96 odstotkih, negativni rezultat pa je 100-odstotno pravilen.


Narodni dom Maribor: IVA BITTOVÁ (CZE) petek, 17. 01. 2014, ob 20:30, Iva Bittová, violina, vokal, kalimba Iva Bittová izvira iz češke pokrajine Moravske. Na njeno ter glasbeno prihodnost njenih sester Ide in Regine, prav tako precej uspešnih glasbenic, je močno vplival zlasti oče Koloman, mojster mnogih glasbil. Iva je diplomirana dramska igralka in glasbenica, ki se je po očetovi smrti odločila za samostojno skladateljsko ter interpretativno pot. Iva Bittová že dobri dve desetletji uspešno posega po glasbenih prostorih klasike, jazza in folka. Njena osebna ljudska glasba, kot jo včasih poimenuje, se med drugim vpisuje tudi v polje izjemno bogate tradicije ljudske glasbe, nastale na področjih sedanje Češke in Slovaške. Ključna in obenem dokaj nevsakdanja značilnost njenega glasbenega početja je hkratno prepletanje vokala ter igranja na violino, kar počne nadvse prepričljivo. Iva je zelo sposobna ter samosvoja vokalistka in odlična šolana violinistka. Oboje skupaj tvori prepoznaven stilističen minimalizem, ki se sem ter tja ne brani niti drznejših izletov v bolj eksperimentalne zvočne svetove. Bittová brez najmanjših zadreg preči tradicionalne in lastne skladateljske dosežke, saj se vsega loteva s povsem unikatnim prepletom občutij za klasično mero in disciplino, ljudsko dopadljivost ter za, pogojno rečeno, jazzovsko nepredvidljivost in spontanost. Vse to odseva zlasti v njenem nemirnem in prežečem vokaliziranju ter v pogosto ostrem in trzajočem ubiranju violinskega drobovja na eni ter mehkem in mestoma otožnem popevanju in ubiranju strun na drugi plati. Njeni nastopi so pogosto ocenjeni z besedami, navdušenimi nad samosvojo ter prepričljivo glasbeno eklektiko. »Iva Bittová je obdarjena s sposobnostjo spontane ustvarjalnosti, ki je večja, kot bi bilo pošteno za eno samo osebo. Pridite in verjemite lastnim ušesom.« (Ken Hunt)


Srečali | Gore-ljudje 12.06.2018 Srečali so se zamejski planinci četrtek, 14. junij 2018, ob 05:28, Franci Savenc, ogledov: 298 Primorski dnevnik: ... so se zamejski planinci - Gorice, Benečije, Koroške in Trsta OPČINE - 350 planincev iz slovenskega zamejstva se je v nedeljo zbralo v Prosvetnem domu na Opčinah. Prišli so iz Gorice, Benečije, Koroške in seveda Trsta. Na tradicionalnem junijskem shodu so izostali samo Porabski Slovenci, ki so morali zadnji trenutek preklicati napovedani obisk. Škoda, saj so se ti Slovenci s skrajnega madžarskega zahoda prvič priključili zamejski planinski družini komaj lani. Na zborovanju pa ni manjkalo Planinsko društvo iz Jesenic, ki ima zaslugo, da je botrovalo prvemu tovrstnemu srečanju leta 1972 na Golici. Z njim so prišli tudi planinci iz Dovjega - Mojstrane. Med vsemi je bila še najbolj pisana Planinska družina iz Benečije, saj je na Opčine prispela v trojni zasedbi: pohodniki, plezalci in dva kolesarja, ki sta iz Špetra startala že ob šestih zjutraj. Dobre volje pa ni manjkalo nobenemu, tudi organizatorjem ne. Slovensko planinsko društvo Trst, v sodelovanju z ZSŠDI in Planinsko zvezo Slovenije, je za to 47. Srečanje slovenskih zamejskih planinskih društev pripravilo pester program. Udeleženci so se zjutraj pod brezhibnim poletnim soncem razdelili v štiri skupine. Najmlajši, ki ne znajo še brati, so na Vejni odkrivali skrivnosti orienteeringa. Še pred spopadom z abecedo so se naučili pravilno tolmačiti znake topografske karte. Našli so vse predvidene točke in doživeli svoj prvi športni uspeh. Starejši (od šest do petindvajset let) pa so šli plezat na Napoleonsko cesto. Devedetni Bruno iz Mojstrane nam je povedal, da je pri njih doma dosti bolj naporno priti do primerne stene, saj moraš do nje dolgo hoditi, pa tudi razgleda na morje tam ni! Odrasli pohodniki so imeli na izbiro dve poti. Krajša jih je vodila od Banov po kraškem robu preko Obeliska, kjer so ob nekdanjem nemškem pokopališču in bunkerjih zvedeli za krvavo opensko bitko med Nemci in partizani, ki je zaključila drugo svetovno vojno v naših krajih. Daljša tura pa je ubrala pot dr. Sonje Mašera - nekdanje predsednice SPDT in med pobudniki vsakoletnih zamejskih srečanj. Po gozdni stezi se je vila dolga kača devetdesetih planincev, ki so se od Ferlugov spustili do Piščancev in med vinogradi, čebelnjaki in prekrasnimi pogledi na Tržaški zaliv dosegli Trstenik. Od tam so pohod nadaljevali po odseku Vertikale Zorka Jelinčiča do Napoleonske ceste in Opčin. »Obe poti zaznamuje bogata notranja simbolika,« je povedala Marinka Pertot, predsednica SPDT. »Označuje ju ljubezen do naših krajev in korenin in želja po povezovanju in prijateljstvu. Naša zamejska srečanja imajo isti cilj: zbliževanje, spoznavanje, utrjevanje prijateljstva.« V Prosvetnem domu na Opčinah je bil po kosilu na sporedu kulturni program, ki ga je spretno povezoval Evgen Ban. Udeležence so pozdravili podpredsednik Planinske zveze Slovenije Miro Eržen, Maruška Lenarčič v imenu MDO Primorska, Nadja Kralj za ZSŠDI in vsi predsedniki sodelujočih društev. Veselo so se prepletali različni naglasi in izgovorjave, narečja in jezikovne nianse. Aplavz so zaslužili tudi nastopi Openskih muzikantov in učencev glasbenih delavnic društva Tabor pod vodstvom Aljoše Saksida in skeči kabaretistk Irene Pahor in Tatjane Malalan, ki sta - preoblečeni v napovedovalko, mamico, vdovo, pohodnico - poskrbeli za smeh in zabavo. Program je zaključil Pihalni orkester Jesenice - Kranjska gora, ki v sedeminštiridesetih letih ni zamudil niti enega srečanja. Drugo leto nasvidenje na Koroškem! Fotografije: Nastop godbe na prireditvenem prostoru in koncert v dvorani; [email protected]


SREDOKAZzzz == M'TKA == Galerija Alkatraz, ob 18.00 Predstava: Galerija Alkatraz vas v sodelovanju s Slepo ulco vabi na doživljajsko gledališko srhljivko Behind the Black Curtain od 6. - 13. julija, vsak dan od 18. do 22. ure. Obiskovalce sprejemamo vsake pol ure. Dogodka se lahko udeleži največ 5 oseb hkrati. Obvezne rezervacije sprejemamo na: info@slepa-ulca.si. Priporočen prostovoljni prispevek. Klub Gromka, ob 19.00 Klubski večer: POLETNA GROMKA >> Grejemo klopice na Trgu brez zgodovinskega spomina & poslušamo fino muziko. Pridite ždet z nami! Gala Hala, vrtni let, ob 21.00 ivent: Trillity 4 da summa >> Vabimo vas na celovečerno ekskurzijo v svet umazanega juga, kjer bo poskrbljeno za dobro odmerjeno dozo zaprašenih memphis rap kasetnih posnetkov, narezanih chopped & screwed dobrot ter recikliranega phonka. Music policy: phonk / trap / chopped n screwed / memphis rap . LINE UP: Cookie ; Bor$aleano Vstop prost! *v primeru slabega vremena se dogodek prestavi! == OSTALA LJUBLJANA == Bar Prulček, ob 21.00 Koncert + Jam Session >> Roberto Magris Trio Kino Šiška, ob 20.00 Metaldays warm-up. Koncerti zasedb ICED EARTH + Metalsteel + Eruption Julija, ko se ves metalski živelj vneto pripravlja na festival MetalDays, ki letos med drugim gosti tudi ene in edine Judas Priest, se bo v Šiški odvil warm up koncert brez primere. Nastopili bodo namreč ameriški power metalci Iced Earth. Zasedba, ki jo vodi kitarist/tekstopisec Jon Schaffer, je od nastanka leta 1988 do danes vedno navduševala svet s svojim epsko obarvanim, čustveno nabitim in pristnim ameriškim power metalom. Ne smete zamuditi, če vam po žilah teče metalska kri. Predskupina Metalsteel pa prihaja iz domačih logov. Bend, ki že od samega začetka živi in diha heavy metal, se je kalil tako v beznicah kot na festivalih povsod po Evropi, navdušuje pa tako s svojimi klasičnimi hiti kot z novim albumom Beyond the Stars, ki je decembra lani izšel pri On Parole Productions. Na dan 29 € Mestni Muzej KVARTET AUPA (Španija) >>> Sastav: Asier Suberbiola, violina ; Pere Nolasc Turu, violina ; Felipe Escalada, viola ; Martín Meléndez, violončelo. Muziciranje Kvarteta Aupa je evolutivna nadgradnja godalnega kvarteta kot tradicionalne komornoglasbene oblike. Poleg repertoarne prenove prinaša tudi novosti v tehniki lokovanja in ansambelski zvočnosti. Vstop prost == TEATER & RAZSTAVAI == Galerija Škuc 12 razlogov za slikanje >>> Razstava del študentov in ustvarjalcev mlajše generacije. Kurator: Staš Kleindienst. 21. 6. - 16. 7. tor - ned: 13:00 - 21:00 Cankarjev dom 20.00 Zgodbe svilne poti Dunhuang, moja sanjska dežela, kitajski balet (Kitajsko plesno gledališče Lanzhou) Vstop: 49, 39, 29, 19 EUR Atrij Kavarne NUK v Narodno in univerzitetni knjižnici 21.00 Gledališče v ATRIJU - Devetsto, drama >> Predstava Devetsto je monodrama o genialnem džezovskem pianistu Dannyju Boodmanu T. D. Lemonu Devetstotem. Nastala je po besedilu italijanskega pisatelja, muzikologa in filozofa Alessandra Bariccaxa. V njej se predstavlja slovenski igralec Kristian Koželj, ki je član Igralskega studia bratov Vajevec in Združenja dramskih umetnikov Slovenije. Vstopnina: 10 EUR == ČINO == Kino Komuna 18.30 Izgubljena med valovi (Adrift) 20.30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo) Ljubljanski Grad 21.30 Pokliči me po svojem imenu (Luca Guadagnino se s filmom, ki je posnet po istoimenskem romanu Andréja Acimana, vrača v opojno poletje v osrčju severne Italije s tenkočutno zgodbo o odraščanju ter nadvse čutno zgodbo o prvi ljubezni.) == PO MATERI KURJI == Še poteka: Kranj, Festival sodobnega kolaža KAOS (29. 6. - 14. 8. 2018), Layerjeva hiša, Stolp Škrlovec, Mergentalerjeva, kulturna četrt Kranja Ljutomer, Kranerjeva klet (v sklopu festivala Grossmann) Nastop skupin ORKESTER SELOTEJP (ska, punk, folk, Ormož) + OBNOUNCE (death metal veterani, Ljutomer) Vstopnina: 5€ Tolmin, Sotočje T'minke in Soče OVERJAM [ovađam] Pre-beach party, start ob 10.00 LINE UP: Ziggi Mastah, delavnica (Overjam 4 kidz), Jahmessanjah, Selecta IRAY, Umberto Echo, Alpha Steppa, Asher Selector, Sued Massiv Bohinj, Festival Kanal: Pero Lovšin


source: wikipedia

text: Nobelova nagrada za fiziko () je ena od Nobelovih nagrad, ki jih od leta 1901 podeljuje švedski Nobelov sklad za pomembne dosežke v fiziki. Je ena od petih nagrad, ki jih je švedski izumitelj Alfred Nobel predvidel v svoji oporoki. Nagrajence izbira petčlanska komisija, ki jo volijo člani Kraljeve švedske akademije znanosti. Velja za najprestižnejšo nagrado za dosežke na področju fizike na svetu. Seznam dobitnikov Podrobnejše obrazložitve so na spletni strani Nobelovega sklada. Od 2020 2023 Pierre Agostini Ferenc Krausz Anne L'Huillier »Za eksperimentalne metode, ki generirajo atosekundne pulze svetlobe za preučevanje dinamike elektronov v snoveh.« 2022 Alain Aspect John F. Clauser Anton Zeilinger »Za poskuse s prepletenimi fotoni, ugotovitev kršitve Bellovih neenakosti in pionirsko delo na področju kvantne informatike.« 2021 Sjukuro Manabe Klaus Hasselmann »Za fizikalno modeliranje Zemljinega podnebja, kvantifikacijo variabilnosti in zanesljivo napoved globalnega segrevanja.« Giorgio Parisi »Za odkritje medsebojnega vpliva neurejenosti in fluktuacij v fizikalnih sistemih od atomske do planetarne ravni.« 2020 Roger Penrose »Za odkritje, da je nastanek črnih lukenj robusten prediktor splošne teorije relativnosti.« Reinhard Genzel Andrea M. Ghez »Za odkritje supermasivnega kompaktega objekta v središču naše galaksije«. 2010–2019 2019 James Peebles »Za teoretična odkritja na področju fizikalne kozmologije«. Michel Mayor Didier Queloz »Za odkritje eksoplaneta, ki kroži okoli Soncu podobne zvezde« 2018 Arthur Ashkin »Za optično pinceto in njeno uporabo v bioloških sistemih«. Gérard Mourou Donna Strickland »Za njuno metodo generiranja visokointenzitetnih in ultrakratkih optičnih pulzov«. 2017 Rainer Weiss Barry Clark Barish Kip Stephen Thorne »Za ključne prispevke k detektorju LIGO in opazovanju gravitacijskega valovanja«. 2016 David J. Thouless F. Duncan M. Haldane J. Michael Kosterlitz »Za teoretična odkritja topoloških prehodov med fazami in topoloških faz snovi«. 2015 Takaaki Kadžita Arthur Bruce McDonald »Za njuno delo na področju raziskovanja nevtrinov, s katerim sta dokazala, da imajo nevtrini maso«. 2014 Isamu Akasaki Hiroši Amano Šuji Nakamura »Za izum učinkovitih modrih svetlečih diod, ki so omogočile svetle in energetsko varčne svetilke bele barve« 2013 François Englert Peter Higgs »za teoretično odkritje mehanizma, ki prispeva k našemu razumevanju izvora mase podatomskih delcev in jo je pred kratkim potrdilo odkritje predvidenega osnovnega delca s poskusi ATLAS in CMS v Cernovem Velikem hadronskem trkalniku« 2012 Serge Haroche David Jeffrey Wineland »za prelomne eksperimentalne metode, ki omogočajo merjenje in upravljanje posameznih kvantnih sistemov« 2011 Saul Perlmutter Brian Paul Schmidt Adam Guy Riess »za odkritje pospešenega širjenja Vesolja z opazovanji oddaljenih supernov« 2010 Andre Geim (Андрей Константинович Гейм) Konstantin Novoselov (Константин Сергеевич Новосёлов) »za prelomne poskuse z dvorazsežnim materialom grafenom« 2000–2009 2009 Charles Kuen Kao (高錕) »za prelomna odkritja na področju prenosa svetlobe v vlaknih v namen optične komunikacije« Willard Sterling Boyle George Elwood Smith »za izum polprevodniškega vezja za zajem slike - senzorja CCD« 2008 Joičiro Nambu (南部 陽一郎) Makoto Kobajaši (小林 誠) Tošihide Maskava (益川 敏英) »za odkritje mehanizma spontanega zloma elektrošibke simetrije v podatomski fiziki, ki napoveduje vsaj tri družine kvarkov v naravi« 2007 Albert Fert Peter Grünberg »za odkritje pojava GMR« 2006 John Cromwell Mather George Fitzgerald Smoot III. »za odkritje značilnosti črnega telesa in anizotropije kozmičnega mikrovalovnega sevanja ozadja« 2005 Roy Jay Glauber »za doprinos h kvantni teoriji optične koherence« Theodor Wolfgang Hänsch :John Lewis Hall »za doprinos k razvoju laserske spektrografije« 2004 David Jonathan Gross Hugh David Politzer Frank Anthony Wilczek »za odkritje asimptotične svobode v teoriji močne jedrske sile« 2003 Aleksej Aleksejevič Abrikosov (Алексей Алексеевич Абрикосов) Vitalij Lazarevič Ginzburg (Виталий Лазаревич Гинзбург) Anthony James Leggett »za pionirske doprinose k teoriji superprevodnosti in supertekočnosti« 2002 Raymond Davis mlajši Masatoši Košiba (小柴 昌俊) »za pionirske prispevke k astrofiziki, še posebej za odkritje kozmičnih nevtrinov« Riccardo Giacconi »za pionirske prispevke k astrofiziki, ki so vodili k odkritju kozmičnih virov rentgenskih žarkov« 2001 Eric Allin Cornell Wolfgang Ketterle Carl Edwin Wieman »za doseženo Bose-Einsteinovo kondenzacijo v razredčenih plinih alkalnih atomov, ter za zgodnje osnovne raziskave značilnosti kondenzatov« 2000 Žores Ivanovič Alfjorov (Жорес Иванович Алфёров) »za temeljno delo v informacijski in komunikacijski tehnologiji« Herbert Kroemer »za razvoj polprevodniških heterostruktur, uporabljenih v optoelektroniki in elektroniki visoke hitrosti« Jack St. Clair Kilby »za delež pri izumu integriranega vezja« 1990–1999 1999 Gerardus 't Hooft Martinus Justinus Godefriedus Veltman »za pojasnitev kvantne zgradbe elektrošibke interakcije v fiziki« 1998 Robert Betts Laughlin Horst Ludwig Störmer Daniel Chee Tsui »za odkritje nove oblike kvantne tekočine z delno nabitimi ekscitacijami« 1997 Steven Chu Claude Cohen-Tannoudji William Daniel Phillips »za razvoj postopkov za hlajenje in lovljenje atomov z lasersko svetlobo« 1996 David Morris Lee Douglas Dean Osheroff Robert Coleman Richardson »za odkritje supertekočnosti helija-3« 1995 :»za pionirske eksperimentalne doprinose k fiziki leptonov« Martin Lewis Perl »za odkritje leptona tau« Frederick Reines »za zaznavo nevtrina« 1994 :»za pionirske prispevke k razvoju tehnik preučevanja zgoščene snovi s sipanjem nevtronov« Bertram Neville Brockhouse »za razvoj nevtronske spektroskopije« Clifford Glenwood Shull »za razvoj postopka nevtronske difrakcije« 1993 Russell Alan Hulse Joseph Hooton Taylor mlajši »za odkritje nove vrste pulzarja, odkritju, ki je odprlo nove možnosti preučevanja gravitacije« 1992 Georges Charpak »za izum in razvoj merilnikov delcev, še posebej večžične proporcionalne komore« 1991 Pierre-Gilles de Gennes »za odkritje, da se lahko postopki, razviti za preučevanje urejenih pojavov v preprostih sestavih, posplošijo na obsežnejše oblike snovi, še posebej na tekoče kristale in polimere« 1990 Jerome Isaac Friedman Henry Way Kendall Richard Edward Taylor »za pionirske raziskave globokega neprožnega sipanja elektronov na protonih in vezanih nevtronih, ki so bili bistvenega pomena za razvoj modela kvarkov v fiziki delcev« 1980–1989 1989 Norman Foster Ramsey »za izum postopka ločenih nihajočih polj in njegovo uporabo v vodikovem maserju in v drugih atomskih urah« Hans Georg Dehmelt Wolfgang Paul »za razvoj postopka elektronske in ionske pasti« 1988 Leon Max Lederman Melvin Schwartz Jack Steinberger »za postopek nevtrinskih snopov ter za ponazoritev dubletne zgradbe leptonov z odkritjem mionskega nevtrina« 1987 Johannes Georg Bednorz Karl Alexander Müller »za pomemben preboj pri odkritju visokotemperaturne superprevodnosti keramičnih snovi« 1986 Ernst Ruska »za temeljno delo v elektronski optiki in za zasnovo prvega elektronskega mikroskopa« Gerd Binnig Heinrich Rohrer »za zasnovo vrstičnega tunelskega mikroskopa« 1985 Klaus von Klitzing »za odkritje kvantnega Hallovega pojava« 1984 Carlo Rubbia Simon van der Meer »za odločilni prispevek k velikemu projektu, ki je vodil k odkritju delcev polja bozonov W in Z, ki posredujeta šibko interakcijo« 1983 Subrahmanyan Chandrasekhar »za teoretična proučevanja fizikalnih procesov, pomembnih za zgradbo in nastanek zvezd« William Alfred Fowler »za teoretična in eksperimentalna proučevanja jedrskih reakcij, pomembnih pri tvorbi kemičnih elementov v Vesolju« 1982 Kenneth Geddes Wilson »za teorijo kritičnih pojavov v povezavi s faznimi prehodi« 1981 Nicolaas Bloembergen Arthur Leonard Schawlow »za doprinos k razvoju laserske spektroskopije« Kai Manne Börje Siegbahn »za doprinos k razvoju elektronske spektroskopije z visoko ločljivostjo« 1980 James Watson Cronin Val Logsdon Fitch »za odkritje prekršitve osnovnih načel simetrije CP pri razpadu nevtralnih K-mezonov« 1970–1979 1979 Sheldon Lee Glashow Abdus Salam Steven Weinberg »za doprinose k teoriji poenotene šibke in elektromagnetne interakcije med osnovnimi delci in med drugim za napoved šibkega nevtralnega toka« 1978 Peter Leonidovič Kapica (Пётр Леонидович Капица) »za osnovni izum in odkritja na področju fizike zelo nizkih temperatur« Arno Allan Penzias Robert Woodrow Wilson »za odkritje kozmičnega mikrovalovnega prasevanja ozadja« 1977 Philip Warren Anderson Sir Nevill Francis Mott John Hasbrouck van Vleck »za temeljna teoretična raziskovanja elektronske zgradbe magnetnih in neurejenih sestavov« 1976 Burton Richter Samuel Chao Chung Ting (丁肇中, pinjin Dīng Zhàozhōng) »za pionirsko delo pri odkritju težkega osnovnega delca J/Ψ nove vrste« 1975 Aage Niels Bohr Ben Roy Mottelson Leo James Rainwater »za odkritje o povezavi med skupnim gibanjem in delčnim gibanjem v atomskem jedru ter za razvoj teorije o zgradbi atomskega jedra, ki temelji na teh povezavah« 1974 Sir Martin Ryle Antony Hewish »za pionirsko raziskavo v radijski astrofiziki: Ryle za opazovanja in izume in še posebej za postopek aperturne sinteze, in Hewish za odločilno vlogo pri odkritju pulzarjev« 1973 Leo Esaki (江崎 玲於奈) Ivar Giaever »za eksperimentalna odkritja povezana s tunelskim pojavom v polprevodnikih in superprevodnikih« Brian David Josephson »za teoretične napovedi značilnosti supertoka skozi tunelsko oviro in še posebej za tiste pojave, ki so splošno znani kot Josephsonovi pojavi« 1972 John Bardeen Leon Neil Cooper John Robert Schrieffer »za skupaj razvito teorijo superprevodnosti, po navadi imenovano teorijo BCS« 1971 Dennis Gabor »za izum in razvoj postopka holografije« 1970 Hannes Olof Gösta Alfvén »za temeljno delo in odkritja v magnetohidrodinamiki s plodnimi uporabami na različnih področjih fizike plazme« Louis Eugène Félix Néel »za temeljno delo in odkritja povezana z antiferomagnetizmom in feromagnetizmom, ki so vodila do pomembnih uporab v fiziki trdnin« 1960–1969 1969 Murray Gell-Mann »za doprinose in odkritja povezana z razvrstitvijo osnovnih delcev in njihovih interakcij« 1968 Luis Walter Alvarez »za odločilne doprinose k fiziki osnovnih delcev in še posebej za odkritje velikega števila resonančnih stanj, ki se je uresničilo prek razvoja postopka uporabe vodikove mehurčne celice in razčlenitve podatkov« 1967 Hans Albrecht Bethe »za doprinose k teoriji jedrskih reakcij in še posebej za odkritja povezana s sproščanjem energije v zvezdah« 1966 Alfred Kastler »za odkritje in razvoj optičnih postopkov pri raziskovanju Hertzovih resonanc v atomih« 1965 Šiničiro Tomonaga (朝永 振一郎) Julian Seymour Schwinger Richard Phillips Feynman »za temeljno delo v kvantni elektrodinamiki skupaj z globokimi posledicami za fiziko osnovnih delcev« 1964 Charles Hard Townes Nikolaj Genadijevič Basov (Николай Геннадиевич Басов) Aleksander Mihajlovič Prohorov (Александр Михайлович Прохоров) »za temeljno delo na področju kvantne elektronike, ki je pripeljalo do izdelave oscilatorjev in ojačevalnikov na osnovi načel maserja in laserja« 1963 Eugene Paul Wigner »za doprinose k teoriji atomskega jedra in osnovnih delcev, še posebej prek odkritja in uporabe osnovnih načel simetrije« Maria Goeppert-Mayer Johannes Hans Daniel Jensen »za odkritja povezana z zgradbo jedrske lupine« 1962 Lev Davidovič Landau (Лев Давидович Ландау) »za pionirske teorije zgoščene snovi in še posebej za teorijo kapljevinskega helija« 1961 Robert Hofstadter »za pionirske raziskave sipanja zelo hitrih elektronov na atomskih jedrih in dosežena odkritja, ki so povezana z zgradbo nukleonov« Rudolf Ludwig Mössbauer »za raziskave resonančne absorpcije žarkov γ in odkritje Mössbauerjevega pojava« 1960 Donald Arthur Glaser »za izum mehurčne celice« 1950–1959 1959 Emilio Gino Segrè Owen Chamberlain »za odkritje antiprotona« 1958 Pavel Aleksejevič Čerenkov (Павел Алексеевич Черенков) Ilja Mihajlovič Frank (Илья Михайлович Франк) Igor Jevgenjevič Tamm (Игорь Евгеньевич Тамм) »za odkritje in opis pojava Čerenkova« 1957 Chen Ning Franklin Yang (楊振寧, pinjin Yáng Zhènníng) Tsung-Dao Lee (李政道, pinjin Lǐ Zhèngdào) »za bistro raziskovanje tako imenovanih zakonov parnosti, ki je vodilo do pomembnih odkritij, ki se nanašajo na osnovne delce« 1956 William Bradford Shockley John Bardeen Walter Houser Brattain »za raziskave polprevodnikov in odkritje tranzistorskega pojava« 1955 Willis Eugene Lamb mlajši »za odkritja povezana s fino strukturo vodikovega spektra« Polykarp Kusch »za točno določitev magnetnega momenta elektrona« 1954 Max Born »za temeljne raziskave v kvantni mehaniki in še posebej za statistično interpretacijo valovne funkcije« Walther Wilhelm Georg Bothe »za razvoj koincidenčnega merilnega postopka in za odkritja povezana z njim« 1953 Frits Zernike »za prikaz postopka faznega odtenka in še posebej za izum faznega mikroskopa« 1952 Felix Bloch Edward Mills Purcell »za razvoj novih postopkov točnih meritev z jedrsko magnetno resonanco in za odkritja, povezana z njimi« 1951 Sir John Douglas Cockcroft Ernest Thomas Sinton Walton »za pionirsko delo o pretvorbi atomskega jedra z umetno pospešenimi atomskimi delci« 1950 Cecil Frank Powell »za razvoj fotografskega postopka raziskovanja jedrskih procesov in odkritja, povezana z mezoni in odkrita na ta način« 1940–1949 1949 Hideki Jukava (湯川 秀樹) »za napoved obstoja mezonov na podlagi teoretičnega dela o jedrskih silah« 1948 Patrick Maynard Stuart Blackett »za razvoj metode z Wilsonovo meglično celico in raziskave na področjih jedrske fizike in kozmičnega sevanja« 1947 Sir Edward Victor Appleton »za raziskave fizike zgornjih plasti ozračja in še posebej za odkritje Appletonove plasti« 1946 Percy Williams Bridgman »za izum naprave za zelo visoke tlake in za odkritja na področju fizike visokih tlakov« 1945 Wolfgang Ernst Pauli »za odkritje Paulijevega izključitvenega načela« 1944 Isidor Isaac Rabi »za resonančno metodo zapisovanja magnetnih značilnosti atomskih jeder« 1943 Otto Stern »za doprinos k razvoju postopkov molekularnih žarkov in za odkritje magnetnega momenta protona« 1942 - ni bila podeljena; 1/3 denarne nagrade so dodelili glavnemu skladu, 2/3 pa posebnemu skladu tega dela nagrade 1941 - ni bila podeljena; 1/3 denarne nagrade so dodelili glavnemu skladu, 2/3 pa posebnemu skladu tega dela nagrade 1940 - ni bila podeljena; 1/3 denarne nagrade so dodelili glavnemu skladu, 2/3 pa posebnemu skladu tega dela nagrade 1930–1939 1939 Ernest Orlando Lawrence »za izum in razvoj ciklotrona ter za z njim pridobljene rezultate, še posebej v zvezi z umetno radioaktivnimi elementi« 1938 Enrico Fermi »za prikaze obstoja novih radioaktivnih elementov, pridobljenih z obsevanjem z nevtroni, ter za s tem povezano odkritje jedrskih reakcij s počasnimi nevtroni« 1937 Clinton Joseph Davisson George Paget Thomson »za eksperimentalno odkritje uklona elektronov na kristalu« 1936 Victor Franz Hess »za odkritje kozmičnih žarkov« Carl David Anderson »za odkritje pozitrona« 1935 Sir James Chadwick »za odkritje nevtrona« 1934 - ni bila podeljena; 1/3 denarne nagrade so dodelili glavnemu skladu, 2/3 pa posebnemu skladu tega dela nagrade 1933 Erwin Schrödinger Paul Adrien Maurice Dirac »za odkritje novih plodnih oblik atomske teorije« 1932 Werner Karl Heisenberg »za razvoj kvantne mehanike, katere uporaba je med drugim vodilo do odkritja alotropnih oblik vodika« 1931 - ni bila podeljena; denarno nagrado so dodelili posebnemu skladu tega dela nagrade 1930 Sir Čandrasekara Venkata Raman »za delo o sipanju svetlobe in za odkritje Ramanovega pojava« 1920–1929 1929 Princ Louis-Victor Pierre Raymond de Broglie »za odkritje valovne narave elektronov« 1928 Owen Willans Richardson »za delo o termoelektronskem sevanju in posebej za odkritje Richardsonovega zakona« 1927 Arthur Holly Compton »za odkritje Comptonovega pojava« Charles Thomson Rees Wilson »za postopek prepoznave poti električno nabitih delcev z meglično celico« 1926 Jean Baptiste Perrin »za delo o nezvezni zgradbi snovi in posebej za odkritje ravnovesja sesedanja« 1925 James Franck Gustav Ludwig Hertz »za odkritje zakonov neprožnega trka elektrona z atomom« 1924 Karl Manne Georg Siegbahn »za odkritja in raziskavo na področju rentgenske spektroskopije« 1923 Robert Andrews Millikan »za delo o osnovnem naboju elektrike in fotoelektričnem pojavu« 1922 Niels Henrik David Bohr »za delo v raziskovanju zgradbe atomov in sevanja, ki izvira iz njih« 1921 Albert Einstein »za doprinos k teoretični fiziki in posebej za odkritje in razlage zakona o fotoelektričnem pojavu« 1920 Charles Édouard Guillaume »za vloženo delo v točna merjenja v fiziki z odkritjem nepravilnosti v nikljevih jeklenih zlitinah« 1910–1919 1919 Johannes Stark »za odkritje Dopplerjevega pojava v kanalskih žarkih in razcepitve spektralnih črt v električnih poljih« 1918 Max Karl Ernst Ludwig Planck »za vloženo delo v napredek fizike z odkritjem energijskih kvantov« 1917 Charles Glover Barkla »za odkritje značilnega rentgenskega sevanja elementov« 1916 - ni bila podeljena; denarno nagrado so dodelili posebnemu skladu tega dela nagrade 1915 Sir William Henry Bragg William Lawrence Bragg »za delo v analizi zgradbe kristalov z rentgensko svetlobo« 1914 Max von Laue »za odkritje loma rentgenske svetlobe v kristalih« 1913 Heike Kamerlingh Onnes »za raziskovanja značilnosti snovi pri nizkih temperaturah, ki so med drugim vodila k proizvodnji kapljevinskega helija« 1912 Nils Gustaf Dalén »za iznajdbo samodejnih regulatorjev pri uporabi v povezavi s plinskimi akumulatorji za osvetljevanje svetilnikov in plovcev« 1911 Wilhelm Wien »za odkritja v zvezi s sevalnimi zakoni toplote« 1910 Johannes Diderik van der Waals »za delo o enačbi stanja plinov in kapljevin« 1901–1909 1909 Guglielmo Marconi Karl Ferdinand Braun »za doprinose k razvoju brezžične telegrafije« 1908 Gabriel Lippmann »za postopek izdelave barvnih fotografskih slik na podlagi pojava interference« 1907 Albert Abraham Michelson »za točne optične inštrumente in spektroskopske in meroslovne raziskave z njihovo pomočjo« 1906 Sir Joseph John Thomson »za velike zasluge pri teoretičnih in eksperimentalnih raziskavah o prevodnosti električnega toka v plinih« 1905 Philipp Eduard Anton von Lenard »za delo o katodnih žarkih« 1904 John William Strutt Rayleigh : »za raziskovanje gostote najpomembnejših plinov in za odkritje argona v povezavi s temi raziskavami« 1903 Antoine Henri Becquerel »za izredno vloženo delo v odkritje naravne radioaktivnosti« Pierre Curie Marie Skłodowska-Curie »za izredno vloženo delo v skupne raziskave o sevanju, ki ga je odkril profesor Henri Becquerel« 1902 Hendrik Antoon Lorentz Pieter Zeeman »za izredno vloženo delo v raziskave o vplivu magnetizma na sevanje« 1901 Wilhelm Conrad Röntgen »za izredno vloženo delo v odkritje rentgenske svetlobe« Narodnost dobitnikov Pripombaː država se šteje le enkrat, tudi če je v danem letu več prejemnikov iz nje. Viri Vse dobesedne navedbe so povzete s spletne strani Nobelovega sklada. Zunanje povezave Nobel Prize Winners for Physics - Britannicin vodnik Nobelovih nagrad za fizika do leta 1997. Nobel Laureates in Physics, 1901-Present - Nobelovi nagrajenci za fiziko, Linearni pospeševalnik (SLAC), Univerza Stanford Nagrade v fiziki Fizika Nagrade, ustanovljene leta 1901 Kraljeva švedska akademija znanosti


text: SSL certifikati | Gostovanje spletnih strani Imate spletno stran, ki je dostopna na protokolu http://, in še vedno ne veste, kaj je SSL certifikat? V tem primeru kliknite na označeno povezavo in spoznajte osnove, s katerimi morate biti seznanjeni v povezavi s tem varnostnim mehanizmom. Vsekakor vam priporočamo, da si SSL... Registrirali ste popolno domeno, vaša spletna stran je videti odlično. Izgleda, da je prav vse tako, kot mora biti. Pa je res? Ste že slišali, da bo Google opozarjal spletne obiskovalce, če spletna stran ne bo imela nameščenega SSL certifikata? Ali veste, kaj to sploh... Certifikati so potrdila, s pomočjo katerih se dokazuje kakovost na različnih področjih. Certifikat tako jamči, da smo bili preverjeni s strani neke institucije, ki je pooblaščena za podeljevanje "plusov in minusov" oziroma za podeljevanje izkazov o kakovosti. Certifikat je potrdilo, ki našim strankam potrdi, da... Namestitev SSL certifikata na spletno stran je bilo do zdaj priporočljivo, kmalu pa bo postalo nujno. Google je namreč javno objavil, da bo njegov brskalnik Chrome začel povezavo HTTPS pričel jemati zelo resno. Od januarja 2017 se bodo uporabnikom na spletnih mestih, dostopnih prek klasične...


Pevnik, ki se mu trese stolček, bo v torek vodil trening, Hadžić že obiskal Mandarića #video - siol.net ponedeljek, 8. 4. 2019; 12.30 Osveženo: 1 leto, 1 mesec Negotova usoda prvega trenerja NK Olimpije Pevnik, ki se mu trese stolček, bo v torek vodil trening, Hadžić že obiskal Mandarića #video Robert Pevnik je prevzel vodenje članske zasedbe Olimpije po koncu jesenskega dela. Foto: Vid Ponikvar Nogometaše Olimpije je v tej sezoni vodilo pet strategov. Zeleno-belo ladjo je v nemirnem morju Prve lige Telekom Slovenije sprva vodil Ilija Stolica, nato so se na vročem stolčku zvrstili Aleksandar Linta, Safet Hadžić in Zoran Barišić, v spomladanskem delu pa je trenerska vloga zaupana Robertu Pevniku. Po nedeljskem razočaranju proti velenjskemu Rudarju (3:3) bi lahko prišlo do nove spremembe. Tokrat se trese stolček 50-letnemu Štajercu, ki je po remiju s knapi opozoril na nedopustno prigodo iz slačilnice Olimpije. Pevnik naj bi po zagotovilu kluba v torek sicer vodil trening. Sportal Pevnik po zapletu s Kronavetrom: Smešno, to je zame katastrofa #video V najboljših klubih Prve lige Telekom Slovenije resnično ni dolgčas. Začetek prejšnjega tedna je bil zelo buren v Mariboru, ko je bilo veliko govora o morebitni menjavi prvega trenerja, a je nato Darko Milanič po nekaterih spremembah znotraj strokovnega štaba zadržal odgovoren položaj, tokrat pa se je stanje negotovosti preselilo v Ljubljano. Olimpija mu je svetinja Olimpija je imela proti knapom v nedeljo dvakrat po dva zadetka prednosti, a je na koncu ostala brez načrtovane zmage. Foto: Matic Ritonja / Sportida Nogometaši Olimpije so v nedeljo trikrat zatresli mrežo velenjskega Rudarja, a so vseeno ostali brez načrtovane zmage (3:3). Razočaranje v vrstah zmajev je bilo veliko, vodilni Maribor je povečal prednost na deset točk, trener Robert Pevnik pa je opozoril na zaplet pred začetkom srečanja, ki se po njegovem v tako velikem in resnem klubu, kot je na sončni strani Alp Olimpija, ne bi smel zgoditi. Kaj se je sploh zgodilo pred dvobojem med Olimpijo in Rudarjem? ''Hoteli smo iti ven na igrišče, a smo v slačilnici iskali dres Roka Kronavetra. Sploh ga ni bilo, iskali smo ga pet minut. To je zanimiva, že kar smešna zadeva, ki se Olimpiji ne sme dogajati. To je zame katastrofa. Meni je Olimpija svetinja, da pa potem pride en Krona (Rok Kronaveter, strelec drugega gola za Olimpijo, op. p.) v garderobo in ni njegovega dresa ... V slačilnici so se zgodile nekatere zadeve, kot jih prej ni bilo. To se ne sme dogajati, a bomo zadeve v svoji hiši že uredili. Ampak to ne sme biti alibi. Rudar je odlično igral,'' je Pevnik po festivalu zadetkov v Stožicah poskušal dopovedati, da neprepričljiva predstava, zlasti v obrambni vrsti, ki je prelahko prejemala zadetke, ni bila neposredna posledica omenjene zmede in čakanja ob iskanju dresa izkušenega Mariborčana. Vrhunci dvoboja v Ljubljani med Olimpijo in Rudarjem (3:3): Začetek tekme je zaradi zapleta z dresom Roka Kronavetra zamujal pet minut. Ostre besede prvega trenerja, ki je v jesenskem delu vodil mladince Olimpije, nato pa po odhodu Zorana Barišića prevzel vodenje članske zasedbe, niso všeč vodstvu kluba. Predsednik Milan Mandarić je v jesenskem delu zamenjal kar štiri trenerje. Večkrat je poudaril, da bo v želji po uresničitvi cilja z Olimpijo, ki jo je v zadnjih treh sezonah popeljal do dveh naslovov državnega prvaka, zamenjal tudi "deset trenerjev", če bo potrebno. Pri NK Olimpija so potrdili, da bo Pevnik v torek vodil trening. Sportal Eden redkih Ljubljančanov, ki ni nikoli sanjal o Olimpiji, nato pa ji je še zagodel #intervju Hadžić na obisku pri Mandariću Safet Hadžić je jeseni za kratek čas vodil Olimpijo in z njo ostal neporažen. Foto: Vid Ponikvar Tokrat pa ni tako razočaran nad zapravljeno priložnostjo proti Rudarju, ki je dvakrat zaostala z dvema zadetkoma razlike (0:2 in 1:3), a na koncu sredi Stožic proslavljal veliko točko, ampak nad težkimi besedami trenerja glede zapleta z igralno opremo Kronavetra. Ni izključena niti možnost, da bi Olimpija zaradi tega v nadaljevanje sezone krenila z drugim trenerjem. Prvi kandidat se ponuja že sam po sebi. To je večkratni dežurni klubski gasilec Safet Hadžić, ki je še vedno na seznamu zaposlenih v klubu, jeseni pa je v kratkem obdobju, ko je vodil klub, navdušil navijače, saj je Olimpijo vrnil na zmagovalno pot in nasledniku Barišiću prepustil moštvo, polno samozavesti in motivacije. Zanimivo je, da se je Hadžić po nam dostopnim informacijam že danes mudil v pisarni pri predsedniku Mandariću. Prvi mož ljubljanskega kluba Milan Mandarić je v tej sezoni vlogo prvega trenerja Olimpije zaupal že petih strategom. Foto: Urban Urbanc/Sportida O vsebini pogovora bi lahko več postalo jasno v prihodnjih dneh, morda že v torek, najpozneje pa v sredo, ko Olimpija pripravlja medijski termin pred gostovanjem v Murski Soboti. V četrtek v Fazaneriji Ko je Olimpija nazadnje gostovala v Murski Soboti, je bil njen trener Zoran Barišić. Foto: Morgan Kristan / Sportida Ljubljančane, ki po razočaranju proti Rudarju za vodilnim Mariborom zaostajajo okroglih deset točk, do konca sezone pa je še 11 krogov, namreč že v četrtek čaka nova prvenstvena preizkušnja. Odpravili se bodo na zahtevno gostovanje v Fazanerijo, kjer jih čakajo tribune, polne bučnih navijačev Mure. Olimpija se jih dobro spominja, saj so jeseni napolnili južno tribuno stadiona v Stožicah. Zbralo se jih je več kot dva tisoč, Mura pa je z remijem 2:2 pokvarila načrte takratnemu trenerju Barišiću. Bo za njegovega naslednika Pevnika usoden nekoliko drugačen remi, tisti, ki ga je Olimpija ustvarila proti velenjskemu Rudarju, za katerega je 22-letni Ljubljančan Milan Tučić dosegel kar tri zadetke? Več bo znanega že v prihodnjih dneh. Vas zanima več iz te teme? Robert Pevnik NK Olimpija Milan Mandarić Prva liga Telekom Slovenije Safet Hadžić


Odkrito.si - Zendayina nova podoba Zendayina nova podoba M. V., Vklop, 30.06.2019 20:00:00 Nova HBO-jeva kontroverzna najstniška serija s pevko Zendayo v glavni vlogi Zendaya Profimedia Današnjo mladino oblikujejo družbena omrežja, spletna pornografija in lahek dostop do vseh mogočih opojnih substanc. Serija Evforija tako spremlja skupino srednješolcev, ki spoznavajo ljubezen in prijateljstvo, pa tudi svet mamil, seksa in različnih strahov. V središču pripovedi je lažniva, zasvojena 17-letnica Rue Bennett, ki jo igra Zendaya. Rue se je vrne z odvajanja od mamil in skuša najti svoje mesto v svetu ter pozitiven pogled v prihodnost. Življenje se ji korenito spremeni, ko spozna Jules Vaughn (Hunter Schafer), transseksualno dekle, ki se je priselilo v njen kraj. Tukaj so še njeni sošolci: Nate Jacobs (Jacob Elordi), športnik, čigar jeza prikriva spolno negotovost, in njegovo občasno dekle Maddy Perez (Alexa Demie), nogometni zvezdnik Chris McKay (Algee Smith), za katerega je prehod s srednje šole na univerzo težji, kot je pričakoval, Cassie Howard (Sydney Sweeney), ki jo seksualna preteklost vztrajno zasleduje, njena mlajša sestra Lexi (Maude Apatow), ki je z Rue prijateljica že iz otroštva, ter najstnica z močno izraženo telesno identiteto Kat Hernandez (Barbie Ferreira), ki raziskuje svojo spolnost. Andrej Karoli prisega na svet, Miha Šalehar pa na domovino Zvezdnica Zendaya 22-letna Zendaya (njeno polno ime je Zendaya Maree Stoermer Coleman) je svojo kariero začela kot otroška manekenka in plesalka, nato pa jo je pod okrilje vzel program Disney, kjer je igrala glavne vloge v serijah Shake It Up in K. C.: Pod krinko. Podobe Disneyjeve punčke se je začela otresati predlani, ko je zaigrala v filmu Spider-Man: Vrnitev domov, letos pa bo del njegovega nadaljevanja Spider-Man: Daleč od doma. Lani smo jo videli v biografski glasbeni drami Največji šovmen, te dni pa snema novo različico kultne ZF-avanture Dune (Peščeni planet). Od leta 2011, ko je izdala svoj prvi samostojni singel Swag it Out, je tudi priljubljena glasbenica, med njenimi največjimi uspešnicami pa so Replay, Something New (s Chrisom Brownom) in Rewrite the Stars (z Zacom Efronom). Zendaya velja za eno najbolje oblečenih mladih zvezdnic (od leta 2016 ima svojo lastno linijo oblačil Daya by Zendaya) in veliko vzornico mlajših generacij (na Instagramu jo spremlja 55 milijonov ljudi). Lani jo je k sodelovanju povabil Tommy Hilfiger, letos pa je postala najmlajši obraz kozmetične kolekcije Lancôme. Še zabavno dejstvo: Zendaya je obsedena s Harryjem Potterjem! V seriji Evforija se Rue (Zendaya) zbliža s transseksualko Jules (Hunter Schafer). Norost in prikupnost Avtor in scenarist provokativne serije Sam Levinson (mimogrede, Evforija temelji na istoimenski izraelski seriji) je Zendayo izbral, ker »zna že zgolj z obrazom pokazati nihanja med skrajno močjo in skrajno ranljivostjo. Zato je prava za Rue, ki je zmes norosti in prikupnosti.« Očitno je imel prav, saj so kritiki navdušeni. Zendaya priznava, da lika ni mogla oblikovati na podlagi svojih najstniških izkušenj, saj njena najstniška leta niso bila povsem običajna: ni hodila v šolo, ampak so jo med snemanji poučevali zasebni učitelji, predvsem pa nima izkušenj z zasvojenostjo. Pri liku ji je zato najbolj pomagal Levinson, ki je bil nekoč tudi sam odvisnik. »Evforija je nekaj popolnoma drugega kot moje prejšnje Disneyjeve serije, zato sem bila na prvem snemanju prestrašena,« prizna Zendaya, a je hkrati zaradi tega strašno vesela. »Končno sem se lahko do skrajnosti zagnala v strah in nelagodje – to je tisto, kar ustvarja odlične zgodbe in dobro umetnost!« Igralka pravi, da s to serijo dokončno stopa v novo obdobje kariere in življenja. Serija je res popolno nasprotje njenih dozdajšnjih projektov. Zendaya jo opiše kot zgodbo o življenju ter kot enega »najbolj surovih in iskrenih pogledov na življenje današnjih mladih«. Igralstvo je zdaj tisto, čemur se posveča, glasbeno kariero pa je za zdaj postavila na stranski tir, v enem od intervjujev pravi, da zato, ker jo je glasbena industrija razočarala. »Vzame ti strast in te izžame. Tistega, kar sem mislila, da hočem, zdaj nočem več, še posebno če se spomnim, s čim vse sem se morala v glasbeni industriji ukvarjati,« namigne. Zato ima raje kopico filmskih projektov: ko konča snemanje Peščenega planeta, jo čaka kriminalka Finest Kind z Jakom Gyllenhaalom in Anselom Elgortom, nato pa biografska drama A White Lie, v kateri bo igrala Anito Hemmings, prvo Afroameričanko, ki je diplomirala.


Hvala :) Biore me res zelo mika, edino malo me skrbi to da ima dosti alkohola, ker moja koža se hitro izsuši, vsaj pozimi. Thanks za info da je essence lažja. Nisem bila zihr pri teh različnih verzijah.


DANILO KOCJANCIC & FRIENDS Si še jezna name Lyrics Si še jezna name, jaz sem čisto vse pozabil in bi rad te spet povabil če imaš kaj časa zame. Si še jezna name zdaj ko je poletje mimo spomni se na dolgo zimo kdo te bo objel čez rame. Ljudje govorijo pamet delijo pusti me lahko mi verjameš ko me objameš glej zunaj se listje nabira, zunaj po snegu diši, burja že polkna zapira, tebe pa ni. Si še jezna name zate sem doma pospravil jaz sem ti že šal pripravil zdaj lahko zaupaš vame. Si še jezna name jaz se ne bojim te zime veš da mene zlahka prime noge so še zmeraj zame. Ljudje govorijo pamet delijo pusti me SOLO: Ljudje govorijo pamet delijo pusti me 2X. See also: JustSomeLyrics 83 83.18 Hunters & Collectors We The People Lyrics Lillebjørn Nilsen Barn av regnbuen.mp3 Lyrics