Vzemite si torek zase! Metelkova mesto: Klub Gromka ob 19:00: POLETNA GROMKA>>>Grejemo klopice na Trgu brez zgodovinskega spomina. Gala hala ob 22:00: SINDIKAT ODKLONSKIH ENTITET predstavlja: Andrej Rozman Roza: ZANIČNIŠKO ODMAŠEVANJE Klubski kabaret v obliki verskega obreda (95 min) Za pripadnike in simpatizerje robnih urbanih žanrov! Vstopnina: 5 € *v primeru slabega vremena bo prireditev potekala v dvorani s pričetkom ob 22h! Izven: Pod Trnovskim mostom čez Gradaščico ob 18:00: Pravljice pod mostom Festival kamišibaj gledališča (Od 3. leta dalje) Pravljice na način kamišibaj gledališča poskrbijo za prijeten prehod iz počitnic v novo šolsko leto. Lansko leto smo slavili Plečnika in se dvignili nad mesto. Letos se bomo približali vodi in se s pravljicami v malih lesenih butajih podali na in ob mostove ter pod njih. Mostovi kot simbol povezovanja in sodelovanja bodo to pot povezali zgodbe naše kulture z zgodbami drugih. Igrali bomo na Šuštarskem mostu in pod Trnovskim mostom čez Gradaščico. Poleg mostov, ki vodijo čez vodo, pa je tu tudi most na hribu, čez katerega prideš na Ljubljanski grad. Na vsaki lokaciji otroci prejmejo štampiljko, za 3 zbrane žige dobijo darilno kartico s 4 vstopnicami za obisk predstave v Hiši otrok in umetnosti v prihajajoči sezoni. V primeru slabega vremena prireditev odpade. Rezijanska: ZAKAJ PETELIN KIKIRIKA - pripoveduje: Igor Cvetko A.Lobel: ČUDEŽNI VODNJAK - pripoveduje: Jelena Sitar Albanska ljudska: VEDRCE VODE - pripoveduje: Igor Cvetko B.Grimm:VOLK IN SEDEM KOZLIČKOV - pripoveduje: Igor Cvetko O.Lallemand:O VOLKU, KI JE HOTEL SPREMENITI BARVO – pripoveduje Metka Damjan Brez vstopnine Slovenska filharmonija ob 20:00: EGBERTO GISMONTI, kitara I Solisti Aquilani Kavarna Kino Šiška ob 20:00: poletje v Šiški: DIMITRIJE DIMITRIJEVIĆ Dimitrije Dimitrijević je samostojni kantavtorski izraz Dimitrija Simovića, frontmena niškega tria Igralom, ki nas je z eksotičnim blues rockom prepričal na letošnjem MENT Ljubljana ter lani pred koncertom legendarne zasedbe Disciplin A Kitschme. Na svoji solo poti je Dimitrije do zdaj izdal dva EP-ja, na koncertih pa ambientalno intimo začini z improviziranimi zasuki in humornimi vložki. Poletje v Šiški je niz brezplačnih večernih koncertov, s katerimi vam v Šiški pomagamo pregnati poletno mrtvilo. Ob lepem vremenu se bomo z osvežilno pijačo v roki ohlajali na letnem vrtu Kavarne Kina Šiška, v primeru, da nam jo zagode dež, pa bomo v glasbi uživali udobno nameščeni na kavče v našem preddverju. Dobrodošli na Poletje v Šiški! vstop prost ex KUD: ex Trnfest 20:00 MOONLIGHT SKY Moonlight Sky je skupina vrhunskih slovenskih glasbenikov, ki obstaja od leta 2000. Predstavili so se na večini slovenskih odrov in nastopili v več različnih televizijskih in radijskih oddajah. Glasba, ki jo igrajo, se ves čas spreminja, saj Moonlight Sky ne verjamejo v ponavljanje vzorcev, ampak v raziskovanje lastnega izraza. V slovenskem glasbenem prostoru predstavljajo Moonlight Sky posebnost. Skupino odlikuje melodičnost skladb, povezanih v ritmično zapletene strukture, usklajenost članov zasedbe in tehnična dovršenost. Koncerte občasno popestrijo z zanimivimi gosti, kar da osnovnemu zvoku še dodaten čar in razsežnost. To je skupina, ki jo je najbolje doživeti v živo. Zvočno in žanrsko bi jih lahko umestili nekam med jazz in rock, preveva pa jih tudi balkanski melos in inovativnost Milesa Davisa. 22:00 Slaba družba (monokomedija Admir Baltić) 23:00 Polnočni jazz club Gajo Ljubljanski grad ob 20:30: Komedija pod zvezdami 2018: BRADE Komedija A poznate tistega? Pridejo v bekstejž Gorenc, Bosanc in tip iz neke štajerske vukojebine ... Ne, ne poznate! Ker se še ni zgodilo. Razen na odru v uspešnici Brade! Boštjan Gorenc - Pižama, Perica Jerković in Gašper Bergant v novem šovu ob obilju svežih šal prinašajo tudi ekskluzivni vpogled v zakulisje stendap scene. Seks v avtu, nenavadni tatuji, vzgajanje otrok in resničnostni šovi bodo le nekatere izmed tem, ki se jih bo dotaknil bradati cvetober slovenske samostoječe komedije. Najbolj kosmata komedija BRADE ponuja poldrugo uro smeha v razposajeni moški družbi brez dlake (zgolj) na jeziku. Pripravite se na zabavno mešanico skečev in stendapa, kot jih do sedaj na področju nekdanje Avstro-Ogrske še nismo videli! Vstopnina: 14,4-16EUR v predprodaji, 17EUR na dan dogodka Tobačna, 10ka ob 21:00: PoIetna 10ka v Tobačni #8 - Special Cockta Event Stand up Z nami bodo: Marko Žerjal, Blaž Curk, Jan Cunja, David Gorinšek, Matic Kokošar, Jan Kreuzer Vstopnina: Prostovoljni prispevki Hostel Celica ob 21:00: Sozvočja sveta – Duo Aritmija Tilen Stepišnik, kitara Šemsudin Džopa – Dino, kitara Zasedbo Aritmija sta leta 2002 ustanovila kitarista Tilen Stepišnik in Šemsudin Džopa – Dino. Ustanovitev zasedbe in začetek koncertiranja je bilo smiselno nadaljevanje njunega navdušenega preigravanja balkanske tradicionalne glasbe ter prav tako pisanja lastnih pesmi, ki jih mogočno zaznamujejo tudi elementi balkanske ljudske glasbe. Tudi ime skupine aludira na lihe ritme, ki so zelo značilni za širše področje Balkana. Skupino sta ustanovila kot duo, sta pa jo kmalu okrepila najprej s tolkali, potem pa še z bas kitaro in violino. Skupina je tako svoj prvi CD posnela v petčlanski, drugega pa v šestčlanski zasedbi. Leta 2011 pa je kitarski dvojec znova začel opirati svoje aranžmaje zgolj na dve kitari. Po sedmih letih sta ponovno odkrila energijo, širino in kompaktnost, ki jo ustvarita sama in ki temelji na njunem dolgoletnem tesnem glasbenem sodelovanju. Tako sta leta 2012 izdala CD "Ulica", že tretji CD skupine Aritmija vendar prvi v duo zasedbi. Zvrst glasbe, ki nam jo pričarata njuni kitari, bi lahko opisali kot "world music", saj je fuzija različnih stilov, najbolj pa se naslanja na melodiko in ritmiko etno balkanskega izročila, z načinom ritmiziranja pa vpletata tudi flamenko glasbo, čutiti 1000 pa je tudi elemente jazz in rock glasbe. Sledil bo Celični jam. Brez vstopnine 21. Mednarodni festival MLADI LEVI 2018: 18:30 Dijaški dom Tabor Uroš Kaurin, Vito Weis: HEROJ 2.0 – Predstava vseh predstav (SI) (angleška različica) Uroš Kaurin in Vito Weis s svojima biografijama obračunata v predstavi, zato ju ne bomo razkrivali. Naj le zapišemo, da sta res igralca vseh igralcev in – z dramaturškim očesom Katarine Stegnar v kompletu – tudi avtorja vseh avtorjev. Umetnika vseh umetnikov. Pa tudi – mlada leva vseh mladih levov. Heroj 2.0 je druga predstava v ciklu herojskih predstav; v Heroj 1.0 sta Kaurin in Weis verjela, da rabimo superheroje, ki bi reševali svet, in seveda sta poskušala biti superheroja ali pa sta vsaj verjela, da tudi če ju svet ne potrebuje, sta onadva lahko super. Oziroma bila sta superheroja, le svet se ni ravno javil, da bi ga rešila. A vsi superheroji najprej rešujejo svet, potem pa rešujejo sebe. Najprej se borijo za svet, potem pa za občinstvo. In Heroj 2.0 ni samo bonbon za občinstvo, je gigantska slastna torta, ob kateri se občinstvo lahko naslaja in masti – dasta nam vse ... in še več. Tokrat idealizem nima meja, ostala sta samo še onadva in odru ter drug drugemu pustita, da ju izžame do konca – za nas. Avtorja: Uroš Kaurin, Vito Weis Ustvarjalci: Uroš Kaurin, Vito Weis, Katarina Stegnar, Boris Bezić, Lea Čehovin 75 minut 20:00 Dvorana ŠD Tabor Marko Bulc: PRVA ALTRUISTIČNA PREDSTAVA (SI) (angleška različica) Marko Bulc je slovenski gledališki režiser; motor njegovega dela je odpravljanje na vedno nove terene, na vedno nova polja izzivov sebi – poleg režije je tudi dramatik, igralec, pedagog, performer, raziskovalec ... Na Mladih levih smo pred 12 leti že gostili njegovo Študijo za zadnjo egoistično predstavo, tokrat je na festivalu s Prvo altruistično predstavo. Participatoren monoperformans Prva altruistična predstava je interaktivna predstava, a v njej se vsak udeleženec počuti tako udobno, kot se počutimo na vodenih turah, kjer točno poznamo protokol. Bulc v predstavi osmih slik ves čas menja pozicije in s tem tudi pozicije občinstva. In tako kot so spodrezane nogice stolov, tako tudi občinstvu nenehno spodmika predstavo – njihove vloge, naloge. Spodmika tudi samega sebe, saj je predstava o altruizmu – oziroma o artivizmu – nenehen obračun z lastnim delom, z delom drugih in pa z možnostmi umetnosti nasploh. S svojim altruizmom ni rešil sveta, je pa naredil dobro predstavo. Je to dovolj? Režiser, koreograf, scenograf, oblikovalec kostuma, oblikovalec svetlobe, avtor in izvajalec glasbe, avtor besedila in nastopajoči: Marko Bulc Tehnično vodstvo: Igor Remeta Izdelava scenografije: IKEA, Igor Remeta, Duško Pušica 60 minut 21:30 Lutkovno gledališče Ljubljana Franz Pocci, Célia Houdart: MISTERIJ SOVE (FR, SI) Režiser Renaud Herbin je navdih za predstavo dobil v fundusu Lutkovnega gledališča Ljubljana in tako so temelj Misterija sove predstava Sovji grad, ki jo je leta 1936 ustvaril lutkar Milan Klemenčič, in tudi miniaturne marionete, ki so bile izdelane za predstavo. Célia Houdart je zgodbo Sovji grad Franza Poccija o Vitezu Čukolovu, začaranem v sovo, ki bo odrešen, ko bo brez peres, aktualizirala v tekst, ki še bolj izpostavi večne teme preobrazbe, pohlepa, lastnine, norosti. Misterij sove je – ob izjemni umetniški vrednosti – prekrasno gledališko sodelovanje – generacijsko, čezmejno, žanrsko ... in tudi sodelovanje z gledalcem. Misterij sove ima mnogo plasti zgodbe, veliko plasti gledanja, saj se gledališče pred gledalcem dobesedno širi, razpira, razstavlja ... Toliko plasti je prav hoja po robu, a ko uspe in vse deluje, je pač poslastica. Misterij gledališča, razkri 2000 t pred gledalcem. Režija: Renaud Herbin Dramaturgija: Mateja Bizjak Petit Scenografija: Mathias Baudry Oblikovanje svetlobe: Fanny Bruschi Zvočna podoba: Morgan Daguenet Umetniško svetovanje: Nino Laisné Lektura: Metka Damjan Asistentka: Chloé Delaby Igrata: Maja Kunšič, Iztok Lužar Vodja predstave: Luka Bernetič Lučni mojster: Niko Štabuc Scenski tehnik: Luka Moškrič Izdelava lutk: Iztok Bobič, Polona Černe, Zala Kalan, Zoran Srdić, Marjetka Valjavec, Sandra Birjukov, Špela Ulaga, Olga Milič, Tereza Andrůšková Izdelava scene: Christian Rachner, Pierre Chaumont V predstavi je uporabljen šanson: Tout fout le camp 60 minut Onkraj: Postojna: Zmaj 'ma mlade Titov trg ob 20:30: Glasbeno-plesni projekt Interconnected Štirje odlični slovenski izvajalci - plesalka Ana Pandur, pevka Vesna Zornik, harmonikar Marko Brdnik in basist Robert Jukič so v preteklosti že večkrat sodelovali pri različnih projektih. Tokrat so skupno zasnovali edinstven projekt INTERCONNECTED, ki nadgrajuje njihova dosedanja sodelovanja in v prostor vnaša avtorski pristop. Ana Pandur, ki je poznana predvsem po svojem preučevanju flamenka in njegovi uporabi v sodobnem plesu, je v projekt vnesla flamenko. Vesna Zornik, pevka priznane skupine Katalena in ljubiteljica tanga, se bo v projektu posvetila tangu, Marko Brdnik in Robert Jukič pa sta vsestranska glasbenika, ki sta se tokrat podpisala tudi kot skladatelja pod glasbo za ta projekt. Vstop na vse dogodke festivala je brezplačen Škofja loka: Festival Pisana Loka Sokolski dom ob 20:00: V mesečini Klasična glasba Trije Škofjeločani, profesionalni, akademsko izobraženi glasbeniki; flavtistka Irena Rovtar, violončelist Jaka Trilar in pianist Tomaž Hostnik so se v želji po skupnem muziciranju združili posebej za letošnji festival Pisana Loka. Skupaj nam bodo zamuzicirali v Mendelssohnovem triu v d-molu, nadaljevali z Martinůjem, končali pa z skladbo Full moon trio domačina, škofjeločana, Blaža Puciharja. Vljudno vabljeni! Brez vstopnine Bežeče prireditve: Kinoteka: Ni predstav Kinodvor: 18:30 Ne skrbi, peš ne bo prišel daleč (Don't Worry, He Won't Get Far on Foot), Gus Van Sant / ZDA / 2018 / 113' Gus Van Sant je po avtobiografiji kultnega ameriškega karikaturista Johna Callahana posnel topel in humoren film o zdravilni moči umetnosti. 21:00 Mary Shelley, Haifaa Al-Mansour / Velika Britanija, ZDA, Luksemburg / 2017 / 120' Mary Shelley je razkošna biografska drama o pisateljičinem burnem ljubezenskem razmerju, ki ga je prelila v enega najvplivnejših gotskih romanov vseh časov: zgodbo o Frankensteinu. Film prve režiserke Savdske Arabije, Haife Al-Mansour (Zeleno kolo), je obenem brezčasna pripoved o mladi ženski, ki se upre družbenim konvencijam, da bi poiskala svojo lastno pot. Kongresni trg ob 21:00: Letni kino na Kongresnem trgu 2001: Odiseja v vesolju (2001: A Space Odyssey), Stanley Kubrick / Velika Britanija, ZDA / 1968 / 149' Projekcija nove kopije filma v 4K resoluciji ob 50-letnici filma. Vstop prost. Kubrickova prelomna in preroška vesoljska epopeja velja za enega najvplivnejših in večno provokativnih filmov vseh časov. Osupljiva mojstrovina znanstvene fantastike na filmu ter pionirskih, z oskarjem nagrajenih posebnih učinkov, ki jo morate videti na velikem platnu.


Izdelava spletnih strani Blog izdelava spletnih strani je namenjen podajanju uporabnih informacij in nasvetov, ki so v pomoč pri izdelavi in nadgrajevanju spletnih strani. Namen bloga je na enem mestu združiti uporabne informacije in zagotavljati zanimive vsebine. četrtek, 28. junij 2018 Delovne ure za leto 2018 - MojeUre.si sreda, 18. april 2018 Stretch folija - Prodaja in nabava streč folije Stretch folija omogoča kvalitetnejše in hitrejše ovijanje palet, manjšo porabo folije in nižje stroške. V primerjavi s klasično folijo zagotavlja kljub polovični debelini dvakrat večjo zatezno jakost – retention force. Zunanja površina je gladka, kar preprečuje poškodbe folije pri nakladanju in razkladanju palet. Zelo je odporna proti predrtju, ima ojačane robove in odlično lepljivost. Teža in volumen odpadka sta polovična. Folija je raztegnjena že med proizvodnjo. Ker je ni potrebno raztegovati in je izredno lahka, je delo z njo manj naporno. Strojna folija se lahko uporablja na večini obstoječih odvijalcev. četrtek, 29. marec 2018 Menjava plinskih kotlov in peči Zaradi novih zahtev in predvsem drugačne klime v stanovanjih (zrakotesnost), se danes kot etažne peči praviloma uporabljajo kotli na prisilni vlek in kondenzacijske peči. V osnovi je princip delovanja glede zagotavljanja svežega zraka pri obeh enak. Menjava plinskega kotla je projekt s katerim si na dolgi rok zagotovite nižje stroške ogrevanja. Ponavadi so novi ogrevalni sistemi tudi predmet Ekosklad subvencij. Svež zrak namreč priteka po koaksialnem dimniku ali po dodatni cevi. Po notranji cevi izhajajo dimni plini ven, po zunanjem plašču cevi pa peč s pomočjo posebnega ventilatorja črpa zrak iz zunanje okolice. In gorenje poteka popolnoma neodvisno od zraka v stanovanju, gre praktično za zaprto izgorevalno komoro. Za ogrevanje in pripravo tople sanitarne vode lahko namenite tudi do 55 odstotkov denarja, ki ga namenite za energijo. Zato lahko zamenjava kotla predstavlja velik prihranek v razliki pri mesečnih odhodkih. torek, 20. marec 2018 Odkup vozil - Rabljena, poškodovana, nevozna vozila vseh vrst Samostojna prodaja rabljenega avtomobila je težavna in dolgotrajna, ker je potrebno veliko srečanj z osebam, ki so za vas popolni neznanci. Odkupna cena za vozilo pa ponavadi ni tako visoka, kot ste jo določili pred samo prodajo in ste po opravljeni prodaji lahko celo razočarani. Pri nas nudimo odkup vozil po konkurenčnih, tržnih cenah, ves postopek pa lahko opravimo v pol ure. Pokličite na 070 500 100 ali obiščite našo spletno stran za gotovinski odkup vozila Konkurenca pri odkupu in prodajo rabljenih vozil je izjemna, poglejte nekaj oglasov na Googlu. Odkupimo vozil ne glede na letnik prejeli boste največji možni znesek za vaš


Športni dan | Športna blogosfera OŠ Sežana Arhiv Kategorije: Športni dan Uživali na 6. Festivalu Športa mladih Posted on 4. junij, 2015 by vesnam2@os-sezana.si V četrtek, 4.6.2015 so se učenci 6. – 9. razreda udeležili 6. Festivala Športa mladih, kjer se je zbralo več kot 2500 otrok in njihovih spremljevalcev iz 250 osnovnih šol..Gre za zaključno športno prireditev sistema šolskih športnih tekmovanj in drugih interesnih programov športa otrok in mladine. Objavljeno v Dogodki, Športni dan Posted on 9. maj, 2015 by vesnam2@os-sezana.si Objavljeno v Dogodki, Športni dan, Tekmovanja Posted on 6. oktober, 2014 by vesnam2@os-sezana.si Bili smo na 5. festivalu Športa mladih Posted on 9. junij, 2014 by vesnam2@os-sezana.si V četrtek, 5.6.2014 so se učenci 7. – 9. razreda v sklopu športnega dne udeležili 5. festivala Športa mladih, ki je potekal v športnem parku Bonifika. Gre za zaključno športno prireditev sistema šolskih športnih tekmovanj in drugih interesnih programov športa otrok in mladine pod okriljem Zavoda za šport RS Planica. Atletsko tekmovanje za 4. – 5. r. Posted on 15. maj, 2014 by vesnam2@os-sezana.si V sredo, 14.4.2043 smo v sklopu športnega dne tudi za učence 4. in 5. razreda izvedli šolsko atletsko tekmovanje. V oddelkih 4. razreda sta bila najuspešnejša Luka Škrk in Ajda Opara, v oddelkih 5. razreda pa Filip Mugoša, Blaž Mevlja in Ela Kovač. Atletsko tekmovanje za 6. – 9. r. V sredo, 7.5.2014 je bilo v sklopu športnega dne za učence 6. do 9. razreda izvedeno šolsko atletsko tekmovanje v tekih, skokih in metih. V kategoriji mlajših dečkov in deklic sta bila najuspešnejša Matej Svetina in Julija Kandare, v kategoriji starejših dečkov in deklic pa Žan Skok, Tilen Grmek in Emanuela Hrnčič.


No, rezultat pa je vseeno bil, do lanske sezone. . . . .


source: CulturaX

text: Usklajenost migracijskih in razvojnih politik | Mirovni inštitut – Inštitut za sodobne družbene in politične študije Mirovni inštitut – Inštitut za sodobne družbene in politične študije > Projekti > Usklajenost migracijskih in razvojnih politik Politika | Trajanje projekta: 1. 4. 2011 - 31. 3. 2014 "Migracije imajo potencial, da delujejo kot motor rasti in razvoja za vse vpletene strani – za države izvora, za države prejemnice kot tudi za migrante same" (8. konferenca ministrov Sveta Evrope, pristojnih za migracije, 2008). Šele pred kratkim, sredi aprila 2010 je Evropska komisija v svojem sporočilu "Postavljanje razvojnih ciljev tisočletja nazaj na pravo pot", kot eno izmed dvanajstih točk akcijskega načrta poudarila pomembnost uporabe ostalih politik EU, kot so migracije, da delujejo skladno z razvojem. Usklajenost v kontekstu fenomena migracij je ena glavnih zahtev za politike razvojnega sodelovanja danes. Predvsem zato ker so tradicionalno migracije in razvoj obravnavani kot ločeni sferi politike; danes pa migracije in razvoj lahko vse bolj gledamo skozi prizmo številnih povezav, ki obstajajo med njima. Medtem ko razvojno naravnane akcije lahko pripomorejo k odpravljanju temeljnih vzrokov migracijskih tokov, lahko migracije pozitivno prispevajo k razvoju, vključno z gospodarsko rastjo, socialno močjo in tehnološkim napredkom ter zagotovijo na pravici temelječi pristop k programom razvojnega sodelovanja. Ta projekt ima namen prispevati k usklajenosti razvojne politike, tako da bi spodbujal sodelovanje med migracijskimi in razvojnimi politikami, ki naj bi delovali skupaj, ne pa druga proti drugi; ima namen prispevati k razvojnim ciljem tisočletja, zlasti izkoreninjenju revščine s povezovanjem migracijske in razvojne politike in s tem privesti do bolj učinkovitih projektov in politike ter prispevati tudi k zbujanju pozornosti medijev za vprašanji migracij in razvoja. – Raziskovalna poročila o povezanosti migracijskih in razvojnih politik v partnerskih državah Evropske dobre prakse iniciativ, ki povezujejo področja migracij in razvoja – Mednarodna konferenca »Kako premostiti vrzel« o usklajenosti migracijskih in razvojnih politik (23. in 24. januar 2012, Albert-Schweitzer-Haus, Dunaj, Avstrija)Konference so se udeležili državni uslužbenci, predstavniki nevladnih organizacij in civilne družbe, ki se ukvarjajo z migracijami in razvojem ter tudi predstavniki migracijskih in diaspora organizacij iz Avstrije, Italije, Slovaške in Slovenije. Cilj konference je bil iskanje prednosti povezovanja področij migracij in razvoja, predstavitev primerov dobrih praks in medsebojno povezovanje in izmenjava izkušenj. Iz Slovenije so se konference udeležili: Blaž Slamič (Ministrstvo za zunanje zadeve – Sektor za globalne izzive), Marjan Huč (SLOGA), Max Zimani (Zavod Global), Franci Zlatar (Slovenska filantropija), Barbara Vodopivec (Humanitas), Eyachew Tefera (Društvo Afriški center in Inštitut za afriške študije) in trije sodelavci Mirovnega inštituta: Saša Panić, Maja Ladić in Lana Zdravković. Video poročilo s konference (Afrika TV, Avstrija) Posnetek konference (Afrika TV, Avstrija) – Delavnica »Migracije in razvoj: afriške perspektive« (2. februar 2012, Knjižnica Mirovnega inštituta, Ljubljana) Delavnica je bila namenjena spoznavanju in povezovanju pomembnih akterjev s področja migracij in razvoja v Sloveniji. Udeležili so se je: Marjan Huč (SLOGA), Franci Zlatar (Slovenska Filantropija), Barbara Vodopivec (Humanitas), Admir Baltić (Bošnjaška kulturna zveza), Eachew Tefera (Društvo Afriški center in Inštitut za afriške študije), Blaž Slamič (MZZ – Sektor za globalne izzive), Marko Rančigaj (MZZ – Sektor za humanitarno pomoč in mednarodno sodelovanje), Janez Pirc (Inštitut za narodnostna vprašanja), Ibrahim Nouhoun (Mednarodni afriški forum), Goran Lukić (Zveza svobodnih sindikatov Slovenije) in drugi. Delavnico so moderirali sodelavci Mirovnega inštituta: Lana Zdravković, Saša Panić in Maja Ladić.– Predavanje »Migracije in razvoj: afriške perspektive« (2. februar 2012, Mestni muzej, Ljubljana) O političnem in družbenem položaju Afrike v današnjem času, ko kolonializem in rasizem nikakor nista že preživeta koncepta, sta predavala Mignane Diouf, sodelavec Sveta nevladnih razvojnih organizacij / CONGAD – Conseil des ONG d'Appui au Developpement iz Senegala in soorganizator Svetovnega socialnega foruma / World Social Forum, Dakar 2011 in Alex Asiedu, predavatelj na Univerzi v Gani in predstojnik Oddelka za geografijo ter Centra za migracijske študije na omenjeni univerzi. Predavatelja sta odprla vprašanje možnosti resničnega povezovanja področij migracij in razvoja. Poročilo RTV SLO Studio City (6.2.2012, 33,30 min) – Partnership Fair oz. posvet za nevladne organizacije (4. oktober 2012, Mestni muzej, Ljubljana) Posvet je bil organiziran na temo povezovanja migracij in razvoja – dveh področij, ki sta medsebojno povezani in v veliki meri vplivata druga na drugo, je bil organiziran v okviru Slovenskih razvojnih dni, ki jih organizirata SLOGA – Platforma za razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč in Ministrstvo za zunanje zadeve. Na posvetu smo razpravljali o (ne)usklajenosti migracijskih in razvojnih politik, o tem, kako se to kaže v praksi, kakšne spremembe so potrebne na sistemski ravni in kako lahko NVO (razvojne na eni strani in migrantske oz. t.i. organizacije diaspore na drugi) k temu prispevamo. Marsikatera NVO, ki se ukvarja z razvojnim področjem oz. razvojnimi projekti, je to neusklajenost politik že izkusila in morda imela zaradi tega težave pri izvedbi oz. pri doseganju ciljev projekta. Ob tem se velikokrat soočamo tudi z oteženim sodelovanjem med razvojnimi na eni, in migrantskimi oz. t.i. organizacijami diaspore na drugi strani – saj ene druge velikokrat doživljajo konkurenčno kar je ob nesistematičnem in nezadostnem financiranju lahko dodatna težava. Zato je poglavitni namen posveta bil, da različne NVO (razvojne in migrantske oz. t.i. organizacije diaspore) delijo svoje dosedanje izkušnje z omenjenih področij, izpostavijo težave, s katerimi se najpogosteje srečujejo, in na drugi strani tudi pozitivne prakse, ki že (uspešno) povezujejo področji migracij in razvoja, ter ideje za sodelovanje z drugimi NVO pri konkretnih projektih z omenjenih področij – da bi, namesto, da bi si med sabo konkurirali, lahko v skupnem interesu medsebojno sodelovali. Mirovni inštitut je v okviru Slovenskih razvojnih dni 5. oktobra 2012 sodeloval tudi na Partnership Market-u oz. tržnici sodelovanja, kjer so se predstavile nevladne organizacije s področja migracij in razvoja in sicer: Sloga, Mednarodni Afriški forum, Inštitut za afriške študije, Zavod Global, Inštitut za elektronsko participacijo – InePA, IRD Slovenije, Slovenska Karitas, Zavod Voluntariat, Slovenska Filantropija, ITF – Ustanova za krepitev človekove varnosti, Društvo Edirisa Slovenije, Matafir – Društvo za medkulturne povezave, Društvo za združene narode za Slovenijo in Amnesty International Slovenija.Foto galerija– Interdisciplinarni dogodek »Afriška izkušnja« (27. februar, Fakulteta za družbene vede, Ljubljana) in omizje »Kaj 'razvijamo' v konceptu razvojnega sodelovanja in kakšno vlogo imajo pri tem migracije?« (28. februar, Mestni muzej, Ljubljana)Interdisciplinarni dogodek »Afriška izkušnja« o razvoju, migracijah in enakosti spolov s pan-afriške perspektive in o procesu pokonfliktne obnove v Ruandi in Južni Afriki se je začel s predavanjem prof. Gertrude Fester iz Južne Afrike, ki zadnja leta predava na Centru za spol, kulturo in razvoj v Ruandi z naslovom Options for positive development, immigration and gender equality in Africa: a utopian dream or a possible objective?. Sledila sta mu projekcija dokumentarnega filma prof. Vlaste Jalušić iz Mirovnega inštituta Save yourself? The life of a development project in Rwanda ter pogovor o procesu pokonfliktne obnove v Ruandi (primer gačača sodišč) in Južni Afriki (primer komisije za resnico in spravo) z Vlasto Jalušič, Gertrude Fester in Vestine Mutangampundu, članico Ženskega centra Nyamirambo iz Ruande. Vabilo na dogodek, povzetek predavanja Gertrude Fester, povzetek vsebine filma in predstavitev govork Poročilo RA SLO, Val 202 (6.3.2013) Intervju z Gertrude Fester RA SLO, Val 202 (7.3.2013) Intervju z Gertrude Fester RTV SLO 1 (8.3.2013) Omizje »Kaj 'razvijamo' v konceptu razvojnega sodelovanja in kakšno vlogo imajo pri tem migracije?« je tematiziralo vprašanje razumevanja koncepta razvoja in mednarodnega razvojnega sodelovanja, ki je v zadnjih letih vse bolj prisoten tudi v slovenskem javnem diskurzu, in ki uradno predstavlja pomoč, ki jo dajejo »razvite države« – države globalnega »centra« oziroma »severa« v podporo gospodarskemu, družbenemu in političnemu razvoju »držav v razvoju« – državam globalne »periferije« oziroma »juga«. Govorci na omizju so bili: Vlasta Jalušič z Mirovnega inštituta, Franci Zlatar iz Slovenske Filantropije, Nikolai Jeffs s Fakultete za humanistične študije Koper in Gertrude Fester iz Centra za spol, kulturo in razvoj iz Ruande. Pogovor je povezovala Maja Ladić z Mirovnega inštituta. – Mednarodna konferenca o migracijah in razvoju »Razvoj akterjev razvoja: Migranti kot (ključni) akterji razvojnega sodelovanja – nov premik naprej« / Developing developers: Migrants as development actors – A new way forward vključujoč Mednarodni sejem sodelovanja »Kako premostiti vrzel« / Bridging the gap (5. in 6. december 2013, Mestni muzej Ljubljana) Konference so se kot govorci udeležili strokovnjaki – tako iz vladnega kot iz nevladnega sektorja – s področja migracijskih politik in razvojnega sodelovanja iz Avstrije, Belgije, Gane, Italije, Slovaške, Slovenije in Velike Britanije. Z uvodnimi nagovori so konferenco odprli: Michael Fanizadeh, VIDC – Vienna Institute for International Dialogue and Cooperation, Avstrija (koordinatorji projekta); ter slovenski akterji: Dragoljuba Benčina, Direktorat za globalne izzive in multilateralo, Ministrstvo za zunanje zadeve; Marjan Huč, SLOGA – Slovenian Global Action in Max Zimani, Zavod Global.V panelu, ki je sledil je Gibril Faal, dejaven v organizacijah AFFORD – African Foundation for Development in AEP – Africa-Europe Platform, Velika Britanija govoril o migrantih kot akterjih razvoja, Charito Basa, ustanoviteljica in aktivistka nevladne organizacije FWC – Filipino Women's Council, Italija je predstavila delovanje svoje organizacije in težko pot, ki jo priseljenci običajno morajo dati skozi, Angela Odai iz Diaspora Support Unit, Gana pa je predstavila delovanje te vladne organizacije, ki nudi pomoč ganski diaspora po svetu.V popoldnevih urah je sledil Mednarodni sejem sodelovanja, ki je potekal skupaj z udeleženci Regionalnega seminarja o globalnem učenju, ki ga je organizirala SLOGA. Drugega dne konference sta Nadja Schuster, VIDC – Vienna Institute for International Dialogue and Cooperation, Avstrija in Galya Terzieva, Society Development Institute, Slovaška predstavili Evropski manifest o migracijah in razvoju, strateški dokument, ki vsebuje priporočila za izboljšanje razumevanja koncepta razvojnega sodelovanja in migracij kot ključnega elementa v tem konceptu. Komentarje manifesta je prispeval Arthur Yenga, AEP – Africa-Europe Platform, Belgija. Na delavnicah, ki so sledile so udeleženci konference lahko prispevali pripombe in mnenja za izpopolnitev manifesta, ki je kasneje bil sprejet, načrtovana in zaželena je pa še njegova promocija in poskus uveljavitve v vseh evropskih državah. Program Regionalnega seminarja o globalnem učenju SLOGA Video poročilo: Panel diskusija: Kaj je razvoj brez migrantov? Sejem sodelovanja CoMiDe skupaj z udeleženci Regionalne konference o globalnem učenju »Obstaja alternativa«, ki jo je organizirala SLOGA Predstavitev Centralno-evropskega manifesta o migracijah in razvoju Delavnica 1: Angažma diaspore in razvojno sodelovanje in Delavnica 2: Podjetništvo diaspore Zaključni panel: Kako naprej ter Potrditev Centralno-evropskega manifesta o migracijah in razvoju MZZ info: http://www.mzz.gov.si/nc/si/medijsko_sredisce/novica/article/6/32913/f713c25c22addae6d21a736a49c0126f/ Prispevek RTV SLO TV Dnevnik (18.12.2013) Poročilo RTV SLO Studio City (9.12.2013, 33,50 min) Poročilo Radio Študent (5.12.2013) Oddaja RA SLO, Eppor si mouve – In vendar se vrti (23.12.2013) – Manifest o migracijah in razvoju v EvropiManifest je bil sprejet na mednarodni konferenci o migracijah in razvoju »Razvoj akterjev razvoja: Migranti kot (ključni) akterji razvojnega sodelovanja – nov premik naprej« 6. decembra 2013 v Ljubljani in je plod triletnega raziskovanja na področju usklajenosti migrantskih in razvojnih politik. Prinaša nekaj priporočil za odločevalce in akterje na omenjenih področjih, s poudarkom na dveh prednostnih nalogah: angažma migrantov in/ali diaspore in podjetništvo migrantov in/ali diaspore. – Medijska kampanja »Tukaj sem« Video film »Tukaj sem«, kratki napovednik video filmaCikel radijskih oddaj "Tukaj sem" na Valu 202 1. oddaja: »Lajšanje vesti z razvojno pomočjo. Ali razvojna pomoč odraža dejanske potrebe držav v razvoju in v kolikšni meri je razvojno sodelovanje le PR globalnih korporacij?«


4 Ključne sestavine razmerja LASTS (od parega, ki pozna!)


Preko plota Metelkova mesto: Klub Gromka ob 20:00: Moonlee koncert: 21. Vek (Mk) + CANSHAKER PI (nl) >> Zopet bomo priča koncertu dveh tujih zasedb - Canshaker Pi je mladosten, a nikakor ne naiven indie noise rock kvartet in po besedah mnogih najboljši live bend na Nizozemskem, 21 vek pa novi post-punk projekt legende makedonske neodvisne scene Vaska Atanasoskega, ki ga najbolje poznamo po zasedbi Bernays Propaganda in založbi Balkan Veliki. A-Infoshop ob 19:00: veganski kuharski večeri Izven: Slovenska filharmonija, dvorana Slavka Osterca ob 19:30: Ob klavirju Hana Bitenc * Barbara Verhovnik Spored: Sergej Rahmaninov, Marijan Lipovšek, Frédéric Chopin, Johann Sebastian Bach, Johannes Brahms. Cankarjev dom, Gallusova dvorana ob 19:30: Midori, violina & Özgur Aydin, klavir Glasba kot sporočilo Program: Wolfgang A. Mozart, Sonata za violino in klavir št, 36 v F-duru, K 547 Cesar Franck, Sonata v A-duru * Franz Schubert, Sonata za violino in klavir v g-molu, D 408 Ottorino Respighi, Sonata za violino in klavir v h-molu, P 110 Vsi glasbeni ljubitelji poznajo zgodbo o enajstletni čudežni deklici s poetičnim imenom, ki je debitirala pod taktirko slovitega Zubina Mehte in se razvila v eno vodilnih violinistk našega časa. Zanjo je popolnost samoumevna. Ob načelni predanosti čisti ideji glasbene sporočilnosti se Midori udejanja kot spoštovana koncertantka in vizionarska pedagoginja. Zavzema se za glasbeno izobrazbo mladih z manj razvitih predelov New Yorka in Japonskega, dejavno sodeluje pri človekoljubnih projektih ter z ambasadorstvom in dostopnimi koncerti po svojih močeh pripomore k boljšemu svetu. Njen stalni komorni partner je turško-ameriški pianist Özgür Aydin, med drugim nagrajenec tekmovanja ARD v Münchnu. Kritike in glasbeno javnost je osvojil z rahločutno in bleščečo igro ter izoblikovanim okusom. Izjemna glasbenika že vrsto let redno sodelujeta; družita ju ljubezen do repertoarne pestrosti in želja po posredovanju poglobljene sporočilnosti. Njuno muziciranje je prepričljivo in privlačno, uravnoteženost inštrumentov in dialoga pa skoraj brez primere. Vstopnina: 15, 17, 20, 24, 12* EUR Hostel Celica ob 20:00: Sozvočja sveta – Jarc Gregorin trio z gostjo Ano Mezgec Jaka Jarc, kitara, glas Janez Moder, bas kitara Blaž Gregorin, bobni Ana Mezgec, violina Po vrnitvi iz Anglije je skupino Jarc Gregorin trio ustanovil avtor, kitarist in pevec Jaka Jarc. Ritem sekcijo sestavljata Janez Moder (bas kitara), ki je nadomestil Matjaža Jarca, in Blaž Gregorin (bobni), zasedba pa bo na koncertu v Celici bogatejša še za akademsko violinistko Ana Mezgec. Od svojega izida je plošča ‘Tja in spet nazaj’ septembra 2017 prejela odzive tako v medijih kot med publiko. Recenzije prvenca so zelo dobre, radijski odziv pa še boljši. Doslej je bilo plošči posvečenih že kar nekaj celotnih oddaj, pogovorov in intervjujev (Radio Slovenija 2 program – Val 202, Radio Maribor, Radio Koper, Radio Prvi, Radio Bob). Na Valu 202, SI International, Radiu Prvi, Radiu Maribor, Radiu Koper in drugih radijskih postajah so skladbe s plošče v rednem dnevnem predvajanju, januarja je bila skladba ‘Nič ne bo, kot je bilo’ na Radiu Koper izbrana za pesem tedna, julija predlagana za popevko tedna na Val 202. Tudi iz tujine (Kalifornija, Irska, Anglija) kapljajo pozitivni komentarji. Po štirih letih koncertiranja prekaljena blues-rockovska zasedba Jarc Gregorin obvlada tako majhne in tihe, kot tudi glasne in velike koncertne lokacije. Sledil bo Celični jam. Brez vstopnine teater, razstave, predavanja...: Slovenski gledališki inštitut ob 17:00: Oder med sanjo in stisko avtorja Miroslava Košute Gostujoča predstavitev knjige V novi knjigi pesnika in pisatelja Miroslava Košute so zbrani zapisi, ki so nastali med letoma 1963 in 2018, jedro pa sta obdobji četrtstoletnega vodenja Slovenskega stalnega gledališča v Trstu in poldrugo leto v pričakovanju upokojitve. Zapisi so bili že napovedani v prejšnji knjigi, z naslovom Zapisi na orošeno okno, v kateri je avtor izpustil poglavje o gledališču. V objavljenem gradivu, ki zajema pisma, intervjuje, članke, ocene in mnenja, Miroslav Košuta opozarja na viharnost zakulisnega dogajanja v SSG-ju in na trdoživost ustanove, ki je globoko zakoreninjena med ljudmi in razraščena z gledališko ustvarjalnostjo v matici. S tem delom se avtor želi tudi oddolžiti velikim umetnikom in nevidnim sodelavcem, ki so oblikovali podobo slovenskega gledališča v Trstu in jo zasidrali v zgodovini. Knjigo je izdala Založba Mladika iz Trsta. Na predstavitvi bodo sodelovali avtor Miroslav Košuta, Meta Hočevar, Aleš Berger in Marij Čuk. Brez vstopnine SNG Opera ob 19:30: Ksenija, Carmina Burana Opera v enem dejanju Izvedba v slovenskem jeziku Po velikem uspehu leta 1985 prvič izvedene opere Viktorja Parme (1858–1924) z naslovom Urh, grof Celjski je skladatelj ustvaril Ksenijo (1897), ki si jo je občinstvo zapomnilo predvsem po glasbi, kajti znamenita medigra je postala prava uspešnica, nekakšen slovenski ekvivalent znamenitim opernim delom poznega 19. stoletja, kot sta jih ustvarjala Mascagni in Puccini. Do druge svetovne vojne je bila ta opera poleg Gorenjskega slavčka največkrat izvajano slovensko operno delo. Z novo premiero te pomembne slovenske opere bomo obeležili tudi 125-letnico ljubljanske operne hiše, zgrajene 1892. leta. MGL Veliki oder ob 19:30: Tih vdih mala scena ob 20:00: Praznina spomina - epizoda 1 mala scena ob 21:00: Praznina spomina - epizoda 2 Gledališka kriminalna nadaljevanka Festivalna dvorana ob 20:00: Večer črnega humorja (LJ) Stand-up komedija Vstopnina: 15 EUR v predprodaji, na dan dogodka 18 EUR. PTL ob 20:00: Loop the Loop & Ujet / Captured Plesni double bill Vstopnina: 7/5EUR Koncept in koreografija: Maja Lamovšek Izvedba: Rebeka Hanžel, Simona Štangova, Maja Lamovšek Glasba: Maja Lamovšek, Alva Notto, Manastirea Putna-Toaca Video: Matic Ačko Produkcija: KD Center Plesa Maribor SNG Drama: Mala drama ob 20:00: Ne pozabite na rože Slovensko mladinsko gledališče ob 21:00: Slovenska popevka Javno poslušanje radijskega posnetka Po besedilih Gregorja Strniše KD Španski borci ob 21:00: Mala Kline: SONG (2018) Vstopn 1000 ina: 7 EUR (predprodaja/Pre-sales), 9 EUR (na dan dogodka/on the day of the event) Koreografinja, plesalka, filozofinja in plesna pedagoginja Mala Kline, ki že več let živi in ustvarja hkrati v Sloveniji in Belgiji, je eno najprepoznavnejših koreografskih imen svoje generacije. Izvrstna plesalka in performerka z obsežnim koreografskim opusom in metodološko natančno razvito plesno prakso ima za sabo izjemno plodno in mednarodno prepoznavno plesno pot, saj je v profesionalno polje sodobnega plesa vstopila že pri sedemnajstih letih. Njeno samostojno koreografsko delo vse od začetkov izhaja iz gradnje nenavadnih odrskih podob, ki nikoli ne preidejo na raven razvidnega in nedvoumno strukturiranega odrskega znaka, ampak prej ustvarjajo specifična, pomensko pretočna in potentna ozračja, sestavljena iz konsistentnih in metodološko natančno organiziranih koreografskih organizmov. - - - MSUM ob 19:00: VR / 360 / games @ Animateka Interaktivna razstava Z razstavo na enem mestu združujemo najboljše nove izkušnje virtualne resničnosti in 360-stopinjskega doživljanja avtorskega animiranega filma: nekatera dela iz tega mednarodnega izbora čakajo, da jih raziščemo, druga nas vabijo k dejavni vključitvi v virtualni svet. Ob tem bomo predstavili tudi nekaj prelomnih računalniških interaktivnih videoiger. Brez vstopnine SMEEL ob 19:00: Anna Konjetzky: Odkruški (Chipping, 2014) Plesna prireditev Nemška koreografinja Anna Konjetzky, ki se bo s predstavo Odkruški tokrat prvič predstavila v Sloveniji, je raziskovalka prostora. Tu moramo biti natančni: njeno koreografsko raziskovanje ni namenjeno krajem ali stabilnim mestom, temveč prostoru. Za francoskega filozofa Michela de Certeauja je kraj red, v katerem so elementi razporejeni v odnosih sobivanja in ga opredeljuje trenutna razporeditev položajev, zato je zanj značilna stabilnost. Na krajih so reči na svojem mestu. Prostor pa nastane v trenutku, ko v kategorijo krajauvedemo smer, hitrost in čas. Prostor je "križišče gibljivih elementov" in "prakticiran kraj", ki nastane, ker imajo naša telesa čas: različne zgodbe in želje. Vstopnina: 9 EUR Vodnikova domačija Šiška ob 19:00: Čitalnice: O politični umetnosti Umetnost, ki konotira politično, se ukvarja z razmerjii med oblastjo in ljudmi, med idejo in pokoriščino in emancipacijo in reprodukcijo sistema . Politična umetnost lahko izraža kritiko družbe, izpostavlja nesorazmerja družbene moči, opozarja na krivično družbeno strukturo. Lahko pa tudi utrjuje ideje politične strukture, ki je na oblasti, lahko zagovarja in si prizadeva za utrjevanje vladajočih razmerijh družbene moči in to tako, da kritizira stari režim in preživeta družbena razmerja. Pogovor iz prvega cikla dogodkov Čitalnic bo temeljil na naslednjih knjižnih delih: Dana Arnold: Umetnostna zgodovina, zelo kratek uvod (Založba Krtina), Mojca Puncer: Medprostori umetnosti (Založba Sophia), Bertolt Brecht: Sveta Ivana Klavniška (Založba *cf). Gostje: Ana Vujanović, Marta Popivoda, Alja Lobnik, Suzana Tratnik in Ana Grobler Pogovor vodi: Teja Reba Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature: 18:00 Prelomno leto 1968 – Timotej Pavlin in Novi dijak (predavanje) 2018 je leto mejnikov, ko se spominjamo velikih dogodkov, ki so krojili zgodovino in nas še danes opominjajo na krhkost demokracije in pravične družbe. Na okrogli mizi se bomo vrnili 50 let nazaj, v leto 1968, ko so svet preplavile študentske revolucije. Kaj jih je povzročilo? Kdo so bili protestniki in kaj so zahtevali? V kolikšni meri so se uresničile njihove zahteve in kako so vplivali na razvoj družbe? Pogovor bo vodil študent arheologije, Timotej 2000 Pavlin. Dogodek poteka v organizaciji Društva ljubljanskih gimnazijcev - NODI. 20:00 Znanstvena fantastika v Sloveniji – Ivan Šokić in Aljoša Toplak (literarni dogodek) Kaj je znanstvena fantastika in kaj je fantazijska književnost? Kaj je tako posebnega na tej zvrsti? Se v njej udejstvujejo tudi slovenski pisci? Kako pa to, da o njih ne vemo ničesar? Ivan Šokić in Aljoša Toplak bosta predstavila stanje fantazijske književnosti v Sloveniji, glavne projekte, ki skušajo fantazijsko literarno okolje popestriti z novimi vsebinami (revija Supernova, društvo Zvezdni Prah, konvencija Na Meji Nevidnega) ter novonastali slovenski spletni portal za fantazijsko književnost Znanstvena Fantastika, cilj katerega je vplivati na javno percepcijo žanra z objavljanjem konkretnih vsebinskih primerov, razprav in komentarjev del. https://www.znanstvena-fantastika.si/ Slovenska fantazijska scena počiva na plečih društev in samozaložništva, ki skušajo dokazati, da je to področje vredno pozornosti. Kaj še lahko storimo, da bi prispevali k razvoju omenjene zvrsti pri nas? Bežeče prireditve: Kino gledališče Bežigrad: Teden ruskega filma 17:00 Kri Valera Romeev je mlad in nadobuden umetnik iz majhnega mesteca v Ukrajini. V iskanju sreče pusti študij, ter se poda v Moskvo, kjer ga lasten neuspeh močno potre. Oporo zato začne iskati pri svojemu starejšemu bratu, uspešnemu podjetniku, ki pa prošnje ne usliši. Splet dogodkov pripelje do nepričakovanega srečanja z Geno Fagen, ki obema bratoma občutno preobrazi življenja. Kinoteka: 34. Festival LGBT filma 17:00 Najstniška trojka + Freak Show Najstniška trojka (Scheideweg), Arkadij Khaet, Nemčija, 2017, digitalni format, barvni, 4', ap Freak Show, Trudie Styler, ZDA, 2017, Blu-ray, barvni, 95', svp Billy Bloom je nekoč z mamo užival veličastno življenje v Connecticutu. Ko pa iznenada pristane pri očetu na ameriškem Jugu, se zanj začne pekel v konservativni srednji šoli. Toda Billy se ne ukloni nikomur in vztrajno hodi v šolo v vsem glamurju in posut z bleščicami. Pretresljiv film, posnet po avtobiografskem romanu Jamesa St. Jamesa, govori o visoki ceni, ki jo Billy plača za to, da je lahko, kar je. 19:00 My Life with James Dean, Dominique Choisy, Francija, 2017, DCP, barvni, 108', ap, svp Mlad režiser Géraud Champreux je povabljen v Normandijo, da bi predstavil svoj prvi celovečerec My Life with James Dean. Njegov film, ki je pripoved o mesenem poželenju, ne zveni ravno kot naslov, ki bi lahko dvignil na noge lokalni kino. V tem duhovitem filmu o filmu pa ima junak težave tudi zaradi razpadanja partnerske zveze z glavnim igralcem v filmu. V opustelem mestecu se njegovo življenje nepričakovano zasuče v novo smer. 21:00 Vidni + Dedinji Vidni (Visibles), Enrique Rey, Španija, 2018, digitalni format, čb/barvni, 20', ap Dedinji (Las herederas), Marcelo Martinessi, Paragvaj/Nemčija/Brazilija, 2018, DCP, barvni, 95', ap, svp Chela in Chiquita, ki sta skupaj že več kot trideset let, sta potomki bogatih družin, toda ekonomska situacija ju prisili v razprodajo podedovanega bogastva. Chiquita pristane zaradi dolgov v zaporu, tako da se mora Chela znajti sama in postane taksistka za starejše bogatašinje, ki kartajo. Ko Chela nekoč sreča mlado Angy, se zave svoje ujetosti v odnosu z gospodovalno Chiqutio in zahrepeni po intimni osvoboditvi. Toda Chiquita je predčasno izpuščena iz zapora ... Film je prejel več kot dvajset mednarodnih nagrad! Kinodvor: 19:00 Zimske muhe (Všechno bude), Olmo Omerzu / Češka, Poljska, Slovaška, Slovenija / 2018 / 85' Film ceste o fantovskem prijateljstvu in neustavljivi mladostniški želji, da bi nekaj doživel, pa čeprav ne veš natančno, kaj. Na Češkem živeči slovenski režiser Olmo Omerzu (Družinski film) je za svoj tretji celovečerec prejel nagrado za najboljšo režijo v Karlovih Varih. 21:00 Hiša, ki jo je zgradil Jack (The House That Jack Built), Lars von Trier / Danska / 2018 / 155' Zloglasni danski provokator in persona non grata Lars von Trier se po sedemletnem izgonu vrača v Cannes s svojim doslej najbolj šokantnim in kontroverznim filmom, ki je na festivalu sprožil tako množično zapuščanje dvorane kot stoječe ovacije. Zaradi eksplicitnih prizorov nasilja mlajšim od 15 let ogled filma prepovedan. Mala dvorana ob 20:15: Kustosova soba. Igor Zabel: Kako narediti umetnost vidno? Damjan Kozole / Slovenija / 2018 / 64' Dokumentarni film je posvečen umetnostnemu zgodovinarju in kustosu Igorju Zabelu (1958–2005) in se osredotoča na njegovo delovanje v polju likovne umetnosti od konca osemdesetih do njegove smrti.


Količina porabljene vode iz javnega vodovoda se obračunava v kubičnih metrih med letom v obliki akontacij izračunanih na osnovi porabe vode v preteklem letu in končnega obračuna enkrat na leto.


text: Ribe niso artikli Ribe niso artikli - zakaj in kaj vse gre lahko narobe, ko si omislite nove ribice Velikokrat nas zbode izjava kupcev v smislu "Oh, saj so samo ribe" ali pa "Če bo crkn'la bomo pa novo kupili". Dragi kupci, ni res. Tudi ribe so živa bitja in zaslužijo si, da jim za njihovo dobrobit izpolnite vse pogoje. To pomeni, da jih ne morete preprosto spustiti v akvarij in pričakovati, da bo z njimi vse v redu ter da bodo veselo plavale vam v veselje, temveč se morate o njihovih potrebah pred nakupom dobro informirati. Vi ste ali boste njihovi lastniki, in vaša odgovornost je, da jim ponudite vse, kar rabijo. Karkoli manj se smatra kot nedopustno in mučenje. Če tega niste pripravljeni sprejeti, potem so za vas primerne zgolj ribe na ohranjevalnikih zaslona. Ali pa robotske ribe. Vendar pozor, vseeno bo potrebno zamenjati baterije. Ste res prepričani, da si to želite? Vsi, ki ste se potrudili in vašim ribicam zagotavljate vse, kar potrebujejo, pa ste se zagotovo kdaj že srečali s smrtjo ribice. Se vam je že zgodilo, da ste v trgovini kupili ribico, ko pa ste jo spustili v vaš akvarij pa je v nekaj dneh poginila. Če ste popoln začetnik, ste morda za to krivili sebe. Ali pa ste poklicali v trgovino in jim sporočili žalostno novico, tam pa so vam povedali, da je z njihovimi ribami vse v redu. Kako? Če pa je vaša ravnokar odplavala v večna lovišča? Pa si poglejmo razloge, zakaj lahko pride do nenadnega pogina ribic po vnosu v novi akvarij in kaj storiti, da bo vaša naslednja izkušnja pri nakupu ribic kar se da prijetna. Obstaja veliko dejavnikov, ki lahko privedejo do tega neljubega dogodka. Med pogostejšimi vzroki sta stres in nezmožnost se prilagoditi na nove pogoje, zlasti če so ti preveč različni od tistih, na katere je bila ribica navajena in na katere je fiziološko prilagojena tekom dolge evolucije. Stres med transportom je poglaviten faktor, ki vpliva na preživetje rib v novem akvariju. Pozorni bodite, kako se ribe zapakirajo preden jih odnesete domov. Pravilen način pakiranja je pakiranje v mehke plastične vrečke s kisikovo atmosfero. Le tako bo v vrečki vedno dovolj kisika, ki prehaja v vodo in izpodriva ogljikov dioksid. Transport naj bo čim krajši, v posebni izolirni škatli iz stiropora ali priročni hladilni skrinji, da se čim bolj manjša vpliv temperature in raznih zunanjih sil. Pomembno je tudi prilagajanje ribic na novo okolje. To naj poteka kar se da postopoma, v obdobju ene ure ali več, če so pogoji v akvariju zelo drugačni od vode v vrečki, v kateri smo prinesli nove prebivalce. O pravilnem poteku prilagajanju ribic vas morajo informirati prodajalci. Pravilna oskrba akvarija pred naselitvijo novih ribic je pomembna. Redne menjave vode pripomorejo k ustrezno nizkim nivojem dušikovih in organskih spojin, ki lahko predstavljajo nevarnost za nove ribice. Pozorni bodite na ribice, ki jih že imate v akvariju. Te bi se lahko do novih rib agresivno obnašale, zaradi česar bodo nove ribice v stresu, stres pa lahko vodi v različna obolenja in če ga ne odpravimo in ribic pozdravimo, tudi v pogin. Tudi pregosto naseljen akvarij je lahko problematičen za nove ribe, saj lahko zaradi nenormalnih pogojev za življenje pride do spremembe obnašanja, pogosto pa to privede do povečane agresije med prebivalci akvarija. Tudi zaradi nepravilno izbrane dekoracije – predvsem preostrega peska ali ostrega kamenja, lahko prihaja do raznih poškodb in posredno celo do smrti. Rastline lahko pomembno vplivajo na dobrobit rib, saj vodo bogatijo s kisikom in ribam nudijo skrivališča, kjer si lahko malo oddahnejo pred sovrstnicami. Če ste preverili vse, o čemer smo se tule razpisali, pa še vedno niste prepričani, kaj bi lahko šlo narobe, je potrebno včasih tudi z grenkim priokusom sprejeti dejstvo, da včasih ne glede na to, kaj naredimo, nekatere ribe pač lahko poginejo. Ker so živa bitja in jih zaznamujejo življenjske situacije skozi celoten potek njihovega življenja, včasih tudi pri njih ne moremo ugotoviti, zakaj so poginile. Sami smo bili že večkrat priča nenadni smrti rib, ki so bile sicer v odlični kondiciji. Včasih že razburjenje ob hranjenju lahko predstavlja tisto kapljo čez rob, ki lahko sproži kaskado reakcij, ki privedejo do smrti ribice.


Zdravilni napitek s cimetom in medom - Unguentarium Slovenija Pijemo ga zjutraj na prazen želodec, približno 30 minut pred zajtrkom. V kolikor niste jutranji tip človeka ali pa se vam zjutraj običajno mudi, si lahko napitek pripravite tudi zvečer. Zmešajte cimet z 1/3 ali 1/2 vroče vode in ga postavite v hladilnik. Naslenje jutro pa le dodate preostanek tople vode ter med. Preden dodate med, predlagamo, da napitek pustite stati približno 20 minut, da se le-ta nekoliko ohladi, saj vroča voda uniči žive encime, ki se nahajajo v medu. V kolikor v zvraku ne želite imeti delcev cimeta, le-tega precedite preden dodate med. Napitek ni primeren za otroke, predvsem zaradi vsebnosti cimeta, vsekakor pa je odlična izbira za odrasle.


Srebrna USB dragulj ključ okrašena z bele rhinestones | Cool Mania https://www.cool-mania.si/data/product/1a/9689ae198ed290e8250e161c1db098.jpg U$27.50 U$20.90 Cena brez DDV: U$17.42 - izberite opcijo -4GB Srebrni USB draguljski ključ okrašen z belimi okrasnimi čevlji - prodaja po ugodnih cenah, ki jo lahko kupite na spletu v naši spletni trgovini. Primeren tudi kot odlično darilo. USB Nakit za ženske v prodaji na spletu v naši spletni trgovini. Ta edinstveni model je oblikovan kot srebrni valj, ki je obložen z belimi okrasnimi pokrovi in natančno obdelavo. Ta USB-pogon s 4 GB lahko nosite na vratu kot čudovit dragulj, ki ga po potrebi lahko uporabite kot ključ USB. Primerno kot darilo za vaše stranke, zaposlene ali poslovne partnerje. V naši spletni trgovini lahko kupite kakovostne pogone USB v obliki nakita. Srebrna USB dragulj ključ okrašena...


source: wikipedia

text: Za grško črko Π π glej: Pi (črka) Število pi (označeno z malo grško črko π) je matematična konstanta, ki se pojavlja na mnogih področjih matematike, fizike in drugod. Imenuje se tudi Arhimedova konstanta, Ludolfovo število ali krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. π se lahko določi tudi kot ploščino kroga s polmerom 1. Opombe: V neevklidski geometriji, geometriji na neravni površini, se razmerja razsežnosti kroga določajo drugače. Na krogli je razmerje med obsegom in polmerom kroga manjše od π, na sedlu pa večje. Sicer je π tudi najmanjše pozitivno število x, za katerega je sin x = 0 (x v radianih). Število π je iracionalno, ker se ga ne da točno zapisati kot razmerje dveh naravnih števil. Svetopisemski približek za π je π = 3, iz davnine pa sta znana še približka: π = 22/7 in π = 355/113. Vrednost π točna na prvih štiriinšestdeset števk je : 3,14159 26535 89793 23846 26433 83279 50288 41971 69399 37510 58209 74944 592... Značilnosti Število π je iracionalno število, kar pomeni, da se ga ne da zapisati kot razmerje dveh celih števil. To značilnost je dokazal leta 1761 Lambert. V bistvu je število transcendentno, kar je dokazal leta 1882 Lindemann. To pomeni, da ne obstaja polinom s celimi (ali racionalnimi) koeficienti, katerega koren je π. Zaradi tega se ne da izraziti π samo s končnim številom celih števil, ulomkov ali njihovih korenov. Ta značilnost π reši znameniti starogrški problem kvadrature kroga: samo z uporabo neoznačenega ravnila in šestila je nemogoče konstruirati kvadrat, katerega ploščina je enaka ploščini danega kroga. Saj so koordinate vseh točk, ki se jih lahko skonstruira samo z ravnilom in šestilom posebna algebrska števila. Enačbe, ki vsebujejo π Geometrija Obseg kroga s polmerom r: O = 2 π r Obseg kroga s premerom d: O = d π Površina kroga s polmerom r: S = π r2 Površina elipse z glavnima osema a in b: S = π ab Prostornina krogle s polmerom r: V = (4/3) π r3 Površina krogle s polmerom r: S = 4 π r2 Koti: 180 stopinj ustreza π radianom Analiza 1/1 - 1/3 + 1/5 -1/7 +1/9 - ... = π/4 (Leibnizeva enačba) (Wallisov produkt (1655)) (Euler) (Stirlingova enačba) (Eulerjeva enakost, imenovana tudi »najpomembnejša enačba na svetu«) Verižni ulomki π se lahko lepo izrazi s posplošenim verižnim ulomkom: ali z ulomkom, ki ga je na podlagi Wallisovega produkta leta 1655 sestavil lord William Brouncker: (Za drugih 11 izrazov glej ) Teorija števil Verjetnost, da sta dve naključno izbrani celi števili tuji je 6/π2. Verjetnost, da je naključno izbrano celo število deljivo brez kvadrata je 6/π2. Povprečno število načinov zapisa pozitivnega celega števila kot vsote dveh popolnih kvadratov, kjer je vrstni red pomemben, je π/4. Dinamični sestavi / Ergodična teorija za skoraj vsak x0 iz [0, 1], kjer so xi ponovitve/iteracije logistične karte za r=4. Fizika: (Heisenbergovo načelo nedoločenosti) (Einsteinova enačba gravitacijskega polja v splošni teoriji relativnosti) Verjetnost in statistika (Funkcija verjetnostne gostote za normalno porazdelitev.) Zgodovina računanja vrednosti π Glej zgodovina števila π. Zanimivosti Približki Poleg najbolj pogostega približka 3,14 in malo točnejšega približka 22/7 = 3,14285714 je zelo dober približek ulomek 355/113 = 3,14159292035. Sam ulomek si zapomnimo takole: zapišimo 113355 in zadnje tri številke delimo s prvimi! Dan pi Ljubitelji števila pi praznujejo Dan pi, to je 14. marec (v angleškem zapisu 3.14), nekateri pa tudi 22. julij (22/7 je dober enostaven približek). Tekmovanja v pomnjenju števila π Leta 2006 naj bi Akira Haraguči, upokojeni japonski inženir, brez napake zrecitiral 100.000 decimalk. Ta rekord še ni potrjen in vpisan v Guinnessovo knjigo rekordov. Guinness priznava rekord 67.890 decimalk, ki ga je dosegel Chao Lu, 24-letni podiplomski študent iz Kitajske, 20. novembra leta 2005 Za recitiranje je porabil 24 ur in 4 minute. Slovensko tekmovanje v pomnjenju števila π Slovensko praznovanje dneva pi se je začelo leta 2007. Prvi zmagovalec v deklamiranju decimalk π je bil Simon Čopar s 150 decimalkami. Zmagoval je še večkrat, leta 2011 z dosežkom 767 decimalk. Leta 2015 je naslov prvaka in slovenskega rekorderja prevzel študent Nik Škrlec s 1694 decimalkami. Mnemotehnika Kako si zapomniti π ? V številnih jezikih so ustvarili verze, ki s številom črk na posamezno besedo ponazarjajo števke števila π. Seveda je to pi-ezija, ne poezija! Slovenski dosežek piezije je: Kdo o tebi z glavo razmišlja da spomni števk teh? (3,141592653...) Za različice v drugih jezikih glej npr. Pi Mnemonics in Wordplay. TeX TEXove različice Knuth številči takole: 3, 3.1, 3.14, 3.141, različice Metafonta pa številči z decimalkami e. Sicer pa opozarja uporabnike njegovih programov: »Pazite se hroščev v programu, jaz sem samo dokazal, da deluje pravilno, nisem pa ga preskusil!« Google 3.141592653589793238462643383279502884197169399375105820974944592.com Pi-memory Sklici Zunanje povezave Weisstein, Eric Wolfgang, Pi na MathWorld Matematične konstante Transcendentna števila


source: fineweb

text: V Manila se nahaja One Greenbelt Hotel, ki je na odlični lokaciji za raziskovanje tega živahnega mesta. Center mesta je oddaljen samo 1 km in do letališča je samo 20 minut. Greenbelt 3 Theaters, Greenbelt Park, Landmark Department Store - Makati so samo nekatere od mnogih znamenitosti, ki bodo nedvomno pritegnile obiskovalce. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Manila. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z sef, dvigalo, restavracija, kavarna, parkirišče. Pridite v eno od 50 prijetnih sob in se za nekaj časa izognite vsakodnevnemu stresu. V njih so na voljo tudi kuhalnik za čaj/kavo, tuš, sef v sobi, brezplačna ustekleničena voda, sušilnik za lase. Masaža so idealna mesta, kjer se odpočijete in sprostite po napornem dnevu. Kakšen je že vaš razlog za obisk Manila, boste v One Greenbelt Hotel našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice.


Komentiraj Wizard of Legend je nekako arhetipski vzorec tistega, kar se misli pod nazivom rogue-like igre. Vsebuje zloščene primerke glavnih elementov žanra, dodelane do skorajšnje potankosti, vendar nič več in nič manj. Po eni strani je izogibanje deviacijam od osnovnega modela pozitivno za neposrednost izkušnje, inherentne v intenzivnosti rogue-like iger, po drugi strani pa primanjkuje raznolikosti, ki jo igralna ortodoksnost prinese. Zagotovo nam poda tisti pristen občutek potrebe po trmastem ponavljanju. Ko umreš in moraš ponovno od začetka, se vzbudi vtis nedokončanega poskusa, neuspeha, ki je veliko močnejši kot tam, kjer lahko svoj napredek sproti shranjuješ. S tem, ko se količina zastranitev pomanjša na nujne in se ritem pohitri na maksimalno potrebno raven. Wizard of Legend tako uspešno hrani nečimrnost naše trme. Samo še enkrat, samo še enkrat; v misli se nam naseli refren, ki napor pri postopnem doseganju vsake nove ravni pretvori v zadovoljstvo. Pikselna podoba se na prvi pogled kaže nekam robato, vendar njena dodelanost prej kaže na izbor te specifične grafike kot zavestni umetniški vložek sicer pa deluje kot pristen piksel art. Grudice pikslov se nemalokrat izkažejo kot bližnjica v rokah siromašnih razvijalcev, ki z izrabo hipsterstva nadomeščajo pomanjkanje sredstev. Poleg cenenega videza je pri tej zvrsti glavni problem nejasen zemljevid igralne plošče in nerazločen poškodbeni model. O tem je že bilo govora pri recenziji igre Party Hard, tam se je pogosto zgodilo, da nekaj slabo postavljenih pikslov ovira premikanje, kar je pri igralnosti s časovno omejitvijo živce parajoče. Pri poškodbenem modelu pa nejasno razločevanje med dometom sovražnikovih napadov in varnimi polji pomeni neupravičeno umiranje. Wizard of Legend se uspe temu v glavnem izogniti, problem nastane le, ko se na ekranu dogaja preveč stvari naenkrat. Zato je brez prave bojne oprave bolje postopati previdno, kar je v nasprotju z vtisom o potrebi po hitrostnem šviganju skozi sobe, 1ff8 ki ga sprva podaja igra. Na naš lik gledamo s pogledom od zgoraj v kombinaciji "shoot 'em up" in "bullet hell" igralnih elementov. Uporabljamo velik nabor moči elementov, katerih kombinacije lahko pripravijo občudovanja vredne efekte. Zgodba je premočrtna, smo čarovniški vajenec, ki poskuša dokončati preizkuse kaosa in doseči zenit naših sposobnosti. Potujemo skozi tri ravni, v vsaki moramo pregaziti dva nadstropja in na koncu ravni se nahaja še soba s šefom. Ti so trije coprniki, ki svoje moči bazirajo na elementih; ognjeni, ledeni in kamniti. Na koncu pa se nahaja še glavni šef, ki uporablja vse možne moči, vključno s kaosom. Čeprav moramo v vsaki rundi igranja iti čez vse tri ravni in premagati vse šefe, se vsakokratne poti med seboj razlikujejo. Zaporedje ravni je vedno naključno, načrt nadstropij je proceduralno generiran, moč šefov pa raste glede na njihovo mesto v vrstnem redu. Treba je priznati, da smo z okoljem vendarle preveč omejeni. Potovanje skozi ozke hodnike nas pripelje do malce večjih sobic, ki pa ne omogočajo kaj dosti navigacije. Čeprav prej omenjenega problema nejasnosti poškodbenega modela ni zaznati, je za njegovo prepoznavo potrebno toliko pozornosti, ki se je pri hitrem igranju ne moremo privoščiti. Majhnost prostorov gre skupaj s relativno velikostjo našega lika, ki je prevelik za hitro manevriranje po prostoru in izmikanje sovražnikom. Uporaba napadov nas tudi za trenutek zaustavi, s čimer se prekine ritem boja in komboti, brez katerih je luščenje življenjskih točk sovragov trdovratno delo. Opisano je bolje izvedeno v malo starejši rogue-like igri Enter the Gungeon, kjer so razvijalci očitno bolje poznali potrebe mehanizmov svoje igre. Nekatere od teh problemov se da zaobiti z uporabo relikvij, ki jih nabiramo sproti, predvsem z nakupom v trgovinah. Ker pa so nekatere nujno potrebne za kolikor toliko uspešen poskus, da se prebijemo do konca, njihova naključna pojavitev v trgovinah postavi našo uspešnost pod vprašanje sreče. Ne gre za dovoljšnjo neprijetnost, da igre ne bi bilo vredno prijeti v roke, nažalost pa kaže na kup neizkoriščenih potencialov.


Panorama 66 - Poletimo hitro in visoko, skupaj Dodatna orodja591 Litovski minister za finance Vilius Šapoka razpravlja o tem, kako država namenja naložbe EU za podporo konkurenčnosti in produktivnosti. Litva dobro izkorišča sredstva EU za obdobje 2014–2020. Kaj velja izpostaviti in kakšne koristi imajo Litovci? Danes je naša glavna prednostna naloga okrepiti nacionalno konkurenčnost in produktivnost. Več vlagamo v raziskave in razvoj, inovacije, mala in srednje velika podjetja ter razvoj informacijske tehnologije. Skupaj z naložbami EU smo za podporno nacionalnim podjetjem pritegnili 463,8 milijona EUR zasebnih naložb. Zaradi naložb v infrastrukturo informacijske tehnologije dosegamo tudi ene izmed največjih hitrosti internetne povezave na svetu.5E0 Moja vizija je, da bi Litva, ki jo nekateri že poznajo kot „Li-teh-vo“, postala najugodnejše davčno okolje za visokotehnološke naložbe in razvoj. To za našo državo pomeni dobro plačana delovna mesta in vodilno vlogo na področju finančnih tehnologij, laserjev, obnovljive energije, biotehnologije in razvoja finančno-tehnoloških podjetij (Fintech). Litva zagotovo ni premajhna, da bi postala vodilna v tem pogledu – velikost ni tako pomembna kot nadarjeni ljudje, odprtost za nove zamisli in jasna vizija. V tem kontekstu se spomnim zgodbe o skrbni materi, ki želi, da bi njen sin letel varno – nizko in počasi. Tega si ne želita niti mladi pilot niti Litva. Če si res želite leteti, morate leteti hitro in visoko! Tako Litvo vidim v prihodnosti – pogumno državo z inteligentnimi in izobraženimi ljudmi, ki letijo hitro in visoko, skupaj. Kako kohezijska politika dosega litovsko realno gospodarstvo, krepi konkurenčnost podjetij in ustvarja delovna mesta? Od leta 2014 do 2020 namenjamo 1 milijardo EUR za spodbujanje podjetništva in razvoja podjetij, produktivnost podjetij, inovacije in raziskave, nadnacionalnost, izvoz in razvoj podjetij v regijah, nizko porabo energije v industriji ter konkurenčnost kadrov. Podpiramo tudi naložbe podjetij v nove proizvodne tehnologije, procesne inovacije in digitalizacijo pri prehodu na „Industrijo 4.0“.81C Litva kljub pomembnim sofinanciranjem iz ESRR v raziskave in inovacije zaostaja pri rasti produktivnosti. Katere ukrepe je vlada sprejela za reševanje tega vprašanja? Glede na osnovne podatke za leto 2017 so nominalni rezultati na dejansko opravljeno uro dela zrasli najhitreje (11 %) med vsemi državami članicami EU. V poročilu Svetovne banke „Poslovanje 2018“ zasedamo med 190 državami 16. mesto. Z reformo, ki smo jo izvedli v obdobju 2016–2017, so se izboljšali pogoji poslovanja. Nov davčni sistem, ki začne veljati z letom 2019, bo zelo ugoden za gospodarsko rast in za privabljanje tujih podjetij v Litvo. Do leta 2021 bo obdavčitev delovne sile v Litvi najbolj konkurenčna med baltskimi državami. Za razvoj finančnih tehnologij smo ustvarili atraktivno in prožno zakonodajno okolje. Naložbe EU se dodeljujejo za vsako stopnjo inovacijskega cikla. Naložbe EU uporabljamo tudi za dejavnejše sodelovanje javnega sektorja s podjetji. Inovativni pristop k evropskim strukturnim in investicijskim skladom je pomenil uporabo obnovljivih skladov in drugih instrumentov finančnega inženiringa. Ali nam lahko podate primer kombiniranja v Litvi, tj. uporabe različnih sredstev in oblik financiranja za reševanje določenega vprašanja? Še naprej razvijamo finančne instrumente. Za pomoč podjetjem pri dostopu do finančnih sredstev smo dodelili 224 milijonov EUR sredstev EU, zlasti za naložbe v kapital podjetij. Med ukrepi za vzpostavljanje boljšega zakonodajnega okolja so državno financirana pomoč za tuje vlagatelje, sistem modre kartice, Visa pobuda za zagonska podjetja, in najnovejši delovnopravni zakonik Litve, ki podjetjem in zaposlenim zagotavlja večjo prožnost. Za prenovo stanovanj zaradi izboljšanja energetske učinkovitosti smo prek finančnih instrumentov izdali državne vrednostne papirje (zelene obveznice) in dodelili 500 milijonov EUR pomoči EU.5B2 Litva se je pomembno približala povprečnemu BDP EU na prebivalca, medtem pa so obenem razlike med litovskimi regijami v primerjavi s stanjem pred pristopom k EU ostale enake ali so se celo povečale. Kakšno stališče imate glede tega pojava? Katere ukrepe sprejema vlada, da bi ta trend obrnila? Na podlagi analize prednosti in slabosti razvijamo strategije regionalne specializacije, da bi v regije privabili podjetja in ljudi. Naložbe EU so nam pomagale ustvariti kakovostno infrastrukturo. Občine želimo spodbuditi, da bi jo čim učinkoviteje uporabljale za ustvarjanje novih delovnih mest in privabljanje novih naložb. Tako načrtujemo uvedbo novega sistema finančnih spodbud za občine in tudi novo metodologijo za načrtovanje naložb. Kako lahko litovska uprava prispeva k skupnemu cilju poenostavitve kohezijske politike za organe oblasti in upravičence? Najprej je treba pregledati predpise na ravni EU. Na nacionalni ravni pregledujemo, poenostavljamo in optimiziramo upravne postopke za ustanove in upravičence. Uporabljamo tudi visoko napredne informacijsko-tehnološke rešitve, ki zmanjšujejo breme in poenostavljajo izvajanje projektov. Če pogledamo naslednje financiranje iz skladov ESIF za obdobje 2021–2027, kako vidite prednostne naloge kohezijske politike in mehanizme za izvedbo, ki se razvijajo v Litvi? 5B4 Nadaljevati moramo z naložbami v človeški kapital – izobraževanje in usposabljanje, inovacije ter raziskave in razvoj, zdravje, sodelovanje med podjetji in raziskovalnimi sektorji ter med drugimi področji – z namenom doseči vključujočo rast države in dohiteti povprečje EU. Kohezijska politika je z ustreznimi finančnimi sredstvi in obveznostjo sofinanciranja, ki odraža gospodarsko realnost države, odločilna za doseganje teh ciljev. Nujno moramo dodatno okrepiti usmerjenost k rezultatom, prožnost, sorazmernost in poenostavitev kohezijske politike.


Nov evropski večer v Fazaneriji, Domžale in Olimpija daleč od doma - Delo Nov evropski večer v Fazaneriji, Domžale in Olimpija daleč od doma Državni prvak Mura na prvi tekmi kvalifikacij za evropsko ligo nocoj (20.00) gosti Žalgiris. Domžale in Olimpija v boju za konferenčno ligo daleč od doma. Muraši so proti Ludogorcu na obeh tekmah drugega kroga kvalifikacij za ligo prvakov pustili zelo dober vtis, a na koncu izpadli s skupnim izidom 1:3. FOTO: Voranc Vogel 05.08.2021 ob 05:59 05.08.2021 ob 23:01 Oči ljubiteljev slovenskega nogometa bodo spet uprte v Mursko Soboto, kjer bodo črno-beli po porazu z Ludogorcem na povratni tekmi v Bolgariji (1:3) poskušali uprizoriti nov evropski podvig – v primeru skupne zmage nad litovskim prvakom Žalgirisom bi si Prekmurci že zagotovili zgodovinski preboj v skupinski del novoustanovljene konferenčne lige in bi ostali tudi v igri za evropsko ligo, tudi poraz z zelenimi pa prinaša še en poskus v play-offu kvalifikacij omenjenega pokala. V Prekmurju nov zgodovinski večer, na igrišču nova sanjska priložnost »Nasprotnik je dominanten v svoji ligi, so že sredi tekmovanja in imajo specifičen način igre, ki so ga uporabljali v Evropi,« je četrtkov večerni obračun napovedal trener murašev Ante Šimundža, ki opozarja na dejstvo, da so Litovci v juliju odigrali le eno prvenstveno tekmo in se tako povsem osredotočali na evropske izzive. S skupnih 5:1 jih je sicer izločil madžarski Ferencvaros. »Moramo biti izredno čvrsti in hitri pri prehodih, ki jih želimo imeti, in konkretni,« je dodal Šimundža. Zmaji pristali sredi oceana Domžalčani in Ljubljančani v primeru izpada proti Rosenborgu oziroma Santa Clari nimajo možnosti popravnega izpita, sploh zeleno-beli bodo po okoli 3500 km dolgi in osem ur trajajoči poti do najzahodnejšega evropskega otočja – Azorov – na hudi preizkušnji, potem ko sta jim veliko moči pobrali že zadnji zmagi na Malti in večnem derbiju z Mariborom v Ljubljani. Slovenski klubi v Evropi. »Težko bo, ponoviti bomo morali veliko dobrih reči s tekme proti Mariboru. Pričakujem, da bomo na vsaki tekmi napredovali, a biti bomo morali še boljši kot v nedeljo, če želimo do ugodnega rezultata. Želimo si takšnega, ki bi nam v Stožicah ponujal možnost napredovanja v play-off,« si je pred obračunom z lani šestouvrščeno ekipo portugalskega prvenstva zaželel ljubljanski strateg Savo Milošević. »Je najuspešnejši norveški klub, ki je dolga leta igral v ligi prvakov. Mogoče je zadnja leta v tem pogledu manj uspešen. Kljub temu gre za velik klub z zelo organizirano in agresivno ekipo, ki si želi igrati,« pa je Sportklub citiral trenerja Domžal Dejan Djuranovića, ki računa tudi na večji motiv svojih varovancev. »Tudi mi rastemo. V pripravah smo že dva meseca, odigrali smo štiri evropske tekme in dve prvenstveni, zato mislim, da ne bo težav, da ne bi bili v pravem ritmu. Vlogo bo odigral tudi velik motiv, saj takšnih tekem, kot bo četrtkova, ne igraš vsak teden,« je še povedal Djuranović. Olimpija v primeru uspeha s Partizanom ali Sočijem Znani morebitni tekmeci slovenskih nogometnih klubov za četrto kolo konferenčne lige. Mura v novi vlogi, ko se mora lotiti vzpona z dna lestvice Državni prvaki so po treh kolih domačega nogometnega prvenstva zbrali le eno točko, in sicer za sobotni remi v Murski Soboti z Bravom. Pod dežnikom Uefe Muri bodo delili pravico Švedi, Olimpiji Avstrijci, Domžalam Ukrajinci Trije slovenski nogometni klubi bodo v četrtek igrali v evropskih pokalih, Uefa pa je določila sodnike za vse tri tekme. evropska liga konferenčna liga NŠ Mura NK Olimpija Ljubljana NK Domžale kvalifikacije za evropsko ligo kvalifikacije za konferenčno ligo Žalgiris Santa Clara Rosenborg


Program: Carmina Slovenica, dirigentka Karmina ŠilecGovornik: Franci Pivec V letu 2014 mineva 50 let od ustanovitve...