Uporabniki računalnikov oziroma medmrežja smo že več let tarča številnih napadov. Te pa ne prihajajo nujno le iz nam neznanega ali daljnega okolja ali domen s tremi iksi. Naše spletne aktivnosti vse pogosteje nadzorujejo tudi doma, naše vlade. “Svetovne vlade za vohunjenje proti lastnim državljanom še posebej rade uporabljajo dva programa, italijanski Hacking team in nemški FinSpy, gre za programa, ki tako rekoč delujeta v ozadju in jih je zelo težko izslediti.” Tanya O’Carrol, svetovalka za človekove pravice in tehnologijo pri Amnesty International, pravi, da se vse več tovrstnih digitalnih napadov vrši nad aktivisti, disidenti oziroma vladnimi nasprotniki...ter tudi ter preiskovalnimi novinarji. Amnesty International se je zdaj odločil za protiudarec – orodje DETEKT. cilj pa je, da razišče vsebino našega računalnika in nam sporoči, ali imamo morda na njem naložen katergea od tako imenovanih “vohunskih programov”. Pod prejšnjo slovensko vlado je bila v predlagana tudi novela o kazenskem postopku, katere namen je bil med drugim uvesti zakonito uporabo policijskih trojanskih konjev. Predlog je bil kasneje umaknjen. DETEKT temelji na odprtokodni zasnovi in je na voljo brezplačno, njegova glavna pomanjkljivost pa je, da ni na voljo tako za Linux kot tudi Windows 8.1. “Amnesty International z Detektom opozarja na nujnost čimprejšnjega sprejetja pravnih sredstev, ki bi zaščitila človekove pravice vseh uporabnikov računalniških naprav in svetovnega medmrežja.”


Center Republike Slovenije za mobilnost in evropske programe izobraževanja in usposabljanja Objavljeni so rezultati razpisa KA1 2022! Informacije po posameznih akcijah in področjih so na spletni strani razpisa. Želim sodelovati v EU projektu. Kako začeti? Kaj potrebujem za prijavo? Kako si lahko pomagam? Program že poznam. Kakšne možnosti sodelovanja nudi program? Kako pripraviti kakovostno vlogo za sofinanciranje? Vodim EU projekt. Programsko obdobje 2014–2020 Pogodbena dokumentacija in odgovori na pogosta vprašanja. Aktualno Napovednik - Po - To - Sr - Če - Pe - So - Ne - 25 - 26 - 27 - 28 - 29 - 30 - 1 Events for 1 maj - 2 - 3 - 4 - 5 - 6 - 7 - 8 Events for 2 maj Events for 3 maj Events for 4 maj Events for 5 maj Events for 6 maj Events for 7 maj Events for 8 maj - 9 - 10 - 11 - 12 - 13 - 14 - 15 Events for 9 maj Events for 10 maj Events for 11 maj Events for 12 maj Events for 13 maj GDPR in varstvo osebnih podatkov za pogodbenike Events for 14 maj Events for 15 maj Events for 16 maj Events for 17 maj Events for 18 maj Erasmus+ Aims Higher: Končna poročila 2019 in 2020 Events for 19 maj Umeščanje aktivnosti mednarodnega sodelovanja v razvoj vzgojno-izobraževalnega zavoda Events for 20 maj Events for 21 maj Events for 22 maj - 23 - 24 - 25 - 26 - 27 - 28 - 29 Events for 23 maj Events for 24 maj Events for 25 maj Events for 26 maj Usposabljanje za pripravo končnih poročil KA101 Dogodek za pogodbenike -Uspešna oddaja končnih poročil Events for 27 maj Events for 28 maj Events for 29 maj Events for 30 maj Priprava končnega poročila Ka102/KA116 Events for 31 maj Events for 2 junij Priprava in oddaja končnega poročila Erasmus+ KA229, koordinatorske organizacije Events for 3 junij Priprava in oddaja končnega poročila Erasmus+ KA229, partnerske organizacije Usposabljanje za pripravo končnih poročil KA101Erasmus+ Dogodek za pogodbenike -Uspešna oddaja končnih poročil Priprava končnega poročila Ka102/KA116Erasmus+ Učinki programa Erasmus+ skozi oči udeležencev Spodaj si lahko ogledate videe o učinkih programa Erasmus+ na udeležence in institucije na vseh štirih področjih izobraževanja, ki jih izvajamo na CMEPIUS-u. Izjave ravnateljev in koordinatorjev o učinku mednarodnega sodelovanja: »Mednarodni projekti so dodobra posegli v delovanje šole, spodbudili smo veliko sodelavcev za sodelovanje, širina ciljev projektov pa je omogočila, da je vsak od sodelujočih našel področje, ki ga je zanimalo.« Ravnatelj osnovne šole »Učinek in vpliv na udeležence mobilnosti se kažeta tako na osebni kot tudi profesionalni ravni. Pri študentih, ki so se udeležili študija ali prakse, opažamo predvsem izboljšanje na ravni ključnih kompetenc in spretnosti ter mehkih veščin, ki so prenosljive, zlasti na trgu dela, kar prispeva k večji zaposljivosti. Med temi kompetencami so npr. jezikovne kompetence, medkulturnost, odprtost, prilagodljivost, sodelovanje v timih, logično razmišljanje in kreativnost. Na te kompetence so pozorni tudi delodajalci, ki izkušnje z mobilnosti čedalje bolj upoštevajo pri zaposlovanju.« Koordinator institucije terciarnega izobraževanja »... učitelj mora sam ugotoviti, da želi nekaj več, kajti zame učitelj, ki se ne povezuje z zunanjimi institucijami, ali na državnem ali mednarodnem nivoju, čez deset let ni več uporaben učitelj. Njegovo znanje stagnira ...« Ravnatelj srednje šole »Če bi bila postavljena v vlogo mentorja začetniku mednarodnega sodelovanja, bi ga najprej vprašala, če je on motiviran za mednarodno sodelovanje, kajti pomembno je, da je ravnatelj podpora projektom – spodbujevalec. In potem bi mu svetovala, da poišče, oblikuje tim, ki bi začel tipati področja. ..... tim, ki ga sestavljajo različni učitelji.« Ravnatelj osnovne šole »Mednarodno projektno sodelovanje je v vrtec prineslo številne inovativne prakse ... začeli smo z uvajanjem IKT v VIZ delo ... pridobili smo veliko znanja in novih spretnosti, ki jih uspešno uvajamo v VIZ delo in prenašamo na sodelavce ... spoznali smo nove metodologije dela z otroki ...« Ravnatelj vrtca »Učitelji so postali spretni in so večino teh stvari pripravili pri pouku; to ni bilo več popoldansko delo. To pomeni, da v bistvu vedno bolj vidijo, da s tem bogatiš pouk, ne pa da je to dodatno delo ... Ugotovili so, da je to ena pomembna reč, da to ne škodi pouku.« Ravnatelj srednje šole »Se mi zdi, da ko dobiš skupaj 15 ali 20 ljudi iz Evrope, ki delajo različne stvari, se naučiš toliko, kot prej niti nisi pričakoval, da je mogoče. Pričakovala sem, da bo poudarek bolj na tem, kar bo predavatelj povedal nam, ampak smo ugotovili, da je ogromno nekega znanja že med nami, in če se malo zamenjaš, pogovarjaš o teh stvareh, [...] dobiš ogromno idej pa tudi rešitev problemov, ki jih imaš doma, pa še niti vedel nisi, da so problemi.« Koordinator institucije za izobraževanje odraslih »... potreba je in v roku dveh let bosta že nek učinek in neka rešitev za tisti problem. Tako da, kar zadeva odzivnost na kakršno koli problematiko ali pa potrebo, je Erasmus res zelo hiter. Ko se pojavi nekaj, se pojavijo tudi projekti na to temo, ki to naslavljajo. [...] Tukaj vidim Erasmus res kot neko super orodje teh krovnih organizacij, da dejansko zadeve prihajajo noter, da prihajajo neke dobre prakse v okolje, koder mogoče drugače ne bi prišle.« Koordinator institucije za izobraževanje odraslih »Iz leta v leto ugotavljamo, da ima program Erasmus+ ogromen vpliv na razvoj in internacionalizacijo univerze, saj nam predstavlja rešitve za naše izzive in omogoča razvoj in modernizacijo. Tega se vedno bolj zavedajo tudi vodstvo univerze in vodstva fakultet, zato je program Erasmus+ vedno bolj vpet v delovanje univerze in se sodelovanje vedno bolj osredotoča na strateška partnerstva, ki se nato nadgrajujejo še v drugih projektih. Eden najpomembnejših učinkov sodelovanja v programu Erasmus+ je razvoj študijskih programov v angleščini.« Koordinator institucije terciarnega izobraževanja


EDX Fina motorika - Vijaki in matice 17,00 €\tCena: Konstrukcijski set za 'šraufanje' z velikimi vijaki in maticami za male mehanike. Za malčka ta zelo privlačna in zabavna igrača omogoča najzgodnejše učenje skozi igro. Pomembno je, da otrok pravočasno dobi pravo igračo v roke in tako ne zamuja v razvoju oziroma, da z dobro izbrano igračo razvoj celo pospešite. Živahne barve, različne velikosti in oblike teh Jumbo vijakov in matic so lastnosti, ki delajo to odlično igračo nujno za razvoj fino motoročnih sposobnosti, spoznavanja barv, oblik, razlikovanja velikosti. Zabavna igra z vijaki in maticami spodbuja razvoj logičnega razmišljanja najmlajših. Privlačno oblikovanje in prijeten materijal pritegneta otroka k zabavni igri 'vijačenja', ki je popolna za razvoj zgodnje fine motorike. Otroka uči razvrščanja, sestavljanja, oblikovanja vzorcev in kasneje tudi štetja. Prava igrača za pravočasen razvoj spretnih prstkov, veščin izvajanja nalog z rokami in koordinacije oko-roka. Zabavna in poučna! Boste videli. Zabavno igranje za razvoj in znanje otroka od 18. meseca dalje. Priporočeno za starost: Malčki 1-2 leti , Otroci 2-3 leta , Otroci 3-4 leta Vijaki in matice EDX - Idealna igrača za razvoj fine motorike! Zelo kakovostno izdelana igrača je ustrezna tudi za igro in učenje otrok v vrtcu. Velikost igrače: 6 cm Vsebina: 32 kosov (12 vijakov in 12 matic). 4 oblike, 4 barve in velikosti. 14,37 €\tAkcijska cena 14,25 €\tAkcijska cena Napisali boste komentar za: EDX Fina motorika - Vijaki in matice


Na zalogi (498) Ni na zalogi (1054) 14 col (5) 12 col (45) 10 col (18) 24 col (1) Kolesarske prikolice (39) Kolesarski sedeži (45) Poganjalec avtomobil/motor (124) Pripomočki za hojo (6) Vozila na pedala/Gokard (59) Vrtna igrala/hiške (56) Otroške klopce in mizice (23) Električni Štirikolesniki/Quad (1) Gugalni konjički/igrače (5) Interaktivne igrače (9) Didaktične igrače (3) Vozila Avto/Jeep (3) TREND igrače (16) Igrače za dojenčke in malčke (5) Šport - Razno (78) Čuri Muri igrače (8) 50 kg (85) 30 kg (93) 25 kg (106) 2 let + (157) 4 let + (23) 0-12 m + (134) 3 let + (328) 1 - 1,5 let + (9) 6 let + (16) 5 let + (26) 8 let + (3) 1 let + (47) 18m + (82) 10m + (11) 0-24 m + (3) 16 let + (1) Miki Miška & Minnie (6) Pujsa Peppa (2) Poliuretanska pena (6) Šport blagodejno vpliva na zdravje tako odraslih, kakor tudi na zdravje in razvoj otrok. Od otrok seveda ne moremo pričakovati, da bodo športne aktivnosti podobne našim v vseh pogledih, so pa vsekakor te prilagojene otroku. Tako so nam na voljo razna igrala, ki otroka spodbujajo k športu in mu dobro denejo. Običajno so otroška igrala, ki so hkrati tudi namenjena za športne aktivnosti raznovrstna, saj je dobro otroka... Več Šport blagodejno vpliva na zdravje tako odraslih, kakor tudi na zdravje in razvoj otrok. Od otrok seveda ne moremo pričakovati, da bodo športne aktivnosti podobne našim v vseh pogledih, so pa vsekakor te prilagojene otroku. Tako so nam na voljo razna igrala, ki otroka spodbujajo k športu in mu dobro denejo. Običajno so otroška igrala, ki so hkrati tudi namenjena za športne aktivnosti raznovrstna, saj je dobro otroka spodbujati različnim športnim aktivnostim in ne sami eni. Dobro je, da otrok spoznava in uživa v različnih možnosti gibanja, tako na prostem, kakor tudi v notranjem prostoru. Razne dejavnosti pri otroku omogočajo sproščanje nakopičene energije, stresa in drugih občutkov, ki lahko slabo vplivajo nanj. Ne glede na to, ali je to namizni tenis ali badminton.Odlične za sproščanje so tudi namizne igre, katere spodbujajo tudi njegovo gibanje in mu hkrati odvračajo pozornost od vsakdanjih otroških skrbi. Če se otrok navdušuje nad boksanjem, potem bo komplet za majhnega boksarja kot nalašč zanj. S pomočjo vreče in rokavic bo tako svojo jezo sprostil na pravi način, za kar je boks odlična izbira. Igrala za zunanjo uporabo bodo predvsem odlična izbira, predvsem pa produktivno preživet čas na prostem. Tako je lahko peskovnik možnost za kratkočasenje, hkrati bo spodbudil kreativnost otroka, ko bo iz peska ustvarjal/a razne oblike. Tobogan predstavlja super zabavo različnih »dolžin«, sem sodi tudi gugalnica in ne daleč je tudi trampolin. Razna igrala, vodni seti, vrtna igrala za otroke in vrtne hiške za otroke so igrače, ki običajno krasijo naša dvorišča in katerim se otroci radi vračajo. Vse več povpraševanja pa je tudi za napihljiva igrala, katera resnično prinesejo ogromno zabave in prijetnih trenutkov. Otroške klopce in mizice so običajno dodatek vsakega domačega vrta. Otroci jih lahko uporabljajo v različne namene in dejansko imajo lahko več funkcij hkrati. Če otroka zanima košarka, mu seveda postavimo koš in mu zagotovimo primerno žogo za metanje. Tudi za nogomet je na voljo kar nekaj različnih pripomočkov, brez katerih pravi nogometaš ne želi biti. Da bo pa še bolj zabavno, pa so nam na voljo skiroji, otroška kolesa, poganjalci in tricikli, v različnih velikostih, z različnimi funkcijami in lastnostmi. Za vse potrebe otrok in seveda tudi njihove želje. V zadnjem času so predvsem priljubljeni avtomobili na pedala in avtomobili poganjalci. Med skiroji pa električni skiro. Za super druženje s starši in skupinsko športno sproščanje, pa so vedno bolj v rabi otroške kolesarske prikolice. Veliko pozornosti pritegnejo monocikli in otroška kolesa raznih tipov in za različne starostne skupine. Pripomočki za hojo in poganjalci so prva izbira staršev manjših otrok. Kasneje pa vsekakor zmogljivi in varni tricikli, ki imajo odlične lastnosti. Navdušenci nad traktorji na pedala in bagri na pedala lahko svoje sposobnosti izrazijo na teh in se varno popeljejo ter ustvarjajo zabavne spomine. Strinjali se bomo, da so otroške sanke tisto, česar bi si želel vsak otrok. Pa vendar, niso vse sanke primerne za vsakega otroka, zato je dobro, da izberemo ustrezne med vrsto različnih. Da pa ne pozabimo na prednosti, katere otroku omogoča skate in kako priljubljen je pri določenih otrocih, so seveda na voljo skati, ki bodo prepričali še najzahtevnejše skatere. Razni športi, ki vključujejo žoge, krogle, druge pripomočki, kateri omogočajo razne športne aktivnosti na prostem in v notranjem prostoru, so odlična izbira za mlade nadobudneže, pri katerih je dobro spodbujati njihove želje in zadovoljiti njihove potrebe. To seveda ne pomeni, da mu moramo postaviti park aktivnosti, pač pa poskrbeti za to, da bo v športnih aktivnostih užival in produktivno preživljal prosti čas, da bo sproščal energijo. Šport blagodejno vpliva na zdravje tako odraslih, kakor tudi na zdravje in razvoj otrok. Od otrok seveda ne moremo pričakovati, da bodo... Več Kateri so najbolj priljubljeni športni pripomočki za otroke? Športni pripomočki, ki najbolj pritegnejo mlajše otroke, so verjetno zunanja igrala, vrtna igrala, tobogani, gugalnice, trampolini, hiške in napihljiva igrala. To so igrala, na katerih so otroci športno aktivni, hkrati pa se tudi družijo, igrajo in zabavajo. Ko se otroci igrajo na zunanjih oz. vrtnih igralih, pa lahko starši spijemo kakšno kavico; seveda z budnim pogledom na igrala, da se tam ne dogaja kaj problematičnega! Tako večji kot manjši otroci pa imajo izjemno radi tudi kolesa in rolke oz. skate ter poganjalčke in tricikle. Na triciklu se radi vozijo že malčki, poganjalec pa je izvrsten način, da se otrok pri športu nauči držati ravnotežje in zato hitreje osvoji vožnjo s kolesoma ali skirojem. Kolesa, rolke, rolerji, kotalke, skiroji in podobno pa so tudi tisti športni pripomočki, ki obvezno zahtevajo odlično zaščito glave, kolen in komolcev, zato le posezite po otroški čeladi in ščitnikih. Prijetno ukvarjanje s športom vam in vašemu otroku želimo pri Malih vragcih! S katerimi športi se radi ukvarjajo večji otroci? Šport je zelo pomemben za vsako starost otrok, še posebno pa je pametno, če se s športom ukvarjajo najstniki. S pomočjo športa se marsikateri najstnik lahko izogne slabi družbi. Izbira športa se z leti spremeni in večji otroci ali najstniki imajo zelo radi kolesa, igre z žogo, na primer košarko ali nogomet, tenis ali badminton, zelo radi pa se s prijatelji ali družino zabavajo ob namiznih igrah. Skiroji so v teh letih obvezni in ne spadajo toliko k športni opremi kot bolj kar k osnovni opremi vsakega najstnika. Še en športni pripomoček je zelo priljubljen pri fantih, pa tudi marsikatero dekle ga z veseljem udari: boksarska vreča. Boksanje ni le šport udarcev, ampak z njim najstniki sproščajo čustva in pridobivajo mišično maso.Mali vragci vam z veseljem namignemo še tole: športni pripomočki so vedno pametno darilo! 3.4/5 - (20 ocen) | Dodaj oceno Zelo všeč in naučil je otroka peljati kolo. Gume so za makedam in cesto Oddano 2022-05-25 14:03:39 Ocena od Lola Kupili smo super uporaben tricikel, zelo stabilen in kakovosten. Smo zelo zadovoljni. Oddano 2022-05-26 13:09:52 Ocena od Sekaaa Oddano 2022-05-26 13:10:27 Ocena od Janez Vnukinji sem kuil ta skiro, ker je tega želela imeti, veselje, da ne more biti bolj. Zelo kakovosten! Oddano 2022-05-26 13:11:13 Otroško kolo Royal Super, enkratno kolo! Oddano 2022-05-26 13:12:12 Ocena od Jelka S Pri vas smo kupili peskovnik in zunanje igralo - cena je super, kakovost pa top. Oddano 2022-05-26 13:13:02 Ocena od Boris Full dolgo smo iskali ene posebne ščitnike za otroka, pa jih žal nismo našli, tudi pri vas ne. Smo pa našli pri vas ene druge, ki so sicer pri nas tudi težko dobavljivi in so tako ti odlična alternativa tistim. Oddano 2022-05-26 13:14:01 Pri vas smo kupili model otroškega vozila - specialno! BRAVO! Hvalaaaaaaa Oddano 2022-05-26 13:14:41 Ocena od Mi Najboljša cena trampolinov in dodatkov. priporočamo. Oddano 2022-05-26 13:15:14 Ocena od Miaa kakovostna, trpežna in uabavna gugalnica, na kateri se rada zadržujem tudi sama :P Thank you ;) Oddano 2022-05-26 13:16:09 Ocena od Ebaaaa Mogoče premalo ponudbe pri določenih športnih dejavnostih, pri drugih pa preveč. Za moje pojme.. Oddano 2022-05-26 13:17:00 Ocena od Mummy Pozimi smo pri vas kupili odlične sanke, sedaj pa smo naročili poganjalec. Prepričana sem, da bo tudi tokrat vse super, kot vedno. Oddano 2022-05-26 13:17:57 Ocena od Zvesti Pri vas nakupujemo že od nekdaj, naš otrok je star 4 leta, kar pomeni, da smo 4leta že vaša zvesta stranka in smo najbolj veseli posodabljanja ponudbe :) Oddano 2022-05-26 13:19:01 Ocena od Jasmin Žoga je super. Hvala Oddano 2022-05-26 13:19:28 Ocena od Zdravko Miza za namizni tenis je zelo stabilna in kvalitetna. Hvala. Oddano 2022-05-26 13:19:58 Oddano 2022-05-26 13:20:00 Oddano 2022-05-26 13:20:02 Ocena od Miro Na našem dvorišču komplet že stoji in je nenehno v uporabi :) še bolje od pričakovanega! Oddano 2022-05-26 13:20:49 Igrala za zunaj Ocena od Babi in dedi naš vrt je poln igral, pa vendar jih ni nikoli dovolj :) Hvala za pestro ponudbo :P Oddano 2022-05-26 13:21:45 Ocena od Družina xx naročili smo skakalne žoge in mimogrede še par igračk za zunaj. Super zabavno, priporočamo :) Oddano 2022-05-26 13:22:46 Prikaži vse v Šport Otroški SKIRO Scootandride Highwaykick 2 Lifestyle Hulajnoga s prostorom za shranjevanje - Roza Redna cena (z DDV): 113,69 € Skiro Kidwell Uno - pošasti Redna cena (z DDV): 48,64 € Poganjalec Mercedes Benz - 3850223309353 - 30-935000 Price From: Redna cena (z DDV): 44,21 € Trikolesno Skiro - Kidwell JAX - Gray/Black Redna cena (z DDV): 70,83 € Redna cena (z DDV): 211,58 € Otroško kolo Royal Baby 14 Col "Summer CM14-1-MK202012336-RO0146 - Rdeče Redna cena (z DDV): 175,27 € Redna cena (z DDV): 168,85 € Otroško kolo RoyalBaby aluminum Bike SPACE no1 14 COL 'RB14-17-MK202012329-RO0143 - Rdeče Redna cena (z DDV): 208,46 € Redna cena (z DDV): 199,96 € Otroško kolo Royal Baby STAR GIRL 12 Col - modro - RB12G-1-MK202012316-RO0138 NI Redna cena (z DDV): 185,11 € Otroško kolo Royal Baby Girls' STAR GIRL 16 Col RB16G-1-MK202012319-RO0140 - Modro Redna cena (z DDV): 205,77 € Otroško kolo Royal Baby 16 Col - "Chipmunk MM CM16-2-MK202012347-RO0150 - Vijola Otroško kolo - RoyalBaby aluminum SPACE No. 1 18 COL - "RB18-17-MK202012333-RO0145 - Oranžno Redna cena (z DDV): 224,95 € Otroško kolo Royal Baby Explorer 16 COL - "16-3-MK202012352-RO0151 ZI Redna cena (z DDV): 209,25 €


source: wikipedia

text: 790. je deseto desetletje v 8. stoletju med letoma 790 in 799. D-0790.


Stebri ponedeljka Metelkova mesto: Klub Gromka ob 21:00: KiborgSpužva Büking: EYEHATEGOD (USA) + IAMDISEASE (SLO) >> ŠKUC KSB in Buba predstavljata sludgerske generale EyeHateGod. Za pridih avtohtonega nelagodja bodo poskrbeli Iamdisease. Jalla Jalla ob 21:00: Torkpedo-> Memorîzu (1995) Glasba izven: Prulček ob 20:00: Lunine mene - Michael Weiskopf unplugged (ZDA) Lunine Mene se odvijajo v znamenju raznolikih in žanrsko neopredeljenih skupin s strogo nedoločenim poreklom, ki jih vodi vsestranski urednik prulčkovega programa Saša S. Po koncertu sledi interkomunikacija vseh prisotnih umetniških prvakov in seveda popolnih obiskovalcev, ki kreše iskre svetlih trenutkov. Michael Weiskopf unplugged (ZDA) V Ljubljano prihaja newyorški glasbenik in kantavtor Michael Weiskop. Weiskopfov pohod po Ljubljani se bo pričel v ponedeljek, 7. maja, v intimnem vzdušju bara Prulček, nato pa se bo nadaljeval v sredo, 9. maja v objemu kluba Daktari. Njegovi prvi nastopi v Sloveniji bodo v znamenju formata "storytellers", saj bo nastopil v intimnem vzdušju, sam z akustično kitaro, predstavil novi (četrti studijski) album, ki ga te dni končuje v ZDA. Del pesmi je bilo posnetih tudi v znamenitem londonskem studiu Abbey Road, katerega ime v svet so ponesli Beatli. Weiskopf bo prvi del koncerta posvetil svojim novim in starejšim stvaritvah, v drugem delu nastopa pa se bo poklonil legendarnemu ameriškemu piscu in skladatelju Bobu Dylanu . Glasbenik je izdal tudi avtobiografijo, v kateri razkriva svojo neverjetno življenjsko zgodbo. Živi namreč ameriške sanje – od sirote, ki se je za obstoj borila na neizprosnih newyorških cestah, se je povzpel do milijonarja. Je ustanovitelj več uspešnih revij, med drugim tudi revije American Cheerleader. V svojih šestdesetih letih pa se je posvetil svoji prvi ljubezni – glasbi. (Vir - zurnal24.si) Brez vstopnine Kino Šiška ob 20:00: DEERHOOF + WREKMEISTER HARMONIES Maja nas z novo ploščo končno spet obišče kultna skupina neodvisnega rocka s pridihom navihanega popa Deerhoof, vedno drugačna, vedno vihrava in vedno hudomušno drzna. Kot posebni gost se ji bo na večeru pridružila zasedba Wrekmeister Harmonies, ki je s svojo težko godbo ob prejšnjem obisku Ljubljane zakuhala enega najboljših koncertov leta, tokrat pa bo predstavila povsem svežo novo ploščo. John Peel jih je dvakrat povabil na sešn v svoj studio. Pitchfork je njihovo ploščo Apple O’ razglasil za enega najboljših albumov novega tisočletja. Sodelovali so tako z Zachom Hillom (Death Grips) kot z Joanno Newsom. Njihova plošča Milk Man je bila predelana v balet za otroke. Sufjan Stevens je ploščo The Runners Four imenoval za album desetletja. Šli so na turneje z Radiohead, The Flaming Lips, Beckom in Red Hot Chili Peppers. Za priredbe so jih zaprosili Blonde Redhead, Maroon 5 in Starfucker. V videospotu za komad “Exit Only” je nastopil Michael Shannon. Slavospeve so jim nizali Henry Rollins, Blur in Yeah Yeah Yeahs. Ploščo Las Isla Bonita je za Talkhouse recenzirala Merrill Garbus (Tune-Yards). S Xiu Xiu so v Avstriji v živo odigrali ploščo Joy Division Unknown Pleasures. Še bi lahko naštevali. Po več kot 20 letih premikanja gora je zbirka dejstev in dosežkov kalifornijskega benda Deerhoof namreč tako pisana, eklektična, intrigantna in nabrana z vseh vetrov kot njihov glasbeni izraz. Ta se sicer vrti okoli neodvisnega rocka, punka, noisea in razmišljujočega popa, a ga igriva zasedba z neštetimi vplivi in referencami stalno obrača in prevrača v povsem lastno, nezamenljivo godbo. Bend je Šiško navdušil že ob prvem obisku leta 2010, vrača pa se s septembra izdano ploščo Mountain Moves, protestnim albumom, ki mu kljub politični noti ne manjka očarljivosti, na njem pa med drugim gostujeta Juana Molina in Xenia Rubinos. Kot posebni gost večera bo nastopil varovanec založbe Thrill Jockey, dvojec Wrekmeister Harmonies, čigar vodja J. R. Robinson življenje dojema kot dolg, postopen proces razpadanja, to videnje pa preliva v težkokategorne metalske kompozicije na sečišču dronea, post-rocka in dooma. Robinson, ki je tekom kariere sodeloval z ikonami, kot so Jef Whitehead (Leviathan), Alexander Hacke (Einstürzende Neubauten), David Yow (The Jesus Lizard), Chip King in Lee Buford (The Body) in Marissa Nadler, nas bo obiskal slab mesec po izidu nove plošče The Alone Rush, prve, ki jo je ustvaril le s partnerico Esther Shaw. Na albumu je črpal iz težke dvojne izkušnje ljubljene osebe in oskrbe drugega člana družine z neozdravljivo boleznijo. Zasedbin prvi obisk Ljubljane leta 2016 v klubu Channel Zero je med prisotnimi obveljal za enega od koncertov leta, med odsotnimi pa sprožil obžalovanje zaradi zamujene priložnosti. K sreči se nam maja obeta popravni izpit. Teater, razstave, predavanja...: Slovensko mladinsko gledališče ob 19:00: Heroj 1.0 Avtorski projekt Uroša Kaurina in Vita Weisa V deželi brez upanja sta vstala dva heroja. Mlada, pogumna in neustrašna. Nihče ju ni pričakoval. Nihče ni pričakoval, da bo odrešitev tako preprosta, tako nenadna, tako nenavadna. Do tega trenutka nismo vedeli, da smo čakali prav njiju. Nihče ni pričakoval, da bosta prav onadva prinesla rešitev, smisel, happy end. Igrata: Uroš Kaurin in Vito Weis Koprodukcija: Slovensko mladinsko gledališče in Moment Vstopnina: 11 EUR / 9 EUR (dijaki, študentje, upokojenci) Šentjakobsko gledališče Ljubljana ob 19:30: Ne šlataj 220V Kupite stanovanje. Dvosobno. Vselite se. Ob tem pa se vam nasmehne sreča in spoznate še Polono, ki končno privoli, da pride k vam na obisk. Celo na večerjo ... Priprave na zanimivo srečanje in morebitno "večerjo" so v polnem teku ... nato pa krrrrrc!, zmanjka elektrike. Sprašujemo vas: Ste tudi vi že kdaj imeli težave z elektriko? Z zastarelo električno napeljavo? Jo je zmanjkalo v vašem stanovanju ali v celotnem bloku? Vas je lift pustil na cedilu? Kako hitro so prišli električarji? So odkrili in odpravili okvaro? Kaj je lahko še hujšega?! ... Aja – mojstri! Ti prihajajo in 1000 odhajajo, pa spet prihajajo in odhajajo ... Veste, to kar bomo zdaj napisali drži. Zagotovo! Ne šlataj – 220 V! je elektro-komedija o vseh nas, ki smo se odločili, da slepo verjamemo modrim kombinezonom, pametnjakovičem in gobezdačem. Pa se res ne dá nič storiti zoper to? Smo res ljudje najbolj varni v svojem ovčjem tropu, ki verjame, da se "itak ne dá nič storiti"? ... Ali pač ne? Drznite si vstopiti v blok na Tovarniški 45, blok s podobnimi problemi, mogoče pa tam odkrijete mojstra po svojem okusu v najbolj naelektreni komediji Iztoka Lovrića. Vstopnina: Od 7 EUR dalje Cankarjev dom, Gallusova dvorana ob 19:30: Ivan Cankar: Pohujšanje v dolini šentflorjanski Kritike iz leta 1907 so bile katastrofalne. Ocene so pozabljene, Cankarjeva farsa še vedno živi. Koprodukcija: SNG Drama Ljubljana, Mestno gledališče ljubljansko, Cankarjev dom Vsa dramska dela Ivana Cankarja, tudi če jih zgolj beremo, v sebi nosijo močan pečat gledališkega. Ne glede na tematiko jih je pisal z jasno mislijo na uprizarjanje, predvsem pa na gledalce. Zato je bilo presenečenje kritiškega odziva nad v dveh tednih spisano in še istega leta (1907) uprizorjeno farso Pohujšanje v dolini šentflorjanski, izredno. Uprizoritvi so očitali prav tisto, čemur se je Cankar ves čas poskušal izogniti. Da je nekomunikativna, polna "šmire", konfuzna, brez dramskega zapleta ... Pohujšanje od prejšnjih dram (Za narodov blagor, Kralj na Betajnovi) resda slogovno odstopa in uporablja zahtevnejši gledališki jezik, a jih vsebinsko še vedno nadaljuje. Gre za obračun umetnika s svetohlinsko moralo okolja, v katerem živi in ustvarja. Kljub hladnemu sprejemu ob nastanku je Pohujšanje preživelo, tudi zato, ker napetost na osi posameznik–družba še kako obstaja tudi danes. Kakšno je to razmerje in kakšna šentflorjanskost, do kam v času korporativne logike in spletne globalizacije segajo njene meje, kaj sploh še sta pojma svoboda in individualizem, kaj je kreativnost in kaj njen smisel ... so zgolj nekatere teme, zaradi katerih je farsa danes enako ali še bolj aktualna kot pred sto desetimi leti. Vstopnina: 15, 19, 21, 25, 13* EUR Galerija ŠKUC ob 21:00: Samuel Beckett: Krappov zadnji trak prevod: Tina Mahkota režija: Dejan Spasić v vlogi Krappa: Aleš Hadalin dramaturgija: Denis Poniž scenografija: Dejan Spasić kostumografija: Juma Valenčak svetovalec za gib: Klemen Janežič montaža besedil na traku: Marko Meglič tehnična izvedba: Matjaž Končina tehnična pomoč: Atila Boštjančič koprodukcija: Kulturno – športno društvo Štumf, Društvo Škuc in Zavod Omrežje Zakaj beležimo sedanjost in jo hranimo za prihodnost? Da bi za nami nekaj ostalo? Da se bomo v prihodnosti, ko nam bo dolgčas, lahko spominjali? Zakaj tako radi gledamo nazaj, se lotevamo novih in novih retrospekcij? Zaradi prihodnosti? Vse kaže, da nas brez preteklosti ni in tudi brez prihodnosti ne, ter da tudi večino sedanjosti porabimo zato, da "smo" v preteklosti ali v prihodnosti. Uprizoritev Krappov zadnji trak v prostorih ljubljanske Galerije Škuc na Starem trgu 21 odpira vprašanja časa, človeške ujetosti v njem ter njegove minljivosti. Gre za eno bolj znanih enodejank Samuela Becketta, nastale leta 1957. Ko je postane ni Triumf in eksplozija novoveške subjektivitete sta za uprizarjanje potrebovala monumentalna literarna besedila, implozijo in polom te subjektivitete pa je Beckett uspel strniti v kratko, srhljivo besedilo, kjer protagonist Krapp vso nihilistično praznino nesmiselnega bivanja izreče v stavku: "Ni kaj več reči, niti pisniti". Tako je odgovor na vprašanje, kdo v resnici je Krapp, skrit v novem vprašanju, ki ga skozi uprizarjanje Beckett ponudi gledalcu, namreč: kdo v resnici ni Krapp. Denis Poniž 2000 Vstopnina: 3 €, Kino Šiška, Kamera ob 19:00: Gašper Kunšič: ENTHUSIASTIC GAZE Vizualni umetnik Gašper Kunšič z navdihom v podobah socrealizma in v nostalgiji do domačega okolja ustvarja nove geometrizirane oblike, ki odzvanjajo kolektivno identiteto preteklosti, v njih pa zajema kolektivno podobo sedanjosti, ki je bolj negotova kot polna upanja. Pomensko nabite simbole in oblike spreminja v dekorativne vzorce ter preobraža v sodobni kontekst. Po vzoru socrealizma na tokratni razstavi postavi “spomenik” sodobnemu človeku, ki za razliko od monumentalnih predhodnikov dvomljivo zre proti lastni ter skupnostni prihodnosti. Z združevanjem nasprotujočih si simbolov Kunšič predstavi negotovost posameznika, ki se z “očmi na pecljih” čuti primoranega zagrabiti vsakršno priložnost za osebno napredovanje. Osebnim stiskam navkljub si posameznik nadeva masko entuziazma, ki postaja tako rekoč vrednota v naši družbi. Gašper Kunšič (1992) deluje na področju slikarstva, kiparstva, instalacije in digitalne grafike. Diplomiral je iz slikarstva na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje (ALUO) v Ljubljani, s študijem medijske umetnosti pa nadaljuje na Univerzi uporabnih umetnosti na Dunaju. Razstavljal je v MSUM v Ljubljani, v UGM Studiu v Mariboru in v Kunstraum Niederösterreich ter Krinzinger Projekte na Dunaju. V zadnjem letu je sodeloval na Bienalu neodvisnih, na razstavi Vedno bom tu. Vedno. v Galeriji sodobne umetnosti v Celju in na razstavi Jože v Plečnikovi hiši. Samostojno je razstavljal v galeriji DobriVagi. Nominiran je bil za nagrado ESSL Art Award in je prejemnik nagrade za diplomsko delo ALUO (2016) ter štipendije Ministrstva za kulturo za študij v tujini. Deluje med Ljubljano in Dunajem. Cikel samostojnih razstav je niz razstavnih projektov v zgornjem preddverju Kina Šiška, ki ga vsako leto pripravlja kurator ali kuratorka mlajše generacije. cikel samostojnih razstav vstop prost KOŽ ob 18:00: Vinko Moderndorfer : Druga preteklost Brez vstopnine Druga preteklost (Goga, 2017) je monumentalna prozna freska izmišljene Doline, slovenske vasi v začetku dvajsetega stoletja. Tu živijo Slovenci, Nemci, vsak ima svoje delo. Ob približevanju druge svetovne vojne si večina še vedno želi zariniti glavo globoko v pesek in le delati, živeti ... dokler se ne zgodijo prve partizanske akcije, nato streljanja talcev. Naenkrat povsod okoli Doline gori vojna, v njej se kujejo načrti za maščevanje, ki ji bo sledilo. Z gostom se bo pogovarjala Carmen L. Oven. Vabljeni! Knjigarna in papirnica Konzorcij ob 18:00: Predstavitev biografije Milene Zupančič Z Mileno Zupančič in avtorjem Tadejem Golobom. S knjigami je podobno kot z obiski – nekatere so še posebej dolgo pričakovane. Ko pridejo, je kot bi Luna padla na Zemljo. Ena takšnih je tudi biografija ene največjih slovenskih igralk 20. stoletja, Milene Zupančič, ki je pravkar izšla pri založbi Beletrina. Skupaj s pisateljem Tadejem Golobom sta ustvarila neizmerno dragoceno besedilo, v katerem skozi igralkino življenjsko pripoved (po)doživimo našo polpreteklo zgodovino ter premislimo številne velike sodobne dileme. Tadej Golob, eden najboljših slovenskih biografov, in Milena Zupančič, verjetno najprepoznavnejši slovenski obraz s filmskih platen in gledaliških odrov, sta se v Milenini domači Bohinjski Beli začela sestajati in pogovarjati leta 2016. Takoj sta se strinjala, da to, kar počneta, ne sme biti kronološka biografija v smislu – najprej sem se rodila, potem se obiskovala osnovno šolo, ... A od tu naprej nista vedela, kako in kam. Potem pa je Milena nekega dne omenila, da gre skoraj vsak dan na pokopališče in da ji je tam lepo. In potem jima je steklo. In sta začela uživati. Milena je namreč, tako pravi Tadej Golob, ob tem, da je izjemna igralka in izjemna ženska, tudi prav poseben človeški original. Sama bi takim rekla z enim od številnih izrazov, ki jih je Tadej slišal prvič – prava slika brez okvirja. Milena Zupančič (1946) je ena najprepoznavnejših slovenskih (jugoslovanskih) gledaliških in filmskih igralk. Med njenimi najbolj znanimi gledališkimi vlogami so Blanche v Williamsovem Tramvaju Poželenje, Lenka v Šeligovi Svatbi, Lidija v Jovanovićevem Zid, jezero in številne druge. Na področju filma je svoj obraz in glas med drugim posodila Meti v Cvetju v jeseni, Tončki v Idealistu, Malki v Dediščini in Mimiki v filmu Moj ata, socialistični kulak. Med brezštevilnimi nagradami, ki so okronale njeno veličastno gledališko in filmsko kariero, so nagrada bert Društva slovenskih režiserjev (2016), viktor za življenjsko delo (2015) in Borštnikov prstan (1999). Tadej Golob (1967) je pisatelj, novinar, columnist in biograf. Na književni sceni se je prvič pojavil s knjigo Z Everesta, v kateri je popisal smučanje Dava Karničarja z najvišje gore sveta, nadaljeval z biografijami Petra Vilfana, Zorana Predina in Gorana Dragića. Za roman Svinjske nogice je leta 2010 prejel nagrado kresnik. Leta 2017 je napisal največjo bralno uspešnico leta v Sloveniji, kriminalni roman Jezero. Trubarjeva hiša literature ob 19:00: Stebri slovenskega gospodarstva (predstavitev knjige) Stebri slovenskega gospodarstva: Podjetniške družine na slovenskem do 2. svetovne vojne zapolnjuje veliko vrzel. Gospodarstvo je poleg jezika in kulture konstitutivni element nacionalne identitete vsakega naroda ter predpogoj za njegov obstoj in razvoj. Zgodovinarji ugotavljajo, da se v slovenskem zgodovinopisju čuti velika pomanjkljivost prav zato, ker gospodarska zgodovina Slovencev sedanjim in bodočim rodovom ni predstavljena v primernem deležu. Knjiga Draga Medveda delno zapolnjuje to vrzel, saj v njej prikaže delo podjetniških družin na Slovenskem s prvotnim naslovom Izgubljene sledi. Dogodek organizira Založba Institutum Studiorum Humaninatis. Bežeče sličice!!! Kinoteka: ni predstav Kinodvor: 18:30 Babica (Sage femme), Martin Provost / Francija, Belgija / 2017 / 117' Zgodba o nenavadnem prijateljstvu med dvema zelo različnima ženskama, v kateri blestita veliki imeni francoskega filma: Catherine Frot in Catherine Deneuve. 21:00 Naši kratki 13, razno / 2017 / 58' Projekciji bodo prisostvovali avtorji in filmske ekipe. Nevidna roka Adama Smitha (Slobodan Maksimović), Jaz sem (Petra Trampuž Bocevska), Moderne Kunst (Marko Šantić), Trahere (Juš Jeraj, Atila Urbančič). Projekcij se bodo udeležili avtorji in filmske ekipe. Komuna: 18:00 Filmske zvezde ne umirajo v Liverpoolu (Film Stars Don't Die in Liverpool), Paul McGuigan, biografska romantična drama, Velika Britanija, 106' 20:00 Maščevalci: Brezmejna vojna (Avengers: Infinity War), Anthony Russo, Joe Russo, akcijska domišljijska pustolovščina, ZDA, 155'


Ti si več kot zrel za oblogo iz katrana s perjem. FUJ komunajzar!


source: fineweb

text: Obleganje Konstantinopla (674-678) Prvo arabsko obleganje Konstantinopla (674–678), velik spopad med Bizantinskim cesarstvom in Umajadskim kalifatom v nizu bizantinsko arabskih vojn in eden od številnih prekusov konstantinopelskega obrambnega sistema. Umajadski kalif Muavija I., ki je prišel na arabski prestol po državljanski vojni, je leta 674 poslal svojega sina Jazida oblegat Konstantinopel. Umajadi niso mogli prodreti preko Teodozijevega obzidja, zato so z blokado ob Bosporju zaprli oskrbovalne poti. Bližajoča se zima je napadalce prisilila k umiku. Tik pred obleganjem je sirijski krščanski begunec Kalinik (Callinicus) iz Baalbeka iznašel novo uničujoče orožje, ki je postalo znano kot grški ogenj. Leta 677 ga je bizantinska mornarica uporabila v zmagoviti pomorski bitki v Marmarskem morju, ki je prebila blokado in omogočila oskrbovanje mesta po morju, medtem ko je arabska oblegovalska vojska pozimi stradala.


text: Sekúnda (oznaka s, včasih okrajšano tudi kot sek ali sec) je osnovna enota SI časa, enaka trajanju 9.192.631.770 nihajev valovanja, ki ga odda nevzbujen atom cezija 133 na absolutni ničli pri prehodu med nivojema hiperfinega razcepa osnovnega stanja. Sekunda je šestdesetina minute, ki je šestdesetina ure, torej je sekunda enaka 1/3600 ure. Sekundo nadalje delimo po desetiškem sistemu, pri čemer uporabljamo standardne predpone SI - tisočinka sekunde je tako milisekunda, milijoninka mikrosekunda itd. Sama sekunda je poleg sistema SI tudi osnova sistema enot CGS in nekaterih drugih merskih sistemov. Do leta 1960 je bila sekunda definirana kot 86400. del povprečnega Sončevega dneva, kar se še vedno uporablja v nekaterih astronomskih in pravnih kontekstih. Težava s Sončevim dnevom je, da se počasi, a opazno podaljšuje in tudi dolžina tropskega leta ni povsem predvidljiva. Zato gibanje na relaciji Sonce-Zemlja ne velja več za primerno osnovo definicije. Ta po zaslugi napredka fizike, ki je omogočil razvoj atomskih ur, zdaj temelji na osnovnih značilnostih narave. Neskladje z astronomskim časom uravnava Mednarodna telekomunikacijska zveza z dodajanjem prestopnih sekund k univerzalnem koordiniranem času (UTC), kar se zgodi vsakih nekaj let. Z leti je postal UTC, ki šteje SI sekunde, osnova za uradno merjenje časa v številnih državah po svetu ali vsaj de facto standard za civilno uporabo. V eni sekundi svetloba prepotuje razdaljo 299.792.458 m. Zgodovina Koncept sekunde je odraz tesne povezanosti merjenja časa in zgodovine astronomije ter geografije. Svetli del dneva so po dvanajstiškem sistemu na 12 ur razdelili že stari Egipčani, a je bila dolžina njihovih ur spremenljiva glede na dolžino dneva med letnimi časi. Fiksne ure so uvedli stari Grki za astronomske izračune, v vsakdanji uporabi pa je ostala tudi v Evropi dolžina ure spremenljiva glede na letni čas še vse do uvedbe mehanskih ur v 14. stoletju. Grški astronom Erastoten je prevzel sumersko prakso uporabe šestdesetiškega sistema pri razvoju svojega zgodnjega geografskega koordinatnega sistema, kar je nadaljeval tudi Hiparh stoletje kasneje. Ptolemaj je njun sistem nadgradil z razdelitvijo sistema 360 kotnih stopinj na 60 delov in teh delov znova na 60 delov. Prva delitev, partes minutae primae, je prišla v splošno uporabo kot (kotna) minuta, druga, partes minutae secundae, pa kot sekunda. Na enak način je bila razdeljena krožna številčnica, ki prikazuje čas, vendar v praksi tako majhne enote časa še dolgo niso bile v vsakdanji uporabi. Prve mehanske ure z minutnim kazalcem so bile izdelane šele proti koncu 16. stoletja, sekundnega kazalca pa še zdaj nimajo vse. Na osnovi mehanskih ur Šele z razvojem mehanskih ur, ki so merile srednji čas namesto spremenljivega sončevega časa, je postala šestdesetina minute točno merljiva. Najzgodnejše mehanske ure, ki so prikazovale sekunde, so bile izdelane v drugi polovici 16. stoletja. Najstarejši ohranjeni primerek je vzmetna ura neznanega avtorja s podobo Orfeja na številčnici, ki jo datirajo med leti 1560 in 1570. Leta 1581 je Tycho Brahe predelal ure v svojem observatoriju, da so kazale tudi sekunde, a še niso bile dovolj točne – nekaj let kasneje je zapisal, da pridobijo njegove štiri ure vsak dan do štiri sekunde zamika med seboj. Nihajna ura Christiaana Huygensa je v tem pogledu pomenila prelomni izum. Leta 1644 je Marin Mersenne izračunal, da bo imelo 39,1 inča dolgo nihalo nihajni čas natanko dve sekundi pri standardnem težnem pospešku. Londonski urar William Clement je izkoristil to spoznanje in dodal sekundno nihalo k Huygensovem dizajnu. Njegove ure so dosegle točnost 10 sekund na dan in dokončno izrinile sončne ure. Carl Friedrich Gauss je leta 1832 predlagal uvedbo sistema enot milimeter-miligram, v katerem je predpostavil sekundo kot osnovno enoto časa. Britansko združenje za napredek znanosti (British Association for the Advancement of Science, BAAS) je leta 1862 v svoji izjavi zapisalo, da se vsi strokovnjaki strinjajo z uporabo sekunde srednjega sončnega časa kot časovne enote. Združenje je uradno predlagalo sistem enot CGS leta 1874, ki pa ga je v naslednjih 70 letih počasi izpodrinil sistem enot MKS, prav tako s sekundo kot osnovno časovno enoto. MKS je bil na mednarodni ravni sprejet v 1940. letih in je določal sekundo kot srednjega sončevega dneva. Na osnovi leta Z napredkom astronomije je postalo jasno, da se vrtenje Zemlje s časom spreminja, zato je bila sprejeta odločitev, da bodo sekundo namesto tega definirali na osnovi kroženja Zemlje okrog Sonca v določeni epohi. Mednarodni komite za uteži in mere je tako s pooblastilom desete Generalne konference za uteži in mere leta 1956 sprejel novo definicijo sekunde: Podatek za izbrano epoho je povzet po Newcombovem referenčnem delu Tables of the Sun, ki podaja napoved gibanja Zemlje na podlagi opazovanj med leti 1750 in 1892. To definicijo, ki je ukinila odvisnost sekunde od dolžine dneva, je ratificirala enajsta Generalna konferenca za uteži in mere leta 1960 ob sprejetju mednarodnega sistema enot. Definicija Trenutno veljavna definicija je osnovana na temeljnem in stabilnem naravnem pojavu - periodičnih prehodih med nivojema hiperfinega razcepa osnovnega stanja nevzbujenega atoma cezija 133. Razvoj atomskih ur v 1950. in 1960. letih je omogočil natančno merjenje elektromagnetnega valovanja v območju mikrovalov, ki ga ti prehodi vzbujajo. Louis Essen iz Narodnega fizikalnega laboratorija v Angliji in William Markowitz s Pomorskega observatorija Združenih držav Amerike (USNO) sta določila zvezo med frekvenco prehodov med nivojema hiperfinega razcepa atoma cezija in efemeridno sekundo. S hkratnim opazovanjem, ki sta ga koordinirala s pomočjo signalov specializirane radijske postaje WWV, sta natančno določila gibanje Lune okrog Zemlje in prek tega navidezno gibanje Sonca, izraženo v atomskih ciklih. Ugotovila sta, da takratna sekunda efemeridnega časa ustreza 9.192.631.770 ± 20 ciklom atoma cezija. Leta 1967 je tako trinajsta Generalna konferenca za uteži in mere ukinila prejšnjo definicijo, ki je veljala le sedem let, in definirala sekundo kot »trajanje 9.192.631.770 period sevanja, ki ustreza prehodom med dvema nivojema hiperfinega razcepa osnovnega stanja atoma cezija 133.« iz tega sledi V 1970. letih je postalo jasno, da se zaradi gravitacijskega podaljšanja časa sekunde, ki jih merijo atomske ure, razlikujejo glede na nadmorsko višino. Enotno sekundo so dobili s popravkom rezultata vsake atomske ure na srednjo višino morske gladine, kar je podaljšalo definicijo za približno 1. Popravek je bil uveden na začetku leta 1977 in uradno sprejet leta 1980. V relativističnem smislu je tako SI sekunda definirana kot lastni čas rotirajočega geoida. Znova je bila definicija dopolnjena na srečanju BIPM leta 1997, ko so ji dodali: »Ta definicija se nanaša na cezijev atom v mirovanju pri temperaturi 0 K.« Popravek predpostavlja idealno atomsko uro z enim samim cezijevim atomom v mirovanju, ki oddaja eno samo frekvenco. V praksi pa pomeni, da naj bi zelo natančne praktične realizacije sekunde kompenzirale vpliv temperature okolja (sevanje črnega telesa), v katerem delujejo atomske ure. Mnogokratniki Za mnogokratnike in manjše enote mednarodni sistem enot predpisuje predpone SI. Največkrat se uporablja: Posebnosti Desetiških mnogokratnikov sekunde ne uporablja praktično nihče. Namesto njih so v uporabi minuta (60 s), ura (3600 s) in dan (86.400 s), ki so na seznamu enot, sprejemljivih za uporabo s sistemom SI. Za razliko od nekaterih drugih ne-SI enot, se pri teh enotah nikoli ne uporabljajo predpone SI. Še večja enota je leto (31.536.000 s), za katerega uporabljamo desetiške mnogokratnike (desetletje, stoletje, ...). Za primerjavo, kilosekunda znaša 16 minut in 40 sekund, megasekunda 11 dni, 13 ur, 46 minut in 40 sekund, gigasekunda pa približno 31,7 let. Izjema so nekateri računalniški sistemi, ki beležijo sistemski čas kot čas od dogovorjene začetne točke (epohe) v desetiškem sistemu, vendar gre v tem primeru za interno rešitev za poenostavitev računanja, ki se uporabniku prikaže v običajnejšem formatu. Unixov čas (na Unixu temelječi sistemi) se šteje v sekundah od polnoči 1. januarja 1970. sistemi VAX/VMS štejejo čas v mnogokratnikih 100 ns od 17. novembra 1858. RISC OS za mikroprocesorje RISC šteje čas v centisekundah od polnoči 1. januarja 1900. Opombe Sklici Glej tudi kotna sekunda Zunanje povezave Unit of time (second). Mednarodni urad za uteži in mere. Osnovne enote SI Enote za čas


text: 1943 (MCMXLIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki Januar 1. januar - začetek sovjetske ofenzive na obali Črnega morja 14. januar - začetek konference v Casablanci 23. januar - britanske enote vkorakajo v Tripoli 24. januar - konec konference v Casablanci 28. januar - civilna mobilizacija v Tretjem rajhu 30. januar - Vichyjska Francija ustanovi milico Februar 1. februar - sovjetska ofenziva na Azovskem morju in v Ukrajini 2. februar - kapitulacija sil osi v Stalingradu 8. februar - Rdeča armada osvobodi Kursk 9. februar - japonska vojska zapusti Guadalcanal 12. februar - Ferhat Abbas objavi Manifest alžirskega ljudstva 14. februar - Rdeča armada osvobodi Rostov in Vorošilovgrad 16. februar - Vichyska Francija začne mobilizacijo več letnikov v Službo obveznega dela Rdeča armada osvobodi Harkov 28. februar - norveški pripadniki SOE in norveško odporniško gibanje uspešno napadejo tovarno težke vode v Vemorku Marec 1. marec: - začetek avstralsko-ameriškega letalskega napada na japonski ladijski konvoj v Bismarckovem morju - v Moskvi je ustanovljena Zveza poljskih patriotov 8. marec - Italijanski okupator izprazni vas Erzelj 14. marec - Japonska vrne Kitajski zasežena ozemlja 15. marec - Rdeča armada zapusti Harkov 18. marec - Gvajana se pridruži Svobodni Franciji 20. marec - britanska ofenziva v Tuniziji April 13. april - Tretji rajh sporoči najdbo grobišča poljskih častnikov v Katinu 19. april - začetek vstaje v varšavskem getu 25. april - ZSSR in poljska vlada v Londonu pretrgata diplomatske stike Maj 6. maj - začetek zadnje zavezniške ofenzive v Severni Afriki 7. maj - zavezniki osvobodijo Tunis in Bizerto 12. maj - začetek konference Trident v Washingtonu 13. maj - kapitulacija zadnjih vojaških enot sil osi 15. maj - razpustitev Kominterne 16. maj - zadušena vstaja v varšavskem getu 18. maj - konferenca v Hot Springsu ustanovljena Uprava združenih narodov za pomoč in obnovo 27. maj - ustanovljen CNR Junij 3. junij - združitev Francoskega imperialnega sveta in Francoskega državnega sveta ter ustanovitev CFLN 10. junij - začetek britanskega osvobajanja otokov Pantelleria, Linos in Lampedusa 21. junij - aretacija Jeana Moulina 23. junij - v Alžiriji razveljavljen odlok o razpustitvi KP Julij 10. julij - britansko-ameriško izkrcanje na Sicilijo (Zavezniška invazija na Sicilijo) 12. julij - ustanovljen Nacionalni komite svobodne Nemčije 14. julij - francoski Antili se pridružijo Svobodni Franciji 15. julij - začetek bitke za Orel 17. julij - prvo letalsko bombardiranje Rima 24. julij - veliki fašistični svet izreče nezaupnico Benitu Mussoliniju zavezniška letala bombardirajo Hamburg, napad zahteva okoli 30.000 žrtev 25. julij - maršal Pietro Badoglio imenovan za italijanskega predsednika vlade Avgust 1. avgust - Burma razglasi neodvisnost pod japonsko nadvlado 2. avgust - osamosvojitev Libanona 4. avgust - Rdeča armada osvobodi Orel 5. avgust - britanska vojska zavzame Catanio 14. avgust - začetek konference Quadrant 17. avgust - anglo-ameriške oborožene sile zavzamejo Messino in tako zavzamejo Sicilijo 18. avgust - pričetek ameriško-italijanskih tajnih pogajanj o premirju Portugalska privoli, da ZDA postavijo vojaške baze na Azorih 23. avgust - Rdeča armada osvobodi Harkov 24. avgust - Heinrich Himmler je imenovan za notranjega ministra Tretjega rajha 26. avgust - Združeno kraljestvo, ZDA in ZSSR priznajo CFLN 28. avgust - umre bolgarski kralj Boris III. Tretji rajh prevzame izvršilno oblast na Danskem September 3. september - britanska vojska se izkrca v Kalabriji 8. september - ZDA so razglasile vdajo italijanskih oboroženih sil 9. september - angloameriška vojska se izkrca v Salernu 10. september - nemška vojska zasede Rim in severni del Italije Hitler ukaže ustanoviti OZAK 11. september - začetek zavezniškega osvobajanja Korzike 12. september - Otto Skorzeny osvobodi Mussolinija na Gran Sassu 13. september - Čangkajšek je izvoljen za predsednika Kitajske 14. september - avstralsko-ameriška vojska osvobodi Salamauo na Novi Gvineji Rdeča armada osvobodi Novorosijsk 17. september - ustanovitev začasne posvetovalne skupščine Alžirije Rdeča armada osvobodi Brjansk 23. september - Mussolini ustanovi Italijansko socialno republiko 24. september - ustanovljena Slovenska domobranska legija. 25. september - Rdeča armada osvobodi Smolensk Oktober 1. oktober - zavezniki vkorakajo v Neapelj začetek zbora odposlancev slovenskega naroda v Kočevju 7. oktober - Rdeča armada prodre do Dnepra zavezniška vojska vkoraka v Capuo 13. oktober - Italija napove vojno Tretjemu rajhu 14. oktober - Japonska razglasi neodvisnost Filipinov 18. oktober - konferenca v Moskvi -> sklep o ustanovitvi Evropske posvetovalne komisije 25. oktober - poraz japonskega letalstva pri Rabaulu Rdeča armada osvobodi Dnepropetrovsk November 3. november - ustanovni sestaneki Posvetovalne skupščine odporniškega gibanja v Alžiru 6. november - Rdeča armada osvobodi Kijev 9. november - de Gaulle postane edini predsednik CFLN 12. november - ustanovljen Slovenski narodni varnostni zbor 22. november - začetek kitajsko-ameriško-britanske konference v Kairu 28. november - teheranska konferenca 29. november - drugo zasedanje AVNOJa v Jajcu, na katerem je ustanovljen NKOJ December 2. december - RAF bombardira Berlin 4. december - ameriško-britansko-turška konferenca v Kairu 12. december - ZSSR in češka vlada v izgnanstvu skleneta pogodbo o prijateljstvu 16. december - RAF bombardira Berlin 20. december - Francisco Franco razpusti falango 22. december - Francija začne prepuščati oblast Siriji in Libanonu 23. december - RAF bombardira Berlin 26. december - potopitev Scharnhorsta 29. december - RAF bombardira Berlin Rojstva 9. marec - Bobby Fischer, ameriški šahist († 2008) 19. marec - Mario Molina, mehiški kemik († 2020) 23. april - Zequirja Ballata, slovenski skladatelj in glasbeni pedagog 27. maj - Slavko Goričar, slovenski klarinetist in glasbeni pedagog 9. junij - Joe Haldeman, ameriški pisatelj znanstvene fantastike 10. julij - Stanislav Lipovšek, slovenski rimskokatoliški škof 30. julij - Metod Benedik, slovenski teolog in zgodovinar 3. avgust - Princesa Kristina Švedska 29. september - Lech Wałęsa, poljski politik in nekdanji sindikalist ter borec za človekove pravice in nobelovec 7. november - Joni Mitchell, kanadska kantavtorica in slikarka 2. december - Anton Ožinger, slovenski duhovnik, zgodovinar, arhivar in profesor († 2019) 8. december - Jim Morrison, ameriški rockovski pevec, pesnik († 1971) 31. december - Ben Kingsley, ameriški filmski igralec Smrti 7. januar - Nikola Tesla, srbsko-ameriški, izumitelj, fizik, elektroinženir, matematik (* 1856) 6. februar - Hendrik A. Seyffardt, nizozemski general (* 1872) 14. februar - David Hilbert, nemški matematik (* 1862) 10. junij - Mulaj Abd al-Aziz, sultan Maroka (* 1881) 19. julij - Katarina Vasiljevna Budanova, ruska častnica, vojaška pilotka (* 1916) 24. avgust - Simone Weil, francoska filozofinja judovskega rodu, krščanska mistikinja in socialna aktivistka, (* 1909) 26. september - Hisaši Kimura, japonski astronom, geodet (* 1870) 9. oktober - Pieter Zeeman, nizozemski fizik, nobelovec 1902 (* 1865) 26. november - Floriš Kühar slovenskega rodu madžarski verski zgodovinar (* 1893) 20. december - Jurij Nikolajevič Tinjanov, ruski pisatelj, književni teoretik, prevajalec (* 1894) Nobelove nagrade Fizika - Otto Stern Kemija - George de Hevesy Fiziologija ali medicina - Carl Peter Henrik Dam, Edward Adelbert Doisy Književnost - ni bila podeljena Mir - ni bila podeljena


Rasizem v antiki - 1. del Vprašanje, ali je tudi v antiki obstajalo nekaj takega, čemur bi lahko rekli rasizem, se dokaj samoumevno pogosto označuje za anahronistično. Večina zgodovinarjev in sociologov rasizem razume izključno kot fenomen novega veka, kapitalizma. Nekateri zgodovinarji so se vprašanja rasizma v antiki sicer lotili, vendar zgolj da bi pokazali, da o čem takem takrat ne moremo govoriti. V tem smislu je prelomno delo Benjamina Isaaca - The Invention of Racism in Classical Antiquity iz leta 2004, v katerem dokazuje, da je že v antiki mogoče prepoznati elemente modernega rasizma in je mogoče zatrditi, da je bil ta rojen prav takrat. V tokratnem Repetitiu bomo poskušali podati glavne kritike pristopov, ki so se do sedaj lotevali preučevanja tega vprašanja. V naslednjem Repetitiu pa bomo podali alternativen pristop na primeru obdobja principata.


Kreme za prhanje | Notino Kreme za prhanje Imate občutljivo in izsušeno kožo? Potem so vas primerne kreme za prhanje. V ponudbi imamo tudi dermokozmetiko. Med priljubljene krema za prhanje sodijo: L ́Occitane, La Roche-Posay Lipikar ali Eucerin. Za vse vrste kože 110 Eucerin pH5krema za prhanje za občutljivo kožo Palmolive Gourmet Coconut Joymaslo za prhanje NovostBaylis & Harding Valentinedarilni set I. (za telo) Nivea Cashmere Momentskrema za prhanje Nivea Happy Timekrema za prhanje Roger & Gallet Thé Vertnežni gel za prhanje Collistar Benessere Della Felicitákrema za prhanje z esencialnimi olji in izvlečki mediteranskih rastlin Nivea Body Shower Milkhranilni losjon za telo za tuš Nivea Creme Sensitivekremasti gel za prhanje za občutljivo kožo


Vanish - Sophie Jordan knjiga | Cena: 11,18€ - Bralnica Firelight (2. del) Da bi rešila življenje fantu, ki ga ljubi, je Jacinda naredila nepredstavljivo: izdala je najbolj skrbno varovano skrivnost svoje vrste. Zdaj se mora vrniti domov, kjer mora dokazovati svojo zvestobo. Le redki sploh še govorijo z njo, med njimi sta prestolonaslednik Cassian in njena sestra Tamara. Jacinda ve, da bi morala pozabiti Willa, a se oklepa upanja, da bosta nekega dne le skupaj, pa čeprav bi to ogrozilo njuni življenji. Bo Jacinda tvegala vse za ljubezen? Cena v spletni trgovini se lahko razlikuje od cene, ki smo jo zasledili in zapisali. Podatki so bili nazadnje posobljeni 13. 06. 2021 07:30:16 04. 11. 2012 ob 16:08:38 v začetku je knjiga še kr dosegala visoka pričakovanja, k sm jih mela po res všečnem prvem delu. potem je blo pa mal rpeveč letanja sem in tja. vežanja iz pride-a, pa potem nazaj v pride, pa spet bežat. zato ), drugač bi si gladko zaslužila 10.

 sem pa presenetljivo team Cassian, ne vem zakaj, sam tolk mi je hud! 27. 03. 2017 ob 21:26:50 21. 02. 2017 ob 15:58:47 Bralni izzivi\tJanuarski izziv (Bralni izziv 2014)\tines1982 01. 01. 2014 ob 18:13:42


Komentiraj V tokratnem Repetitiu se posvečamo dejavnostim Severnega Vietnama v času med obema indokitajskima vojnama. Po prvi indokitajski vojni je komunistična narodnoosvobodilna fronta Viet Minh iz Vietnama izrinila Francoze, a je morala pristati na delitev države z mejo na 17. vzporedniku. Medtem ko ji je oblast pripadla na severu, je jug pristal pod nadzorom Združenih držav Amerike. V dveh letih naj bi se odvile volitve, ki bi ponovno združile državo pod predstavnikom ljudstva. ZDA so z obširnimi kulturnimi in ekonomskimi programi ter s podporo avtoritarnega premiera Ngo Dinh Diema v tem času poskušale ljudstvo na jugu odvrniti od komunistične partije, ki je imela široko podporo. Ker jim to ni uspelo, tudi do obljubljenih volitev ni prišlo, odnosi med južnimi oblastmi in ZDA na eni strani ter komunisti na drugi pa so se vse bolj zaostrovali, dokler niso eskalirali v drugo indokitajsko vojno. V tem času je moral Severni Vietnam vseskozi upoštevati poglede svojih dveh glavnih zunanjepolitičnih zaveznic, Sovjetske zveze in Kitajske, saj je bil poseg v Južni Vietnam v veliki meri odvisen od njune vojaške pomoči. Poleg tega je bil razpet v lastnem frakcijskem boju med tistimi, ki so zagovarjali primarno vzpostavitev komunizma na severu, in tistimi, ki so želeli čimprejšnji vojaški poseg na jugu. Moral se je tudi odzivati na vse večje nezadovoljstvo Južnih Vietnamcev, ki ga je spodbujal represivni Diemov režim, da bi si med njimi obdržal podporo ter ohranil nadzor in vodstvo ob eskalaciji nezadovoljstva v upor. Ti trije elementi so, kot bo prikazano v nadaljevanju, vseskozi določali posamezne strateške in politične odločitve vodstva v Hanoju. Bitka za Dien Bien Phu je končala prvo indokitajsko vojno, vendar kljub zmagi Viet Minha ni prinesla bistvene spremembe v razmerju moči. Viet Minh je utrpel veliko več škode in žrtev kot francoska stran, hkrati pa ni zagotovil ključne strateške prednosti, čeprav je nadzoroval tri četrtine države. Tako se je zavedal, da na ženevski konferenci leta 1954 ne bo mogel zahtevati veliko, in je pristal na delitev države. Francija je junija 1954 priznala neodvisnost Vietnama in novi premier Južnega Vietnama je postal avtoritarni Ngo Dinh Diem, ki ga je imel Viet Minh za ameriškega lakaja. Julija, torej še v času poteka ženevske konference, se je v Severnem Vietnamu odvilo 6. plenarno zasedanje centralnega komiteja komunistične partije Lao Dong, ki je pomenilo prelomnico v aktivnostih Severnega Vietnama. Na zasedanju je partija spoznala, da združitve Vietnama ne bo mogla doseči brez oboroženega spopada, kot svojega glavnega nasprotnika pa je že uradno prepoznala prav Združene države Amerike. Na zasedanju so sprejeli dve točki. Prvič, naj se obnovi gospodarstvo na severu, ki je bilo oslabljeno zaradi vojne s Francozi, in s tem postavi temelje socializma na severu, kar naj bi po načrtu storili v treh letih. Drugič, naj se Ljudska vojska Vietnama preoblikuje v regularno revolucionarno vojsko, ki ne bi bila odgovorna zgolj za zaščito dežele, ampak bi sodelovala tudi pri gradnji ekonomije. Kitajska je sklepe CK-ja podprla, a je Viet Minhu svetovala, naj z napadom na jug nikar ne bo neučakan. Severni Vietnamci so za nadaljnjo pomoč prosili tudi Sovjetsko zvezo, ki se sicer ni posebej zanimala za dogajanje v Vietnamu, saj se je verjetno nekje med letoma 1955 in 1956 s Kitajsko potihem dogovorila o sferah vpliva. Tako so Burma, Tajska, Laos, Kambodža, Malaja in Vietnam pripadli slednji, Indija, Afganistan in Azija zahodno od teh držav pa prvi. Še posebej je bila pomoč Sovjetske zveze postavljena pod vprašaj februarja 1956, ko je Hruščov na 20. kongresu Komunistične partije Sovjetske zveze razglasil, da vojna med blokoma ni neizogibna in da lahko bloka mirno koeksistirata drug ob drugem. Za Vietnam bi to pomenilo priznanje delitve na sever in jug, čemur je bila Sovjetska zveza dejansko vse bolj naklonjena. Kitajska je v nasprotju s tem Severnemu Vietnamu zagotovila, da sama ne bo podprla takšne ‘izdaje’. A politika obeh zaveznic do Vietnama še zdaleč ni bila jasna, predvsem pa ne dovolj agresivna, da bi si Viet Minh že tedaj lahko privoščil načrtovanje spopada. Kljub temu se končni združitvi Viet Minh ni odpovedal. V južnem delu je tako pustil delovati med 5 in 15 tisoč partijcev, ki so obvladovali več območij, tudi v neposredni bližini Sajgona. Kljub temu je več komunistov, predvsem tistih z juga, menilo, da Viet Minh ne počne dovolj za vzpostavitev komunizma na jugu. Tako se je partija razdelila na dve frakciji: eno, ki je menila, da je treba čim več sredstev vložiti v združitev države in vzpostaviti komunizem tudi na jugu, in drugo, ki je menila, da se je treba najprej osredotočiti na izgradnjo komunizma na severu in šele potem na njegovo širitev. Na severu se je komunizem vzpostavljal zelo postopno in z veliko težavami. Kot je predvidel prvi sklep, ki ga je CK partije sprejel na svojem 6. plenarnem zasedanju, je bilo najprej treba izvesti agrarno reformo. Prva faza le-te je potekala do leta 1958, a v veliki meri neuspešno. Partija je zemljiškim posestnikom in velikim kmetom odvzela zemljo in jo razdelila med male kmete, a jim je dopuščala, da z delom in ideološkim izobraževanjem postanejo pripadniki novega razreda nižjih slojev. Poleg tega je organizirala ekipe vzajemne pomoči med člani istih in sosednjih vasi. Vendar je bila prerazporeditev izvedena zelo kruto in v več primerih arbitrarno. Na organiziranih denunciacijah, na katerih naj bi ljudstvo izrazilo odpor do zemljiških posestnikov, so bili poleg velikih pogosto denuncirani tudi srednji kmetje ali preprosto posamezniki, ki so se zamerili vaščanom. Ocene števila likvidiranih se gibljejo od 3.000 do 50.000. Zaprtih je bilo okrog 100.000 ljudi, proizvodnja se je zmanjšala, ekipe vzajemne pomoči pa so se skrčile za polovico. Velika politična gonja je povzročila tudi razkol med lokalnimi komunisti in višjimi vojaškimi kadri, zadolženimi za izvajanje reforme, dokler ni nezadovoljstvo pripeljalo do upora v provinci Nhe An. Komunistično vodstvo ga je sicer nasilno zadušilo, a je hkrati sprevidelo, da se je izvedbe reforme lotilo slabo in z marksistično samokritiko javno priznalo zmoto. Medtem je 1000 na jugu komuniste pestila drugačna nadloga. Premier Ngo Dinh Diem, med večino prebivalcev nepriljubljen zaradi svojega katolištva, povezav z Američani in represivnega vladanja, se je v svojih gonjah političnih nasprotnikov še posebej osredotočal na komuniste. Julija 1956 ni razpisal volitev za vaške poglavarje in občinske svete, s čimer je okrnil tradicionalno vaško avtonomijo, v lokalne in občinske službe pa je vlada sedaj začela sama imenovati sebi lojalne ljudi. Avgusta je uvedel smrtno kazen za vsakogar, ki bi deloval za katerokoli organizacijo, označeno za komunistično, ali v njej. Južnovietnamske oblasti so pobile ali aretirale in mučile tisoče tovarišev. Poročilo ameriškega ministrstva za obrambo Pentagon Papers navajajo anonimnega pričevalca, ki je trdil, da je bila do leta 1960 dejansko večina partijcev, ki je ostala na jugu, aretirana ali pobita. Ostalo jih je tako malo, da sta morala eden ali dva delovati v treh do petih vaseh. Pričevalec nadaljuje: »Neverjetno je bilo, kako sta ta eden ali dva kadra tako dobro obudila gibanje. Razlaga za to ne leži v njihovi posebni nadarjenosti, temveč v dejstvu, da so bili ljudje, s katerimi sta govorila, pripravljeni na upor. [...] Če bi bila v tem času vlada na jugu dobra, če ne bi bila diktatorska, če bi agrarne reforme delovale, če bi vzpostavila nadzor na ravni vasi, potem bi bila vzpostavitev gibanja težavna.« Spremembe agrarno-produkcijskih odnosov, ki jih je uvedel Diem v tem času, so še zaostrile nezadovoljstvo kmetov, posebej tistih, ki so s prejšnjo, Viet Minhovo reformo prejeli okrog 600.000 hektarov nekdanjih veleposesti. Kmetje na nekdaj Viet Minhovih ozemljih so morali zopet začeti plačevati zakupnino za zemljo, ki je niso plačevali že 9 let. Leta 1958 je Diem začel s prerazdeljevanjem zemlje tako, da je od kmetov zahteval, naj s plačilom v šestih letnih obrokih odkupijo zemljo, ki so jo mnogi že tako ali tako imeli za svojo. Še posebej kmetje v gorah, ki so od Viet Minha prejeli zemljišča francoskih veleposestnikov, in etnične manjšine, ki jim je bila pod njim priznana posebna upravna in kulturna avtonomija, so občutili Diemovo agrarno reformo kot izrazito nepravično, saj jim je odvzel pridobljeno avtonomijo in posestva. Sama reforma je bila izvedena zapoznelo in je predvidela vključitev zgolj tretjine zemlje, ki so jo obdelovali podložniki, od te pa je na koncu ni bila razdeljena niti polovica. Splošnih volitev pod nadzorom Mednarodne nadzorne komisije, ki bi se po ženevskem dogovoru morale odviti julija 1956, Diem ni razpisal. Ne Kitajska ne Sovjetska zveza se na izpuščene volitve nista posebej močno odzvali. Nemoč in razočaranje nad neizvedenimi volitvami so občutili predvsem južni komunisti oziroma proti jugu usmerjena frakcija v partiji, katere pristaš in član politbiroja Le Duan je v odgovor predlagal agresivnejše delovanje. Vodstvo v Hanoju je akcijski načrt Le Duana zavrnilo, saj je menilo, da vietnamski komunisti za kaj takega še niso dovolj pripravljeni, poleg tega pa ne Kitajska ne Sovjetska zveza v tem trenutku nista podpirali nove vojaške konfrontacije. Zato je Le Duan dobil navodilo, naj nadaljuje z organiziranjem množic na jugu, pri čemer naj se naslanja na agrarno problematiko. Navodila so narekovala, da naj bo boj na jugu do nadaljnjega zgolj političen in ne vojaški, nasilje pa naj se uporabi zgolj v samoobrambne namene. Južni kadri naj organizirajo samoobrambne sile, na več ozemeljih naj vzpostavijo baze, dvigujejo razredno zavest ljudstva in, kadar je to mogoče, poskušajo reševati zapornike iz zaporov. Medtem ko se je vodstvo v Hanoju ukvarjalo predvsem z revitalizacijo gospodarstva na severu, ki naj bi nudilo podlago za pot v komunizem, je moralo hkrati skrbeti za situacijo na jugu in svojim južnim kadrom dati občutek, da se jugu ni odreklo. To nalogo je torej prevzel Le Duan, ki je leta 1956 v ta namen spisal programski spis Pot revolucije na jugu. Centralni komite partije je na svojem 11. plenarnem zasedanju decembra 1956 2000 potrdil Le Duanov spis kot osnovo strategije na jugu. Narodna skupščina Demokratične republike Vietnam je sklepe CK-ja potrdila, hkrati pa razglasila, da je njihova primarna naloga ta, da popravijo napake agrarne reforme. Poleg tega je uvedla obvezno vojaško službo. Modernizacija vojske, katere prvi korak je bila uvedba obveznega služenja, je bila kot druga ključna naloga partije poleg agrarne reforme sprejeta na 6. plenarnem zasedanju CK. Na 12. plenarnem zasedanju marca 1957 je bila ta točka zopet na dnevnem redu. Modernizacija je bila po mnenju mnogih komunistov nujna, vendar je morala biti postopna in sovpadati z napredkom ekonomije. Reforma vojske je potekala postopoma, ob modernem urjenju, ki so ga vodili sovjetski svetovalci. Od leta 1958 do leta 1960 naj bi se odvil drugi sveženj zemljiških reform, ki bi popravile in nadgradile prvo fazo reform. Zasnovan je bil triletni plan, po katerem bi centralizirali agrarno produkcijo, presežke pa vlagali v industrijski sektor. Razvit industrijski sektor je bil prav tako predpogoj za modernizacijo vojske. Vendar triletka ni prinesla pomembnejše industrializacije, čeprav je do nje do neke mere prišlo. Druga faza agrarne reforme je imela bistveno ambicioznejše cilje od prve, saj pri njej ni šlo več za prerazdelitev zemlje, temveč za vzpostavitev 'polsocialističnih' in 'socialističnih' zadrug po sovjetskem zgledu. Prva oblika zadrug, ki je prevladovala, je združevala zemljo, živino in orodje posameznih članov ter jim v zameno za njih in za delež odkupljenih skupnih pridelkov izplačevala denar. Druga je predstavljala kolhoz ruskega tipa in je kolektivizirala vse premoženje, članom pa izplačevala mezdo glede na vloženo delo. Tako je bilo do leta 1960 v Severnem Vietnamu kolektiviziranih okrog 85 odstotkov kmetij in tri četrtine zemlje. Slabih 700.000 hektarov je pripadlo polsocialističnim, 40.000 pa socialističnim zadrugam. Še vedno pa so se delno obdržale zasebne posesti – po ocenah naj bi okrog polovico prihodkov gospodinjstev prinesle individualne dejavnosti. Tokrat reforma ni vzbudila nasprotovanja ali nemira. Novembra 1957 je vietminhovska delegacija odpotovala v Moskvo na mednarodno konferenco ob 40. obletnici oktobrske revolucije. Moskva je na konferenci predstavila nasprotno pozicijo kot do tedaj, da je namreč revolucijo v nekaterih primerih mogoče in treba doseči z nasilnimi sredstvi, kar je Vietnam razumel kot implicitni namig, da lahko računa na njeno podporo v primeru vojaškega spopada. Kmalu po vrnitvi iz Moskve je tako Ho Ši Minh na 13. plenarnem zasedanju predstavil mnenje, da je delovanje na jugu enako pomembno kot na severu. Vendar po vsej verjetnosti konkretnejšega načrta za vojaško pridružitev juga ni bilo vsaj do začetka 60-ih let, saj je bila severna vojska še v procesu restrukturacije. Prav tako večjim vojaškim aktivnostim na jugu ni bila naklonjena Kitajska, ki je Ho Ši Minhu svetovala, naj čaka na primernejši trenutek, a je Viet Minhu kljub temu podarila 50.000 pehotnih pušk. Kljub obotavljivi podpori Severnega Vietnama pa so na jugu odbori partije začeli sprejemati lastne odločitve. Regionalni odbor Nam Boja je avgusta 1958 na zasedanju sprejel sklep, da ni več mogoče biti zgolj političnega boja in da bo v ta namen organiziral vojaške sile na svojem ozemlju. Sklepe odbora so sporočili tudi centralnemu komiteju v Hanoj. Nekaj mesecev zatem se je sestal tudi partijski odbor Vmesne cone V, ki se je prav tako odločil, da mora biti politični boj povezan z vojaškim, ter si kot cilj postavil mobilizacijo ljudstva v oborožene enote in izgradnjo preskrbovalnih baz, v katere bi - kot del priprave na revolucijo - nakopičili riž, sol in podobno. Odgovor s severa je bil le, naj bo politični boj za zdaj vendarle še primaren. 15. plenarno zasedanje se je odvilo januarja 1959. Udeleženci so sprejeli resolucijo, ki je pozivala k organizaciji narodnoosvobodilne fronte in izvedbi revolucije na jugu. Za to naj bi bil potreben predvsem množični upor ljudstva z juga, medtem ko naj bi oborožene sile igrale le podporno vlogo. Šele tedaj se je torej zares začela izvajati Le Duanova strategija, sicer potrjena že pred tremi leti. Prav tako so na zasedanju sklenili, da je treba povečati podporo komunistom v Laosu in Kambodži. Kljub zastavljenim ciljem pa zasedanje ni konkretno opredelilo, kako naj bi bili ti implementirani, verjetno zaradi pomanjkanja informacij glede stanja na jugu, tako da je bil natančen načrt strategije pripravljen šele dve leti kasneje. Naloge organiziranja revolucionarnega gibanja so bile tako prepuščene predstavnikom z juga. Takoj po zasedanju se je vietnamska ljudska vojska začela uriti za razmere na jugu. Marca je politbiro izdal direktivo, ki je predvidevala vzpostavitev revolucionarne baze v osrednjem visokogorju, torej v goratih predelih Vmesne cone V in na severovzhodu regije Nam Bo, ki je bila velikega strateškega pomena. Vzpostavitev baze naj bi vključevala agitacijo med civilnim prebivalstvom, spodbujanje agrarne samozadostnosti, agitacijo med sovražnikovimi vojaki, vzpostavljanje vojaških enot in gradnjo politično-administrativne baze. Maja 1959 je Diem sprejel zakon, po katerem so bila vzpostavljena posebna vojaška sodišča za vsakogar, ki bi bil osumljen komunističnih aktivnosti. Po besedah Le Duana je bilo pred tem le nekaj sto ljudi zavzetih za boj, sedaj pa so se množice ne glede na politično orientiranost uprle Diemu. Ta je, da bi zamejil širjenje komunističnega vpliva v vaseh, julija začel izvajati tako imenovani program agroville, ki je predpostavljal prerazporeditev osamelih kmetij ter organiziranje vaščanov v skupnostnih dejavnostih, kot je gradnja lokalnih šol, bolnic in cest. Čeprav je Diem predvideval, da bo s programom pridobil naklonjenost vaščanov, je bil rezultat zaradi zahtevanega prostovoljnega dela in prisilnega zapuščanja zemlje v primerih prerazporeditev prej obraten in je ustvaril še plodnejša tla za širjenje upora. V tem času je centralni vojaški komite vzpostavil enoto za preučitev možnosti za odprtje preskrbovalne poti med severom in jugom, predvsem do Vmesne cone V. Enota, poimenovana Vojaška transportna skupina 559, je tako začela z gradnjo tako imenovane Ho Ši Minhove poti. Še pred koncem avgusta je enota končala gradnjo relejne postaje, ki je prvič omogočila transport do 500 kilogramov tovora naenkrat v Vmesno cono V. Do konca leta 1959 je tako v regijo pretovorila slabih 6.700 pušk, 800 bajonetov, 200 kilogramov eksploziva ter daljnoglede, kompase in topografske zemljevide. Julija je bila vzpostavljena še ločena Skupina 759, ki je organizirala pomorsko pot za orožje, municijo in ostalo opremo. Poseben bataljon je bil zadolžen za vzpostavitev povezave severa z jugom preko laoškega ozemlja. Hanoj je leta 1959 sprejel dogovor s tamkajšnjim komunističnim gibanjem Pathet Lao o pomoči v obliki vietnamskih vojaških svetovalcev za laoške enote. Dogajanje v Laosu je bilo poleg splošnega komunističnega internacionalizma in solidarnosti toliko večjega pomena za vietnamske komuniste, saj se je v začetku leta 1960 Ho Ši Minhova pot v večji meri premaknila na laoško ozemlje, da bi se izognila južnovietnamskim oblastem. V Vietnamu so revolucionarne priprave avgusta 1959 prerasle v tako imenovani upor Tra Bong v zahodnem delu province Quang Ngai. Okoli 16.000 vaščanov je s pomočjo partijskih komitejev eliminiralo Diemovo administracijo v 16 vaseh in vzpostavilo revolucionarno oblast. V septembru se je upor razširil še na več sosednjih vasi. Od začetka leta 1960 so množični upori zajeli že celotni južni Vietnam, prišlo pa je že do večjih konfrontacij z južnovietnamsko vojsko. Septembra 1960 se je odvil 3. partijski kongres, na katerem je vodstvo v Hanoju kljub obotavljanju dokončno pristalo na oborožen boj na jugu. Le Duan, eden glavnih predstavnikov projužne frakcije, je bil potrjen za generalnega sekretarja partije, kar je še utrdilo vse bolj na jug usmerjajočo se partijsko linijo. Na kongresu je Le Duan tudi u 2000 radno naznanil namero partije, da ustanovi Narodnoosvobodilno fronto za Južni Vietnam oziroma Viet Cong. Narodnoosvobodilna fronta je bila uradno vzpostavljena 20. decembra 1960. Program, ki ga je v angleščini konec januarja objavil Radio Hanoi, je obsegal 10 točk in zajemal strmoglavljenje imperialističnega režima in diktatorske administracije ter formiranje narodne in demokratične koalicijske administracije; vzpostavitev demokratičnih svoboščin, kot so svoboda govora, svoboda tiska in svoboda zborovanja; amnestijo za politične zapornike in zaprtje koncentracijskih in prevzgojnih taborišč; ukinitev ameriškega ekonomskega monopola in spodbujanje samostojne industrije z domačimi proizvodi; znižanje brezposelnosti, zvišanje mezd; priprave na agrarno reformo; eliminacijo ameriške kulture in vzpostavljanje domače z zagotavljanjem izobraževanja, ukinitvijo nepismenosti in gradnjo šol; ukinitev sistema ameriških vojaških svetovalcev in zaprtje tujih vojaških baz; spoštovanje enakosti žensk in etničnih manjšin; združitev obeh delov Vietnama; mirno in nevtralno zunanjo politiko in nasprotovanje vojnam. NOF je zajemala množico nasprotnikov Diemovega režima in nikakor le komunistov. Ustanovitveni člani prav tako niso bili vidnejše partijske figure. Večina jih je bila rojena v Južnem Vietnamu, bili so visoko izobraženi in so že imeli izkušnje v boju proti francoskim oblastem. NOF je na jugu organizirala hierarhijo komitejev, ki so povezovali razpršene vasi z okrožji, ta s provinco, to s cono, to pa s centralnim komitejem. To organizacijo so prečile hierarhično urejene zveze znotraj posebnih NOF-ovih združenj, med katerimi so bile pomembnejše Zveza za osvoboditev kmetov, Zveza za osvoboditev mladine in Zveza za osvoboditev žensk. Združenja so pred vlado varovala zemljo, ki so jo kmetje dobili od Viet Minha ali si jo vzeli sami, se borila proti plačevanju državnih davkov, proti prisilnemu delu in vojaškemu služenju. Tako je NOF gradila vzporedno paradržavno vladno organizacijo. Te strategije vzporednih hierarhij sicer niso bile nič novega, saj so jih komunisti uporabljali že v preteklih bojih proti Francozom. Edino, kar so morali storiti, je bilo, da so jih uporabili na teren Južnega Vietnama in nagovorili aktualne probleme tamkajšnjega prebivalstva. Le tako je lahko nastala organizacija, ki je bila do te mere trdna in prožna, da je uspela naslednjih 15 let kljubovati vse agresivnejšim in vse bolj obupanim ameriškim napadom. Literatura Chen Guan, Ang. The Vietnam War from the Other Side: The Vietnamese Communists’ Perspective. London: RoutledgeCurzon, 2002. Herring, George C. America's Longest War: The United States and Vietnam, 1950–1975. New York: McGraw-Hill Education, 2014. Szalontai, Balazs. »Political and Economic Crisis in North Vietnam, 1955–56.« Cold War History, Vol. 5, No. 4 (November 2005), 395–426. The Pentagon Papers. Gravel Edition. Volume I. Boston: Beacon Press, 1971. Wolf, Eric R. Kmečke vojne 20. stoletja. Ljubljana: Založba /*cf, 2011. Wonsetler, MAJ Noble B. "The Transformation of the People’s Army of Vietnam, 1954-1975." Fort Leavenworth: School of Advanced Military Studies, United States Army Command and General Staff College, 2016.


text: 60 West Hotel se nahaja na Hong Kong Central / Sheung Wan Area, ki je eno od najbolj priljubljenih področij mesta, in je namenjen tako poslovnim uporabnikom, kakor tudi samo za oddihu. Hotel s 4 zvezdicami je od letališča oddaljen samo 22 km in je tako zlahka dostopen. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: Konzulat Laosa, Para/Site Artspace, Ulica Possession St. 60 West Hotel nudi gostom brezhibne storitve z vsem udobjem za prijeten in poživljajoč dopust. Gostje hotela lahko uživajo v dodatni ponudbi, kot je sef, Wi-Fi na javnih mestih, receptor, dvigalo, poslovni center. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Prebivanje v hotelu bo res nepozabno, saj vam bodo na voljo dodatne možnosti za rekreacijo, kot so fitness center. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v 60 West Hotel.


text: 1440. je peto desetletje v 15. stoletju med letoma 1440 in 1449. D-01450.


Zakaj bivanje v slabem zakonu je slabo za vaše srce, po mnenju znanosti


STEKLENA BUNKA GLOSSTYLE ZLATA FI 60 MM 5 KOS DEKOR 101 NV GOLD Šifra izdelka: 1121230 0,62 € Cena velja od 11. 12. 2016 do 30. 06. 2017 Steklene bunke, premer 60 mm, 5 kosov, zlate barve. Pravo steklo. Krogle steklene, zlate barve, premer 60 mm, 5 kosov v garnituri, dekor 101 NV GOLD. Tehnične specifikacije STEKLENA BUNKA GLOSSTYLE FI 60 MM 8/1 + 4/1 DEKOR SREBRNA 6,19 € Akcijska cena: 1,24 € PodrobnostiDodaj v primerjavo STEKLENA BUNKA GLOSSTYLE FI 60 MM 4/1 DEKORIRANE ZELENA Z DEKORJEM 0,80 € PodrobnostiDodaj v primerjavo STEKLENA BUNKA GLOSSTYLE FI 80 MM 2/1 ZELENA 1X Z IN 1X BREZ DEKORJA 0,80 € PodrobnostiDodaj v primerjavo STEKLENA BUNKA GLOSSTYLE SREBRNA PLOŠČATA 8 CM POSUTA 2/1 0,48 € PodrobnostiDodaj v primerjavo STEKLENA BUNKA GLOSSTYLE FI 60 MM 8/1 + 4/1 DEKOR ŠAMPANC 1,24 € PodrobnostiDodaj v primerjavo S PLAČILNIMI KARTICAMI


text: Select your language: View all products Od zrna v skodelico, sprošča aromo sveže kuhane kave s samo enim dotikom. Možnost nastavitve vseh funkcij za vedno najboljši ekspreso, kapučino in macchiato. De'Longhi Hrvatska d.o.o.Zagrebačka avenija 104d10090 ZagrebHrvatska / firstname.lastname@example.org www.delonghi.com/SLO © De'Longhi Hrvatska d.o.o. / Zagrebačka avenija 104d / 10090 Zagreb / Hrvatska (Croatia) / email@example.com / Vse pravice pridržane


Sejem IFA v Berlinu: poplava novih naprav, a pametni telefoni in tablice ne jamčijo zaslužka (foto) | Dnevnik Sejem IFA v Berlinu: poplava novih naprav, a pametni telefoni in tablice ne jamčijo zaslužka (foto) Proizvajalci zabavne elektronike so že pred uradnim začetkom berlinskega sejma IFA poskrbeli za poplavo novih naprav. Nove prenosnike, tablice, telefone, ure in druge "pametne" naprave so pokazali Samsung, Sony, Lenovo, Toshiba in drugi. Apple med tem pripravlja lastni dogodek, na katerem bo najverjetneje predstavil tudi dolgo pričakovani Iwatch. 4. september 2014 4. september 2014 14:29 Od petka do 10. septembra Petdnevni sejem zabavne elektronike in bele tehnike IFA - evropski odgovor na lasvegaški Consumer Electronics Shows (CES) - se bo uradno začel v petek, trajal pa bo do 10. septembra. Ameriški Apple je svoj dogodek med tem napovedal za 9. september. Kaj točno bodo predstavili, uradno ni znano, najverjetneje pa bo šlo za nova, nekoliko večja modela mobilnika Iphone in dolgo pričakovano pametno uro Iwatch. Apple bo s svojo predstavitvijo najverjetneje pobral večino medijskega prostora, zato se drugim proizvajalcem mudi predstaviti svojo ponudbo. Pohitel je tudi Samsung Pohitel je celo Applov najresnejši tekmec, južnokorejski Samsung, ki je v sredo predstavil nabor najnovejših naprav, med drugim lastni naglavni komplet za navidezno resničnost, ki ga je razvil sodelovanju z ameriškim podjetjem Oculus. Predstavili so tudi najnovejšo različico tabličnega telefona Galaxy Note, nove zapestne naprave in vrsto ukrivljenih naprav - od pametnega mobilnika z zaslonom, ki se krivi preko roba, do ukrivljenih televizorjev z ultra-visoko ločljivostjo (UHD) in celo ukrivljenih avdio sistemov. Sony stavi na novo serijo Xperia Z3 Japonski Sony med tem stavi na novo serijo Xperia Z3 in novi zapestni napravi, Lenovo na novo generacijo tablic in zmogljivejših igričarskih prenosnikov, Toshiba pa na novo serijo televizorjev ter mini prenosnik in tablico. LG je že prejšnji teden predstavil novo pametno uro G Watch R, ki se ponaša z nekoliko bolj tradicionalno obliko. Pametni telefoni in tablice niso več tako dobičkonosni kot še pred letom dni Na letošnjem sejmu so proizvajalci zabavne elektronike v nezavidljivem položaju, saj pametni telefoni in tablice niso več tako dobičkonosni kot še pred letom dni. "Marže so res pod pritiskom v mobilnem segmentu. Z izjemo ameriškega Appla, ki pometa s konkurenco v višjem razredu naprav, skoraj vsi ostali z mobilnimi napravami skorajda ne zaslužijo," je za francosko tiskovno agencijo AFP dejal Ian Fogg iz analitske družbe IHS. Letošnji sejem bo na okoli 150.000 kvadratnih metrov gostil več kot 1500 razstavljavcev, organizatorji pa v petih dneh pričakujejo več kot milijon obiskovalcev. Poleg bolj ali manj zabavne elektronike bo pomemben delež sejma zasedla tudi bela tehnika.


Vujović prelomil obljubo in prevzel Zagreb?! - ROKOMET.net 24. september, 2019 24. september, 2019 urednik Kot smo danes že pisali, je svoje delovno mesto pri RD PPD Zagreb izgubil Branko Tamše. Kaplja čez rob je bil očitno visok poraz proti Aalborgu v Ligi Prvakov. Na vroči zagrebški klopi ga bo nadomestil Veselin Vujović. Kot smo že zjutraj poročali, je Branko Tamše sedaj tudi uradno že bivši trener Zagrebčanov. Vsi indici so nakazovali na to, da bodo v Zagrebu zelo hitro našli novega trenerja – no, ali pa so ga že celo našli še pred odhodom Tamšeta. To je slovenski selektor Veselin Vujović. Vujović je v Zagrebu že deloval kot trener in sicer med letoma 2014 in 2016. V zadnjih treh sezonah so v Zagrebu zamenjali kar veliko število trenerjev – Vujović (2x), Ivandija, Goluža, Kamenica, Saračević, Červar in Tamše. Zanimivo je, da naj bi imel selektor Vujović ustni dogovor s predsednikom RZS Franjom Bobincem, da pred januarskim EP na Švedskem ne bo prevzel nobenega kluba. Veselin Vujović Zagreb Uvedba IHF standardov tudi v 1. B DRL – (ne)smisel?


text: Jean Sylvain Bailly, francoski astronom in politik, * 15. september 1736, Pariz, Francija, † 12. november 1793, Pariz. Bailly je že od začetka sodeloval v francoski revoluciji. Nanj je vplival de Lacaille, ki ga je navdušil za astronomijo. Izračunal je tir Halleyjevega kometa za ponovno približanje prisončju leta 1759 in s tem skrajšal de Lacailleova opazovanja 515 zvezd živalskega kroga. V Francosko akademijo znanosti so ga izvolili leta 1763, v Francosko akademijo pa leta 1873. Po njem se imenuje krater Bailly na Luni. Sklici Francoski astronomi Francoski politiki Člani Académie des Inscriptions et Belles-Lettres Člani Francoske akademije znanosti Člani Académie française Francoski akademiki Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Člani Kraljeve švedske akademije znanosti


source: CulturaX

text: KLIMATSKE NAPRAVE- 10 nasvetov za nakup klimatske naprave 10 NASVETOV ZA NAKUP KLIMATSKE... Izbrati popolno klimatsko napravo za naš dom zahteva upoštevanje številnih dejavnikov. Klimatske naprave se razlikujejo po ceni, energetski učinkovitosti, zmogljivosti in še mnogih lastnostih. Preberite si naših 10 nasvetov za nakup klimatske naprave. 1- Premislite kateri tip klimatske naprave želite namestiti v svoj dom? Najpogostejša tipa klimatskih naprav sta stenska split klimatska naprava in prenosna klimatska naprava. Obe klimatski napravi nam bosta nudili praktično rešitev ogrevanja in hlajenja. Katero izbrati pa je odvisno ali želimo, da je klimatska naprava fiksna ali premična. V pomoč pri odločitvi nam bodo odgovori na vprašanja ali je stanovanje lastniško ali najemniško, ali želimo ogrevati počitniški ali stalni dom ali imamo možnost, da preko priprtega okna napeljemo cev za prenosno klimatsko napravo? Pomoč pri izbiri vam bo z veseljem nudila tudi naša ekipa svet-klime.si. 2-Ugotovite, kako velik prostor želite ohlajati ali ogrevati Najpomembnejši podatek klimatske naprave je ravno moč. Od moči klimatske naprave je odvisno, kako velik prostor lahko ogrevamo ali ohlajamo. Tukaj moramo premisliti tudi, ali bomo z eno klimatsko napravo hladili več prostorov ali bomo na eno zunanjo enoto povezali več notranjih enot. Vsi modeli klimatskih naprav so na voljo v različnih močeh. Povprašajte našega strokovnjaka, kolikšno moč potrebujete za hlajenje ali ogrevanje vašega prostora. 3-Primerjajte energetsko učinkovitost klimatskih naprav Potrošniki smo vedno bolj ekološko ozaveščeni, zato želimo kupiti izdelke, ki so ekološki in energetsko varčni. Pri vsaki klimatski napravi mora biti označeno v kateri energetski razred sodi.Oznake SEER in SCOP nam pokažejo izkoristek klimatske naprave. Višje kot so vrednosti, boljši izkoristek ima klimatska naprava. 4- Kupite klimatsko napravo z inverter tehnologijo Zelo priporočamo, da se odločite za nakup klimatske naprave z inverter tehnologijo. Samodejno bo spreminjala moč delovanja in skrbela za enakomerno temperaturo, poleg tega pa bo energetska učinkovitost višja. 5-Prepričajte se, da ima klimatska naprava možnost usmerjanja lamel Zrak mora biti usmerjen v središče prostora, če želimo optimalno hlajenje in ogrevanje. Pomembno je, da ima naša klimatska naprava možnost usmerjanja zraka. Nekateri modeli klimatskih naprav imajo to avtomatizirano in celo nameščena pametna očesa, ki usmerjajo zrak stran od ljudi v prostou, nekateri pa ročno nastavljive lamele. 6-Preverite funkcije za dodatno udobje Premislite katere funkcije za zagotavljanje kar najvišjega udobja mora imeti klimatska naprava, da bo zadovoljila vse vaše želje. Daljinski upravljlnik, ki nam olajša nastavitve iz kjerkoli iz sobe imajo že skoraj vse klimatske naprave. Timer je zelo koristna lastnost, saj omogoča programiranje naše klimatske naprave za različne dneve in ure. Če želimo, da se naše stanovanje ohladi, preden se vrnemo iz službe, nastavimo timer. Sodobne klimatske naprave omogočajo tudi povezavo preko Wi-fi iz kjerkoli smo. Če potrebujete omenjeno funkcijo, preverite, če jo klimatska naprava, ki si jo ogledujete ima. Višje udobje omogočajo še filtri za prah, alergene, bakterije, pametna očesa in druge lastnosti. 7-Odločite se za nakup klimatske naprave izven poletne sezone V poletni sezoni so monterji polno obremenjeni z montažo klimatskih naprav. Odločitev za nakup izven poletne sezone bo skrajšala čas dobave in montaže. Ob prvi poletni vročini pa bo vaša klimatska naprava že pripravljena za uporabo. 8- Izberite znamko klimatske naprave, ki je uveljavljena na trgu Znamke, ki so na trgu uveljavljenje že vrsto let so odlična izbira, saj nenehno razvijajo nove tehnologije za kar najboljšo uporabniško izkušnjo. Pri nas lahko izbirate med visoko kakovostnimi znamkami klimatskih naprav, Mitsubishi Electric, Daikin, Toshiba in Gree. 9-Povprašajte za nasvet strokovnjaka Podrobno preglejte modele klimatskih naprav, nato pa kontaktirajte našo ekipo svet-klime.si. Z veseljem vam bomo nudili pomoč in nasvet pri izbiri najustreznejše klimatske naprave za vaše potrebe. 10- Še nasvet, ki ni tehnične narave. Odločite se za klimatsko napravo, ki bo vizualno dopolnila vaš prostor. Vizulani izgled ni pomemben za delovanje. Vse sodobne klimatske naprave so lepega videza, vendar pa določene po izgledu še posebej izstopajo. Če vam je pomembno, da bo klimatska naprava v prostor vdihnila moderen, dizajnerski videz, izberite klimatsko napravo luksuznega videza, kot so klimatske naprave Mitsubishi MSZ-LN-Luxury, Mitsubishi MSZ-EF-Design, klimatska naprava Gree U-CROWN, klimatska naprava Daikin Emura. Hkrati pa ne boste zgrešili, če se odločite za nakup klasičnega modela klimatske naprave, ki se bo zlil v vsak prostor. Category: UncategorizedBy Rok K. 27 marca, 2018 PreviousPrevious post:Zakaj je pomemben servis klimatske naprave?NextNext post:KLIMA – ČISTI ZRAK PRI HLAJENJU IN OGREVANJU


10. decembra obeležujemo svetovni dan človekovih pravic. Ob tej priložnosti smo v piranskem akvariju organizirali prireditev, s katero smo želeli izpostaviti vprašanje večkulturnosti in pomen medkulturne strpnosti. Za pomoč priseljencem pri vključevanju v novo okolje smo se zavzeli tudi na GEPŠ in v sodelovanju z organizacijo Amnesty International izdelovali jezikovne kartice. Gre za kartončke z risbami oz. ilustracijami, ki so jih pripravili dijaki, in s pomočjo katerih lahko otroke, ki ne razumejo slovenščine, učimo osnovnih besed. Tako lahko vzpodbudimo njihovo vključevanje v novo kulturno okolje. Pri projektu je še posebej dejavno sodelovalo 18 dijakov, ki so se konec poletja udeležili mednarodne mladinske mobilnosti v okviru programa Erasmus+, KA1 - Zakaj nas je strah nepoznanega. Sodelovali smo tudi z Niko Rudež, multiplikatorko programa SIMS - "Soočanje z izzivi medkulturnega sobivanja" (Osnovna šola Koper) in multiplikatorko Mojco Šipek, ki pri nas deluje v okviru projekta Popestrimo šolo. Jezikovne kartice smo predali v akvariju, kjer so se otroci naučili še znane ljudske izštevanke, nato pa so morali poiskati morske živalice, poimenovane in narisane na jezikovnih karticah. Ob koncu pa je strokovni vodja akvarija Manja Rogelja iz bazenov vzela najprijaznejše primerke, da so jih otroci lahko pobožali. Več slik si lahko ogledate na naši facebook strani.


text: Nekatere funkcije v matematiki realne ali kompleksne spremenljivke so dovolj pomembne, da si zaslužijo posebno ime. Spodaj je seznam tistih člankov, ki podrobneje opisujejo takšne funkcije. Elementarne funkcije Osnovne funkcije absolutna vrednost: predznak danega števila. konstantna funkcija: vrednost funkcije se ne spreminja, ne glede na argument, če ta obstaja. celi del: največje celo število manjše ali enako od realnega števila. Heavisidova skočna funkcija: enaka 0 za negativne argumente in 1 za pozitivne. Integral Diracove porazdelitve delta. identična funkcija: preslika dani element sama vase. funkcija predznaka (signum): vrne predznak števila, +1 ali -1. unimodalna funkcija: za x<m narašča, za x>m pada, pri x=m ima maksimum. Elementarne algebrske funkcije linearna funkcija: ima v enačbi samo člen z x in prosti člen. kvadratna funkcija: ima v enačbi samo člen z x2, člen z x in prosti člen. polinomske funkcije: nastanejo samo s seštevanjem in množenjem. potenčna funkcija: realna potenca spremenljivke. kvadratni koren: ima za rezultat število, katerega kvadrat je podan. korenska funkcija: ima za rezultat število, katerega n-ta potenca je podana. Elementarne transcendentne funkcije eksponentna funkcija: spremenljivke se nahajajo v eksponentih. logaritemska funkcija: obrati eksponentnih funkcij; uporabljamo jih pri reševanju enačb z eksponenti. trigonometrične funkcije: sinus, kosinus, itd.; uporabljamo jih v geometriji in za opis periodičnih pojavov. krožne funkcije: obrati trigonometričnih funkcij. hiperbolične funkcije: po obliki podobne trigonometričnim funkcijam. Specialne funkcije funkcija Γ: posplošitev funkcije fakulteta. funkcija Ϝ: logaritemski odvod funkcije Γ. funkcija Β, Riemannova funkcija ζ: poseben primer Dirichletovih vrst. Dirichletova funkcija η: sorodna funkcija. Dirichletova funkcija λ Riemannova funkcija ξ Riemann-Sieglova funkcija θ Dirichletova funkcija β Legendrova funkcija χ Lercheva funkcija ζ eliptični integrali: pomembni na mnogih področjih, na primer pri proučevanju elips. eliptične funkcije: obrati eliptičnih integralov; uporabljamo jih pri modeliranju dvojno periodičnih pojavov. hipergeometrične funkcije: mnogovrstna družina potenčnih vrst. Legendrovi polinomi: iz teorije Besslove funkcije: določene z diferencialno enačbo; uporabne v astronomiji in mehaniki. logaritemski integral: integral obratne vrednosti logaritma, pomemben v praštevilskem izreku. Lambertova funkcija W: obrat funkcije f(w) = w ew. funkcija napake: integral pomemben pri normalnih slučajnih spremenljivkah. Funkcije teorije števil (aritmetične funkcije) Aditivne funkcije funkcija Ω(n): število vseh praštevil, ki delijo dano naravno število n, štetih s ponovitvijo. funkcija ω(n): število različnih praštevil, ki delijo dano naravno število n. Multiplikativne funkcije Eulerjeva funkcija φ(n): število vseh tujih pozitivnih celih števil ali relativnih praštevil naravnega števila n manjših od n. Möbiusova funkcija μ(n): povezana s faktorji naravnih števil, ki niso deljiva s kvadratom. Liouvillova funkcija λ(n): vrsta posplošitve Möbiusove funkcije. število deliteljev τ(n): število pozitivnih deliteljev naravnega števila n. vsota deliteljev σ(n): vsota vseh pozitivnih deliteljev naravnega števila n. Nemultiplikativne funkcije particijska funkcija: število urejene predstavitve naravnega števila n kot vsote manjših naravnih števil. Število praštevil π(n): število praštevil manjše ali enako od naravnega števila n. Druge standardne specialne funkcije Carlsonova simetrična forma Clausenova funkcija Dawsonova funkcija Dedekindova funkcija η eksponentni integral Hurwitzeva funkcija ζ nepopolna funkcija Β nepopolna funkcija Γ funkcija λ Druge Ackermannova funkcija: v numerični analizi, rekurzivna funkcija, ki ni primitivno rekurzivna. Diracova funkcija delta: povsod enaka nič razen za x = 0; celotni integral je 1. Ni funkcija temveč porazdelitev. Dirichletova funkcija: nikjer zvezna. Weierstrassova funkcija: zvezna, nikjer odvedljiva. Glej tudi seznam vrst funkcij Funkcije Funkcije in preslikave


text: 1849 (MDCCCXLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki začetek zlate mrzlice ustanovijo San Francisco najdba Epa o Gilgamešu Rojstva - Muhammad Abduh, egiptovski islamski modernist († 1905) 22. januar - August Johan Strindberg, švedski pisatelj, dramatik († 1912) 18. februar - Jérôme Eugène Coggia, francoski astronom († 1919) 24. marec - Franz Serafin Exner, avstrijski fizik († 1926) 26. oktober - Ferdinand Georg Frobenius, nemški matematik († 1917) Smrti 8. februar - France Prešeren, slovenski pesnik (* 1800) 25. september - Johann Strauss starejši, avstrijski violinist, dirigent, skladatelj (* 1804)


text: V državnem zboru so že dvanajstič pripravili tradicionalno vseslovensko srečanje. Letos je dogodek posvečen medgeneracijskemu dialogu. Janša se je zahvalil za pomoč pri osamosvojitvi Premier Janez Janša se je v svojem nagovoru zamejcem in Slovencem po svetu zahvalil za pomoč pri osamosvojitvi Slovenije leta 1991. Prepričan je namreč, da se tisočletne sanje Slovencev ne bi uresničile, če ne bi naš narod doma in po svetu deloval za isti cilj. Poudaril je, da so njegovi spomini na čas osamosvojitve, ko je tudi prvič srečal nekatere zamejce in izseljence, ki so se vrnili v Slovenijo, izjemno lepi in dragoceni. Poudaril je, da Slovenci po svetu dokazujejo, da Slovenija ni le državnoupravna kategorija, ampak da gre za skupnost vseh rojakov doma in po svetu. "Ste dodatna moč slovenskega naroda," je poudaril Janša. Janša: Cenimo vas, ker niste izgubili vere v svojo domovino Zatrdil je, da so zamejci in Slovenci po svetu pogosto naš navdih in spodbuda, saj v domovini budno spremljamo njihovo dosežke in delo, predvsem športnikov in literatov. Ob tem je dejal, da so težave, s katerimi se spopadajo, tudi naše težave. "Slovenci, ki živite zunaj matične domovine, ste velik povezovalni element slovenskega naroda in kulture. Cenimo vas tudi, ker ne glede na vse niste izgubili vere v svojo domovino" je poudaril. Dodal je še: "Žal ste mnogi ali pa vaši starši, morali oditi zaradi krivic in groženj, ki ste jim bili izpostavljeni bodisi v času fašizma na Primorskem bodisi in zlasti v obdobju po drugi svetovni vojni. Na to poglavje naše zgodovine ne bomo nikoli mogli biti ponosni. Prav je, da ga obžalujemo in se od njega zavestno oddaljimo tudi na simbolni ravni. Nikoli več Slovenci ne smemo dopustiti razmer, v katerih bi ljudje zaradi strahu za svoje življenje ali imovino zapuščali svojo lastno domovino". Tokratno srečanje Slovencev iz zamejstva in sveta je namenjeno mladim generacijam in vprašanju, kako skozi njih negovati slovenstvo v tujini ter ohranjevati njihov stik z domovino. Predstavili so rezultate dobre prakse ohranjanja slovenske zavesti pri mladih Slovencih iz tujine. Prav tako je mogoče spremljati razpravo o predlogih za izboljšanje stika teh mladih s Slovenijo, pri kateri bodo glavno besedo imeli prav mladi. Srečanje spremlja raznolik glasbeni program tenorista Tima Ribiča, Teatra zora iz Avstrije, Kranjskega okteta in Roka Terkaja. V preddverju velike dvorane DZ bodo zvečer postavili na ogled še razstavo V deželi nekoga slikarke Vesne Lenić Kerže. Slovenci iz zamejstva in sveta so se že v sredo z rojaki iz domovine srečali na prireditvi Dobrodošli doma, ki je bila v središču Ljubljane. Z različnimi nastopi so prikazali svoj prispevek k ohranjanju slovenske kulture, nagovorila pa sta jih ministrica za Slovence v zamejstvu in po svetu Ljudmila Novak in ljubljanski župan Zoran Janković.


text: 1814 (MDCCCXIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 14. januar - sklenjen je Kielski sporazum, ki prekine napetosti med udeleženkami napoleonskih vojn 30. maj - sklenjen je Pariški mirovni sporazum, ki konča vojno med Francijo in šesto koalicijo 14. avgust - sklenjena je bila Mosska konvencija, ki konča švedsko-norveško vojno 1. november - začetek Dunajskega kongresa Rojstva 30. maj - Eugène Charles Catalan, belgijski matematik († 1894) 30. maj - Mihail Aleksandrovič Bakunin, ruski anarhist (po j. k. rojen 18. maja) († 1876) 10. september - Matej Tomc, slovenski podobar in rezbar († 1885) 6. november - Adolphe Sax, belgijski izumitelj glasbil († 1894) 13. avgust - Anders Jonas Ångström, švedski astronom, fizik († 1847) 3. september - James Joseph Sylvester, angleški matematik († 1897) 3. oktober - Hervé-Auguste-Etienne-Albans Faye, francoski astronom († 1902) 25. november - Julius Robert von Mayer, nemški zdravnik, fizik († 1878) Smrti 27. januar - Johann Gottlieb Fichte, nemški filozof (* 1762) 2. december - markiz de Sade, francoski pisatelj (* 1740)