text: Seznam najbolj znanih svetovnih astronomov: A Marc Aaronson (ZDA, 1950 – 1987) Viktor Kuzmič Abalakin (Rusija, 1930 – 2018) Cleveland Abbe (ZDA, 1838 – 1916) Charles Greeley Abbot (ZDA, 1872 – 1973) George Ogden Abell (ZDA, 1927 – 1983) Antonio Abetti (Italija, 1846 – 1928) Giorgio Abetti (Italija, 1882 – 1982) Kalid Ben Abdulmelik (okoli 890 – okoli 960) William de Wiveleslie Abney (Anglija, 1843 – 1920) Mark Abraham (ZDA) Roberto Abraham (Kanada, 1965 – ) Abu Mašar (Irak, 787 – 886) Abul Vefa (Iran, 940 – 998) Charles Hitchcock Adams (ZDA, 1868 – 1951) John Couch Adams (Anglija, 1819 – 1892) Walter Sydney Adams (ZDA, 1876 – 1956) Saul Joseph Adelman (ZDA, 1944 – ) Adityadasa (Indija) Aflah (Španija, * okoli 1100 – okoli 1160) Aglaonike (Grčija, okoli 150 pr. n. št.) Agripa (Grčija, okoli 40 – okoli 110) Eva Ahnert-Rohlfs (Nemčija, 1912 – 1954) Paul Oswald Ahnert (Nemčija, 1897 – 1989) George Biddell Airy (Anglija, 1801 – 1892) Robert Grant Aitken (ZDA, 1864 – 1951) Akorej (Rimski imperij, okoli 100 pr. n. št. – okoli 30 pr. n. št.) Albatani (Irak, 850 – 929) Vladimir Aleksandrovič Albicki (Rusija, 1891 – 1952) Carl Theodor Albrecht (Nemčija, 1843 – 1915) Charles Roger Alcock (ZDA, 1951 – ) George Eric Deacon Alcock (Anglija, 1912 – 2000) Harold Lee Alden (ZDA, 1890 – 1964) Al-Fazari (Irak, okoli 735 – 806) Al-Hvarizmi (Hiva, Abasidski kalifat, 780 – 850) Abdurahman Ali Sufi (Iran, 903 – 986) Al-Kudžandi (Tadžikistan, okoli 940 – 1000) Lawrence Hugh Aller (ZDA, 1913 – 2003) Jacques d'Allonville de Louville (Francija, 1671 – 1732) Dinsmore Alter (ZDA, 1888 – 1968) Jeff Thomas Alu (ZDA, 1966 -) Viktor Amazaspovič Ambarcumjan (Armenija, 1908 – 1996) Giovanni Battista Amici (Italija, 1786 – 1863) Anaksimander (Grčija, okoli 609 pr. n. št. – 545 pr. n. št.) John August Anderson (ZDA, 1876 – 1959) Thomas David Anderson (Škotska, 1853 – 1932) Leif Erland Andersson (Švedska, 1944 – 1979) Andronik (Grčija, okoli 100 pr. n. št.) James Roger Prior Angel (ZDA, 1941 – ) Anders Jonas Ångström (Švedska, 1814 – 1874) Eugène Michel Antoniadi (Francija, 1870 – 1944) Pierre Antonini (Francija) Peter Apian (Nemčija, 1495 – 1557) Apolonij (Pergeja, 265 pr. n. št. – 170 pr. n. št.) François Jean Dominique Arago (Francija, 1786 – 1853) Arat (Grčija, 315 pr. n. št. – 240 pr. n. št.) Sylvain Julien Victor Arend (Luksemburg, Belgija, 1902 – 1992) Friedrich Wilhelm August Argelander (Nemčija, 1799 – 1875) Arhimed (Sirakuze, 287 pr. n. št. – 212 pr. n. št.) Arhit (Grčija, 428 pr. n. št. – 347 pr. n. št.) Aristarh (Grčija, 310 pr. n. št. – okoli 230 pr. n. št.) Aristil (Grčija, okoli 300 pr. n. št. – okoli 230 pr. n. št.) Halton Christian Arp (ZDA, 1927 – 2013) Svante August Arrhenius (Švedska, 1859 – 1927) Aryabhata I. Starejši (Indija, 476 – 550) Gorju Asada (Japonska, 1734 – 1799) Giuseppe Asclepi (Italija, 1706 – 1776) Joseph Ashbrook (ZDA, 1918 – 1980) Erik Ian Asphaug (ZDA) Petrus Astronomus (Švedska, ???? – po 1513) Atal Rodoški (Grčija, okoli 150 pr. n. št.) Arthur Georg Friedrich Julius von Auwers (Nemčija, 1838 – 1915) Adrien Auzout (Francija, 1622 – 1691) Avtolik (Grčija, okoli 360 pr. n. št. – okoli 295 pr. n. št.) David Axon (Anglija, 1951 – 2012) B Walter Baade (Nemčija, ZDA, 1893 – 1960) Harold Delos Babcock (ZDA, 1882 – 1968) Horace Welcome Babcock (ZDA, 1912 – 2003) Jacques Babinet (Francija, 1794 – 1872) Johan Oskar Backlund (Švedska, Rusija, 1846 – 1916) Ibn Badža (Španija, 1095 – 1138) John Norris Bahcall (ZDA, 1934 – 2005) Solon Irving Bailey (ZDA, 1854 – 1931) Édouard Benjamin Baillaud (Francija, 1848 – 1934) Jean Sylvain Bailly (Francija, 1736 – 1793) Francis Baily (Anglija, 1774 – 1844) John Bainbridge (Anglija, 1582 – 1643) James Gilbert Baker (ZDA, 1914 – 2005) Fernand Baldet (Francija, 1885 – 1964) John Evan Baldwin (Anglija, 1931 – 2010) Sallie Baliunas (ZDA) Loren C. Ball (ZDA, 1947 – ) Tadeusz Banachiewicz (Poljska, 1882 – 1954) Odette Bancilhon (Francija) Benjamin Banneker (ZDA, 1731 – 1806) Vainu Bappu (Indija, 1927 – 1982) Amy Barger (ZDA, 1971 – ) Edward Emerson Barnard (ZDA, 1857 – 1923) Bodo Baschek (Nemčija, 1935 – ) Johann Bayer (Nemčija, 1572 – 1625) Carlyle Smith Beals (Kanada, 1899 – 1979) Antonín Bečvář (Slovaška, 1901 – 1965) Wilhelm Wolff Beer (Nemčija, 1797 – 1850) Sergej Ivanovič Beljavski (Rusija, 1883 – 1953) Igor Vladimirovič Belkovič (Rusija, 1904 – 1949) Aristarh Apolonovič Belopolski (Rusija, 1854 – 1934) Graham E. Bell (ZDA) Susan Jocelyn Bell Burnell, (Združeno kraljestvo, 1943 – ) Ivo Benko (Hrvaška, 1851 – 1903) John Caister Bennett (Južna Afrika, 1914 – 1990) Carl Östen Emanuel Bergstrand (Švedska, 1873 – 1948) Edward Bernard (Anglija, 1638 – 1696) Berosus (Babilonija, okoli 310 pr. n. št. – okoli 240 pr. n. št.) Friedrich Wilhelm Bessel (Nemčija, 1784 – 1846) John Bevis (Anglija, 1695 – 1771) Bhaskara (Indija, 1114 – 1185) Giuseppe Biancani (Italija, 1566 – 1624) Francesco Bianchini (Italija, 1662 – 1729) Wilhelm von Biela (Avstrija, 1782 – 1856) Ludwig Franz Benedict Biermann (Nemčija, 1907 – 1986) Camille Guillaume Bigourdan (Francija, 1851 – 1932) Jacques Philippe Marie Binet (Francija, 1786 – 1856) Bion Abderski (Grčija, okoli 430 pr. n. št. – okoli 360 pr. n. št.) Jean-Baptiste Biot (Francija, 1774 – 1862) John Birmingham (Irska, 1816 – 1884) Al-Biruni (Gasna, 973 – 1048) Al-Bitrudži (Španija, okoli 1130 – 1204) Adriaan Blaauw (Nizozemska, 1914 – 2010) Mary Adela Blagg (Anglija, 1858 – 1944) Roger David Blandford (Anglija, 1949 – ) Jean-Jacques Blanpain (Francija, 1777 – 1843) Sergej Nikolajevič Blažko (Rusija, 1870 – 1956) Nathaniel Bliss (Anglija, 1700 – 1764) Andrea Boattini (Italija, 1969 – ) Nikolaj Fjodorovič Bobrovnikov (Rusija, ZDA, 1896 – 1988) Johann Elert Bode (Nemčija, 1747 – 1826) Mirko Daniel Bogdanić, (Hrvaška, Madžarska, 1762 – 1802) Karl Petrus Theodor Bohlin (Švedska, 1860 – 1939) Alfred Bohrmann (Nemčija, 1904 – 2000) Bart Jan Bok (Nizozemska, 1906 – 1983) Charles Thomas Bolton (ZDA, 1943 – ) John Gatenby Bolton (Anglija, Avstralija, 1922 – 1993) George Phillips Bond (ZDA, 1826 – 1865) William Cranch Bond (ZDA, 1789 – 1859) Thomas Bopp (ZDA, 1949 – ) Jean Charles de Borda (Francija, 1733 – 1799) Giovanni Alfonso Borelli (Italija, 1608 – 1679) Freimut Börngen (Nemčija, 1930 – 2021) Genadij Vladimirovič Borisov (Rusija, Ukrajina, 1962 – ) Alphonse Louis Nicolas Borrelly (Francija, 1842 – 1926) Georg Matthias Bose (Nemčija, 1710 – 1761) Benjamin Boss (ZDA, 1880 – 1970) Lewis Boss (ZDA, 1846 – 1912) Ruđer Josip Bošković (Dalmacija, 1711 – 1787) Pierre Bouguer (Francija, 1698 – 1758) Alexis Bouvard (Francija, 1767 – 1843) Edward L. G. Bowell (ZDA, 1943 – ) Nathaniel Bowditch (ZDA, 1773 – 1838) Ira Sprague Bowen (ZDA, 1898 – 1973) Louis Boyer (Francija, 1901 – 1999) Ronald Newbold Bracewell (Avstralija, ZDA, 1921 – 2007) William Ashley Bradfield (Nova Zelandija, 1927 – 2014) James Bradley (Anglija, 1693 – 1762) Tycho Brahe (Danska, 1546 – 1601) Brahmagupta (Indija, 598 – 668) Alexis Brandeker (Švedska, 1974 – ) John Alfred Brashear (ZDA, 1840 – 1920) Fjodor Aleksandrovič Bredihin (Rusija, 1831 – 1904) P. Briault (Francija) John Mortimer Brinkley (Anglija, Irska, 1763 – 1835) Thomas Makdougall Brisbane (Škotska, 1773 – 1860) William Robert Brooks (ZDA, 1844 – 1922) Theodor Johan Christian Ambders Brorsen (Danska, 1819 – 1895) Dirk Brouwer (Nizozemska, ZDA, 1902 – 1966) John Campbell Brown (Škotska, 1947 – ) Ernest William Brown (Anglija, ZDA, 1866 – 1938) Robert Hanbury Brown (Anglija, 1916 – 2002) Donald E. Brownlee (ZDA) Albert Brudzewski (Poljska, 1445 – 1497) Franjo Bruna (Hrvaška, Madžarska, 1745 – 1817) William Otto Brunner (Švica, 1878 – 1958) Giordano Bruno (Italija, 1548 – 1600) Marc William Buie (ZDA, 1958 – ) Ismael Bullialdus (Francija, 1605 – 1694) Eleanor Margaret Peachey Burbidge (Anglija, 1919 – 2020) Geoffrey Ronald Burbidge (Anglija, 1925 – 2010) Bernard Flood Burke (ZDA, 1928 – 2018) Joost Bürgi (Švica, 1552 – 1632) Robert Burnham mlajši (ZDA, 1931 – 1993) Sherburne Wesley Burnham (ZDA, 1838 – 1921) Schelte John Bus (ZDA, 1956 – ) Ronald Buta (ZDA, 1952 – ) R. Paul Butler (ZDA, 1960 – ) C Niccolò Cacciatore (Italija, 1770 – 1841) Johannes Campanus (Italija, 1220 – 1296) William Wallace Campbell (ZDA, 1862 – 1938) Annie Jump Cannon (ZDA, 1863 – 1941) Gerolamo Cardano (Italija, 1501 – 1576) Richard Christopher Carrington (Anglija, 1826 – 1875) César-François Cassini de Thury III. (Francija, 1714 – 1784) Giovanni Domenico Cassini I. (Italija, Francija, 1625 – 1712) Jacques Cassini II. (Francija, 1677 – 1756) Jean-Dominique Cassini IV. (Francija, 1748 – 1845) Bonaventura Francesco Cavalieri (Italija, 1598 – 1647) Anders Celsius (Švedska, 1701 – 1744) Magnus Celsius (Švedska, 1621 – 1679) Jean Chacornac (Francija, 1823 – 1873) James Challis (Anglija, 1803 – 1882) Seth Carlo Chandler mlajši (ZDA, 1846 – 1913) Subrahmanyan Chandrasekhar (Indija, ZDA, 1910 – 1995) Carl Vilhelm Ludwig Charlier (Švedska, 1862 – 1934) Auguste Honoré Charlois (Francija, 1864 – 1910) Jean-Philippe Loys de Chéseaux (Švica, 1718 – 1751) Ernst Florens Friedrich Chladni (Nemčija, 1756 – 1827) Henri Chrétien (Francija, 1879 – 1956) William Henry Mahoney Christie (Anglija, 1845 – 1922) James Walter Christy (ZDA, 1938 – ) Nikolaj Vladimirovič Cimmerman (Rusija, 1890 – 1942) Alexis Claude Clairaut (Francija, 1713 – 1765) Alvan Clark (ZDA, 1804 – 1887) Alvan Graham Clark (ZDA, 1832 – 1897) George Bassett Clark (ZDA, 1827 – 1891) Christopher Clavius (Nemčija, Italija, 1538 – 1612) Gerald Maurice Clemence (ZDA, 1908 – 1974) Victor Clube (Anglija, 1934 – ) William Weber Coblentz (ZDA, 1873 – 1962) Jérôme Eugène Coggia (Francija, 1849 – 1919) Josep Comas i Solà (Španija, 1868 – 1937) Andrew Ainslie Common (Anglija, 1841 – 1903) Leslie John Comrie (Nova Zelandija, 1893 – 1950) Pablo Cottenot (Francija) Alan William James Cousins (Južna Afrika, 1903 – 2001) Philip Herbert Cowell (Anglija, 1870 – 1949) Thomas George Cowling (Anglija, (1906 – 1990) William Crabtree (Anglija, 1610 – 1644) Andrew Claude de la Cherois Crommelin (Anglija, 1865 – 1939) Johann Baptist Cysat (Švica, 1586 – 1657) Heber Doust Curtis (ZDA, 1872 – 1942) Č Čang Heng (Kitajska, 78 – 139) Gleb Aleksandrovič Čebotarjov (Rusija, 1913 – 1975) Ljudmila Ivanovna Černih (Rusija, 1935 – 2017) Nikolaj Stepanovič Černih (Rusija, 1931 – 2004) Ču Čungdži (Kitajska, 429 – 501) D Marie-Charles Damoiseau (Francija, 1768 – 1846) André-Louis Danjon (Francija, 1890 – 1967) Ignazio Danti (Italija, 1536 – 1586) Antoine Darquier de Pellepoix (Francija, 1718 – 1802) Heinrich Louis d'Arrest (Nemčija, 1822 – 1875) Marc Davis (ZDA, 1947 – ) George Howard Darwin (Anglija, 1845 – 1912) William Rutter Dawes (Anglija, 1799 – 1868) Leo Anton Karl de Ball, (Nemčija, Avstrija, 1853 – 1916) Henri Debehogne (Belgija, 1924 – 2007) John Dee, (Anglija, 1527 – 1608) Annibale de Gasparis (Italija, 1819 – 1892) Jean Baptiste Joseph Delambre (Francija, 1749 – 1822) Warren de la Rue (Anglija, 1815 – 1889) Guidobaldo del Monte (Italija, 1545 – 1607) Charles-Eugène Delaunay (Francija, 1816 – 1872) Jean Delhaye (Francija, 1921 – 2001) Joseph-Nicolas Delisle (Francija, 1688 – 1768) Josip Salomon Delmedigo (1591 – 1655) Gabriel Delmotte (Francija, 1876 – 1950) Eugène Joseph Delporte (Belgija, 1882 – 1955) Audrey C. Delsanti (Francija, 1976 – ) Ercole Dembowski (Italija, 1812 – 1881) Henri-Alexandre Deslandres (Francija, 1853 – 1948) Thomas Digges (Anglija, 1546 – 1595) Herbert Dingle (ZDA, 1890 – 1978) Ewine van Dishoeck (Nizozemska, 1955 – ) Gabrijel Divjanović (Hrvaška, 1913 – 1991) Nikolaj Ivanovič Dneprovski (Rusija, 1887 – 1944) Audouin Charles Dollfus (Francija, 1924 – ) Franjo Dominko (Slovenija, 1903 – 1987) Giovanni Battista Donati (Italija, 1826 – 1873) Frank Drake (ZDA, 1930 – ) Henry Draper (ZDA, 1837 – 1882) John Dreyer (Danska, Irska, 1852 – 1926) Andrija Dudić (Hrvaška, 1533 – 1589) Raymond Smith Dugan (ZDA, 1878 – 1940) Nils Christoffer Dunér (Švedska, 1839 – 1914) James Dunlop (Škotska, Avstralija, 1793 – 1848) Frank Watson Dyson (Anglija, 1868 – 1939) Đ Ignjat Đurđević (Hrvaška, 1675 – 1737) E Wallace John Eckert (ZDA, 1902 – 1971) Arthur Stanley Eddington (Anglija, 1882 – 1944) Bengt Edlén (Švedska, 1906 – 1993) Eise Eisinga (Nizozemska, 1744 – 1828) Richard Salisbury Ellis (Wales, 1950 – ) Eric Walter Elst (Belgija, 1936 – 2021) Johann Franz Encke (Nemčija, 1791 – 1865) Eratosten (Aleksandrija, Ptolemejski Egipt, 276 pr. n. št. – 194 pr. n. št.) Ernest Benjamin Esclangon (Francija, 1876 – 1954) Thomas Henry Espinell Compton Espin (Anglija, 1858 – 1934) Leonhard Euler (Švica, 1707 – 1783) Evdoks (Knida, Mala Azija, 410 pr. n. št. – 347 pr. n. št.) John Evershed (Anglija, 1864 – 1956) Evktemon (Grčija, okoli 480 pr. n. št. – 410 pr. n. št.) F Sandra Moore Faber (ZDA, 1944 – ) Andrew Fabian (Anglija, 1948 – ) David Fabricij (Nizozemska, 1564 – 1617) Johannes Fabricij (Nizozemska, 1587 – 1616) Priscilla Fairfield Bok (ZDA, 1896 – 1975) Al-Fargani (Fargana, okoli 805 – okoli 880) Al-Farisi (Iran, 1267 – 1319) Nicolas Fatio de Duillier (Švica, 1664 – 1753) Hervé-Auguste-Etienne-Albans Faye (Francija, 1814 – 1902) Charles Fehrenbach (Francija, 1914 – 2008) James Ferguson (Škotska, 1710 – 1776) James Ferguson (Škotska, ZDA, 1797 – 1867) Yanga Roland Fernández (Kanada, ZDA, 1971 – ) Walter Ferreri (Italija, 1948 – ) Vasilij Grigorjevič Fesenkov (Rusija, 1889 – 1972) Filip Opuntski (Grčija, okoli 350 pr. n. št.) Filolaj (Kroton, 480 pr. n. št. – okoli 405 pr. n. št.) William Henry Finlay (Južna Afrika, 1849 – 1924) Debra Fischer (ZDA) Gabrielle Renaudot Flammarion (Francija, 1877 – 1962) Nicolas Camille Flammarion (Francija, 1842 – 1925) John Flamsteed (Anglija, 1646 – 1719) Honoré Flaugergues (Francija, 1755 – 1830) Williamina Fleming (Škotska, ZDA, 1857 – 1911) Kiril Pavlovič Florenski (Rusija, 1915 – 1982) Jean-Henri Focas (Grčija, Francija, 1909 – 1969) Marino Fonović (Hrvaška, 1964 – ) William Kent Ford mlajši (ZDA, 1931 – ) Jean Bernard Léon Foucault (Francija, 1819 – 1868) Georges Fournier (Francija, 1881 – 1954) Alfred Fowler (Anglija, 1868 – 1940) Ralph Howard Fowler (Anglija, 1889 – 1944) Girolamo Fracastoro (Italija, 1478 – 1553) William Sadler Franks (Anglija, 1851 – 1935) Kenneth Charles Freeman (Avstralija, 1940 – ) Jean Frédéric Frenet (Francija, 1816 – 1900) Herbert Friedman (ZDA, 1916 – 2000) Regnier Gemma Frisius, (Nizozemska, Belgija, 1508 – 1555) G Walter Frederick Gale (Avstralija, 1865 – 1945) Galileo Galilei (Italija, 1564 – 1642) Johann Gottfried Galle (Nemčija, 1812 – 1910) Jean-Félix Adolphe Gambart (Francija, 1800 – 1836) Pierre Gassendi (Francija, 1592 – 1655) Carl Friedrich Gauss (Nemčija, 1777 – 1855) Tom Gehrels (Nizozemska, ZDA, 1925 – 2011) Henry Gellibrand (Anglija, 1597 – 1636) Gemin (Grčija, okoli 90 pr. n. št. – okoli 20 pr. n. št.) Boris Petrovič Gerasimovič (Rusija, 1889 – 1937) Marin Getaldić (Dubrovnik, 1568 – 1626) Michel Giacobini (Francija, 1873 – 1938) Henry Lee Giclas (ZDA, 1910 – 2007) David Gill (Škotska, 1843 – 1914) James Melville Gillis (ZDA, 1811 – 1865) James Whitbread Lee Glaisher (Anglija, 1848 – 1928) Wilhelm Gliese (Nemčija, 1915 – 1993) Thomas Godfrey (Anglija, 1704 – 1749) Thomas Gold (Avstrija, Anglija, ZDA, 1920 – 2004) Carl Wolfgang Benjamin Goldschmidt (Nemčija, 1807 – 1851) Hermann Mayer Salomon Goldschmidt (Nemčija, Francija, 1802 – 1866) François Gonnessiat (Francija, 1856 – 1934) John Goodricke (Nizozemska, Anglija, 1764 – 1786) Fritz Goos (Nemčija, 1883 – 1968) Spiridon Gopčević (Leo Brenner) (Hrvaška, 1855 – 1928) Benjamin Apthorp Gould (ZDA, 1824 – 1896) Stjepan Gradić (Hrvaška, 1613 – 1683) Andrew Graham (Irska, 1815 – 1908) Francis Graham-Smith (Anglija, 1923 – ) Robert Grant (Škotska, 1814 – 1892) Jesse Leonard Greenstein (ZDA, 1909 – 2002) David Gregory (Škotska, 1661 – 1708) James Gregory (Škotska, 1638 – 1675) John Grigg (Nova Zelandija, 1878 – 1920) Francesco Maria Grimaldi (Italija, 1618 – 1663) Stephen Groombridge (Anglija, 1755 – 1832) Robert Grosseteste (Anglija, okoli 1175 – 1253) Walter Grotrian (Nemčija, 1890 – 1954) Paul Guldin (Švica, Italija, Avstrija, 1577 – 1643) James Edward Gunn (ZDA, 1938 – ) Guo Šoudžing (Kitajska, 1231 – 1316) Lev Emanujilovič Gurevič (Rusija, 1904 – 1990) Bengt Gustafsson (Švedska, 1943 – ) Johan August Hugo Gylden (Švedska, 1871 – 1896) H John Hadley (Anglija, 1682 – 1744) Johann George Hagen (Avstrija, 1847 – 1930) Jusuke Hagihara (Japonska, 1897 – 1979) Friedrich von Hahn (Nemčija, 1742 – 1805) Omar Hajam (Perzija, 1048 – 1131) Semjon Emanujilovič Hajkin (Rusija, 1901 – 1968) Alan Hale (ZDA, 1958 – ) George Ellery Hale (ZDA, 1868 – 1938) Asaph Hall (ZDA, 1829 – 1907) Edmond Halley (Anglija, 1656 – 1742) William Rowan Hamilton (Irska, 1805 – 1865) Peter Andreas Hansen (Danska, Nemčija, 1795 – 1874) Cristoph Hansteen (Norveška, 1784 – 1873) Karl Ludwig Harding (Nemčija, 1765 – 1834) Spiru Haret (Romunija, 1851 – 1912) Frederick James Hargreaves (Anglija, 1891 – 1970) Guillermo Haro (Mehika, 1913 – 1988) Robert George Harrington (ZDA, 1904 – 1987) Robert Sutton Harrington (ZDA, 1942 – 1993) Thomas Harriot (Anglija, 1560 – 1621) Edward Robert Harrison (Anglija, 1919 – 2007) Martin Otto Harwit (Češka, ZDA (1931 – ) Otto Hermann Leopold Heckmann (Nemčija, 1901 – 1983) Eleanor Francis Helin (ZDA, 1932 – 2009) John Hellins (Anglija, 1749 – 1827) Karl Ludwig Hencke (Nemčija, 1793 – 1866) Thomas James Henderson (Škotska, 1798 – 1844) Michel Hénon (Francija, 1931 – 2013) Paul-Pierre Henry (Francija, 1848 – 1905) Prosper Henry (Francija, 1849 – 1903) Louis George Henyey (ZDA, 1910 – 1970) Heraklit Pontski (Mala Azija, okoli 388 pr. n. št. – 310 pr. n. št.) George Howard Herbig (ZDA, 1920 – 2013) Carl W. Hergenrother (ZDA, 1973 – ) Paul Herget (ZDA, 1908 – 1981) Alexander Stewart Herschel (Anglija, 1836 – 1907) Caroline Lucretia Herschel (Anglija, 1750 – 1848) John Frederick William Herschel (Anglija, 1792 – 1871) William Herschel (Anglija, 1738 – 1822) Ejnar Hertzsprung (Danska, 1873 – 1967) Johannes Hevel (Poljska, Nemčija, 1611 – 1687) Antony Hewish (Anglija, 1924 – 2021) Abraham Hija (Španija, okoli 1070 – okoli 1136) George William Hill (ZDA, 1838 – 1914) John Russell Hind (Anglija, 1823 – 1895) Arthur Robert Hinks (Anglija, 1873 – 1945) Hiparh (Nikeja, okoli 190 pr. n. št. – 120 pr. n. št.) Hipokrat (Grčija, okoli 470 pr. n. št. – 410 pr. n. št.) Hipsiklej (Grčija, okoli 190 pr. n. št. – 120 pr. n. št.) Kijocugu Hirajama (Japonska, 1874 – 1943) Gustave-Adolphe Hirn (Francija, 1815 – 1890) Olof Petrus Hjorter (Švedska, 1696 – 1750) Dorrit Hoffleit (ZDA, 1907 – 2007) Cuno Hoffmeister (Nemčija, 1892 – 1968) Edward Singleton Holden (ZDA, 1846 – 1914) Erik Bertil Holmberg (Švedska, 1908 – 2000) Johann Hommel (Nemčija, 1518 – 1562) Minoru Honda (Japonska, 1913 – 1990) Thomas Hornsby (Anglija, 1733 – 1810) Peter Horrebow (Danska, 1679 – 1764) Jeremiah Horrocks (Anglija, 1618 – 1641) Maarten van den Hove (Nizozemska, 1605 – 1639) Fred Hoyle (Anglija, 1915 – 2001) Edwin Powell Hubble (ZDA, 1889 – 1953) Gary Hug (ZDA, 1950 – ) Margaret Lindsay Huggins (Irska, 1848 – 1915) William Huggins (Anglija, 1824 – 1910) Hendrik Christoffel van de Hulst (Nizozemska, 1918 – 2000) Milton Lasell Humason (ZDA, 1891 – 1972) Christiaan Huygens (Nizozemska, 1629 – 1695) Yuji Hyakutake (Japonska, 1950 – 2002) Josef Allen Hynek (ZDA, 1910 – 1986) I Tošihiko Ikemura (Japonska, okoli 1952 – ) Kaoru Ikeya (Japonska, 1943 – ) Robert Thorburn Ayton Innes (Škotska, 1861 – 1933) Aleksander Aleksandrovič Ivanov (Rusija, 1867 – 1939) Ali Ben Isa (okoli 890 – okoli 960) I Sin (Kitajska, 683 – 727) J Cyril V. Jackson (Južna Afrika, 1903 – 1988) John Jackson (Škotska, 1887 – 1958) Cornelis de Jager (Nizozemska, 1921 – 2021) Jakub ibn Tarik (Bagdad, Abasidski kalifat, ??? – okoli 796) Karl Guthe Jansky (ZDA, 1905 – 1950) Pierre Janssen (Francija, 1824 – 1907) James Hopwood Jeans (Anglija, 1877 – 1946) Harold Jeffreys (Anglija, 1891 – 1989) David C. Jewitt (Anglija, 1958 – ) Ernest Leonard Johnson (Južna Afrika, ???? – okoli 1977) Harold Lester Johnson (ZDA, 1921 – 1980) Manuel John Johnson, (Anglija, 1805 – 1859) Albert F. A. L. Jones (Nova Zelandija, 1920 – 2013) Alfred Harrison Joy (ZDA, 1882 – 1973) Ibn Junis (Egipt, 950 – 1009) Mario Jurić (Hrvaška, 1979 – ) K Naum Lvovič Kajdanovski (Rusija, 1907 – 2010) Kalip (Grčija, okoli 370 pr. n. št. – 300 pr. n. št.) Kamalakara (Indija, 1616 – 1700) Peter van de Kamp (Nizozemska, ZDA, 1901 – 1995) Jacobus Cornelius Kapteyn (Nizozemska, 1851 – 1922) Nikolaj Semjonovič Kardašov (Rusija, 1932 – 2019) Amr-al-Karmani (arabska Španija, 970 – 1066) Gijasedin al-Kaši (Timuridski Iran, okoli 1370 – 1429) James Edward Keeler (ZDA, 1857 – 1900) Kenneth Irwin Kellerman (ZDA, 1937 – ) Robert Kennicutt (ZDA, 1951 – ) Johannes Kepler (Nemčija, 1571 – 1630) Kidinu (Babilon, okoli 400 pr. n. št. – 330 pr. n. št.) Hisaši Kimura (Japonska, 1870 – 1943) Daniel Kirkwood (ZDA, 1814 – 1895) Robert Paul Kirshner (ZDA, 1949 – ) Kleomed (Grčija), okoli 120 – okoli 190) Kleostrat (Tinedos, okoli 500 pr. n. št. – 430 pr. n. št.) Ernst Friedrich Wilhelm Klinkerfues (Nemčija, 1827 – 1884) Viktor Knorre (Rusija, 1840 – 1919) Reginald Purdon de Kock (Južna Afrika, 1902 – 1980) Ernst Arnold Kohlschütter (Nemčija, 1883 – 1969) Luboš Kohoutek (Češka, 1935 – ) Konon (Samos, Grčija), okoli 280 pr. n. št. – 220 pr. n. št.) Nikolaj Kopernik (Prusija, 1473 – 1543) Kazimierz Kordylewski (Poljska, 1903 – 1981) Korado Korlević (Hrvaška, 1958 – ) Sergej Konstantinovič Kostinski (Rusija, 1867 – 1936) Ferdinand Konščak (Hrvaška, 1703 – 1759) Charles Thomas Kowal (ZDA, 1940 – 2011) Robert Paul Kraft (ZDA, (1927 – 2015) Vladimir Aleksejevič Krat (Rusija, 1911 – 1983) Heinrich Carl Friedrich Kreutz (Nemčija, 1854 – 1907) Oton Kučera (Hrvaška, 1857 – 1931) Gerard Peter Kuiper (Nizozemska, ZDA, 1905 – 1973) Friedrich Karl Küstner (Nemčija, 1856 – 1936) Ali Kušči (Timuridski Iran, Osmansko cesarstvo, 1403 – 1474) Jošio Kušida (Japonska, 1957 – ) Kušiar (Irak, 971 – 1029) Peter Kušnirák (Slovaška, 1974 – ) Nikolaj Kuzanski (Nemčija, 1401 – 1464) L Antoine Émile Henry Labeyrie (Francija, 1943 – ) Nicolas Louis de Lacaille (Francija, 1713 – 1762) Claes-Ingvar Lagerkvist (Švedska, 1944 – ) Joseph-Louis de Lagrange (Italija, Francija, 1736 – 1813) Philippe de La Hire (Francija, 1640 – 1718) George Lake (ZDA, 1953 – ) Joseph Jérôme Lefrançois de Lalande (Francija, 1732 – 1807) Johann Heinrich Lambert (Francija, Nemčija, 1728 – 1777) Carl Otto Lampland (ZDA, 1873 – 1951) Samuel Pierpont Langley (ZDA, 1834 – 1906) Michael Florent van Langren (Belgija, 1598 – 1675) Philippe van Lansberge (Nizozemska, 1561 – 1632) Pierre-Simon Laplace (Francija, 1749 – 1827) William Lassell (Anglija, 1799 – 1880) Hans Emil Lau (Danska, 1879 – 1918) Joseph Jean Pierre Laurent (Francija, ???? – 1900) Kenneth J. Lawrence (ZDA, 1964 – ) Francis Preserved Leavenworth (ZDA, 1858 – 1928) Henrietta Swan Leavitt (ZDA, 1868 – 1921) Paul Ledoux (Belgija, 1914 – 1988) Guillaume-Joseph-Hyacinthe-Jean-Baptiste Le Gentil (Francija, 1725 – 1792) Georges Lemaître (Belgija, 1894 – 1966) Pierre Lemonnier (Francija, 1675 – 1757) Pierre Charles Le Monnier (Francija, 1715 – 1799) Nicole-Reine Etable de la Briere Hortense Lepaute (Francija, 1723 – 1788) Patricio Letelier (Čile, 1943 – 2011) Armin Otto Leuschner (ZDA, Nemčija, 1868 – 1953) Urbain-Jean Joseph Le Verrier (Francija, 1811 – 1877) Anders Johan Lexell (Švedska, Rusija, 1740 – 1784) Li Čungfeng (Kitajska, 602 – 670) Emmanuel Liais (Francija, 1826 – 1900) Luigi Ghiraldi Lilio (Italija, 1510 – 1576) Douglas N. C. Lin (ZDA, 1949 – ) Bertil Lindblad (Švedska, 1895 – 1965) Bernhard von Lindenau (Nemčija, 1780 – 1854) Anders Lindstedt (Švedska, 1854 – 1939) Jurij Naumovič Lipski (Rusija, 1909 – 1978) Joseph Johann von Littrow (Avstrija, 1781 – 1840) Karl Ludwig von Littrow (Avstrija, 1811 – 1877) Joseph Norman Lockyer (Anglija, 1836 – 1920) Maurice Loewy (Avstrija, Francija, 1833 – 1907) Malcom Sim Longair (Škotska, 1941 – ) Christen Longberg (Danska, 1562 – 1647) Bernard Lovell (Anglija, 1913 – 2012) Frank James Low (ZDA, 1933 – 2009) Andrew Lowe (Kanada, 1959 – ) Percival Lowell (ZDA, 1855 – 1916) John William Lubbock (Anglija, 1803 – 1865) Knut Emil Lundmark (Švedska, 1889 – 1958) Karl Theodor Robert Luther (Nemčija, 1822 – 1900) Willem Jacob Luyten (Nizozemska, ZDA, 1899 – 1994) Bernard Ferdinand Lyot (Francija, 1897 – 1952) Raymond Arthur Lyttleton (Anglija, 1911 – 1995) M Adriaan van Maanen (ZDA, 1884 – 1946) Donald Edward Machholz (ZDA, 1952 – ) John Machin (Anglija, okoli 1686 – 1751) Johann Heinrich Mädler (Nemčija, 1794 – 1874) Michael Maestlin (Nemčija, 1550 – 1631) Paolo Maffei (Italija, 1926 – 2009) Robert Main (Anglija, 1808 – 1878) Jean-Jacques Dortous de Mairan (Francija, 1678 – 1771) al-Majriti (arabska Španija, ???? – okoli 1007) Dimitrij Dimitrijevič Maksutov (Rusija, 1896 – 1964) Charles Malapert (Belgija, 1581 – 1630) David Malin (Avstralija, Anglija, 1941 – ) Gunnar Malmquist (Švedska, 1893 – 1982) Abu Nasr Mansur (Gasna, 970 – 1036) Giacomo Filippo Maraldi (Italija, Francija, 1665 – 1729) Giovanni Domenico Maraldi (Italija, Francija, 1709 – 1788) Geoffrey Marcy (ZDA, 1954 – ) Simon Marij (Nemčija, 1573 – 1624) Brian Geoffrey Marsden (Anglija, 1937 – ) Albert Marth (Nemčija, 1828 – 1897) Nevil Maskelyne (Anglija, 1732 – 1811) Charles Mason (Anglija, ZDA, 1730 – 1787) Claude-Louis Mathieu (Francija, 1783 – 1875) Janet Akyüz Mattei (Turčija, ZDA, 1943 – 2004) Edward Walter Maunder (Anglija, 1851 – 1928) Pierre-Louis Moreau de Maupertuis (Francija, 1698 – 1759) Alain Maury (Francija) Antonia Maury (ZDA, 1866 – 1952) Tobias Mayer (Nemčija, 1723 – 1762) Michel Mayor (Švica, 1942 – ) Marshall McCall (ZDA) William Hunter McCrea (Irska, Anglija, 1904 – 1999) Christopher McKee (ZDA, 1942 – ) Robert Scott McMillan (ZDA, 1950 – ) Pierre-François-André Méchain (Francija, 1744 – 1804) Aden Baker Meinel (ZDA, 1922 – 2011) John Edward Mellish (ZDA, 1886 – 1970) Philibert Jacques Melotte (Anglija, 1880 – 1961) Menelaj (Aleksandrija, okoli 70 – okoli 140) Donald Howard Menzel (ZDA, 1901 – 1976) Nicholas Mercator (Nemčija, okoli 1620 – 1687) Paul Willard Merrill (ZDA, 1887 – 1961) Charles Messier (Francija, 1730 – 1817) Leon Mestel (Anglija, 1927 – 2017) Joel Hastings Metcalf (ZDA, 1866 – 1925) Adriaan Metius (Nizozemska, 1571 – 1635) Meton (Grčija, okoli 470 pr. n. št. – okoli 400 pr. n. št.) John Michell (Anglija, 1724 – 1793) Aleksander Aleksandrovič Mihajlov (Rusija, 1888 – 1983) Milutin Milanković (Srbija, 1879 – 1958) Jakob Milich (Nemčija, 1501 – 1559) Dayton Clarence Miller (ZDA, 1866 – 1941) William Allen Miller (Anglija, 1817 – 1870) Elia Millosevich (Italija, 1848 – 1919) Nikola Miličević (Hrvaška, 1887 – 1963) Rudolph Minkowski (Nemčija, ZDA, 1895 – 1976) Marcel Gilles Jozef Minnaert (Belgija, 1893 – [[1970) Ormbsy McKnight Mitchel (ZDA, 1809 – 1862) Maria Mitchell (ZDA, 1818 – 1889) Samuel Alfred Mitchell (ZDA, 1874 – 1960) August Ferdinand Möbius (Nemčija, 1790 – 1868) Johan Maurits Mohr (Nizozemska Indija, 1716 – 1775) Didrik Magnus Axel Möller (Švedska, 1830 – 1896) Jacques Leibax Montaigne, (Francija, 1716 – 1785?) Geminiano Montanari (Italija, 1633 – 1687) Patrick Moore (Anglija, 1923 – 2012) William Wilson Morgan (ZDA, 1906 – 1994) Amédée Mouchez (Francija, 1821 – 1892) Forest Ray Moulton (ZDA, 1872 – 1952) Antonín Mrkos (Češka, 1918 – 1996) John Mudge (Anglija, 1721 – 1793) Muhamed Muminović (Bosna in Hercegovina, 1948 – ) Osamu Muramacu (Japonska, 1949 – ) Jean de Muris (Francija, 1290 – 1351) N Valentin Naboth (Nemčija, 1523 – 1593) Naburimani (Babilonija, okoli 560 pr. n. št. – 480 pr. n. št.) Al-Najrizi (Iran, okoli 865 – okoli 992) James Nasmyth (Škotska, 1808 – 1890) Jerry Earl Nelson (ZDA, 1944 – ) Jordan Nemorarij (Nemčija, okoli 1170 – 1237) Gerald Neugebauer (ZDA, 1932 – 2014) Otto Eduard Neugebauer (Avstrija, ZDA, 1899 – 1990) Grigorij Nikolajevič Neujmin (Rusija, 1886 – 1946) Simon Newcomb (Kanada, ZDA, 1835 – 1909) Isaac Newton (Anglija, 1643 – 1727) John Pringle Nichol (Škotska, 1804 – 1859) Seth Barnes Nicholson (ZDA, 1891 – 1963) Peter Nilson (Švedska, 1937 – 1998) Domenico Maria de Novara (Italija, 1454 – 1504) Magnus Nyrén (Švedska, 1837 – 1921) O Oinopid (Grčija, okoli 490 pr. n. št. – okoli 420 pr. n. št.) Tarmo Oja (Švedska, 1934 – ) Heinrich Wilhelm Mathias Olbers (Nemčija, 1758 – 1840) Jan Hendrik Oort (Nizozemska, 1900 – 1992) Ernst Julius Öpik (Estonija, 1893 – 1985) Samuel Oppenheim (Avstrija, 1857 – 1928) Theodor von Oppolzer (Avstrija, 1841 – 1886) Nicole Oresme (Francija, 1323 – 1382) Donald Edward Osterbrock (ZDA, 1924 – 2007) Liisi Oterma (Finska, 1915 – 2001) William Oughtred (Anglija, 1575 – 1660) P Bohdan Paczyński (Poljska, ZDA, 1940 – 2007) Ľudmila Pajdušáková (Slovaška, 1916 – 1979) Johann Palisa (Avstrija, 1848 – 1925) Antonie Pannekoek (Nizozemska, 1873 – 1960) Janus Pannonius (Hrvaška, 1434 – 1472) John Stefanos Paraskevopoulos (Grčija, Južna Afrika, 1889 – 1951) Jurij Nikolajevič Parijski (Rusija, 1932 – ) Nikolaj Nikolajevič Parijski (Rusija, 1900 – 1996) Ivan Paskvić (Hrvaška, Madžarska, 1754 – 1829) André Patry (Francija, 1902 – 1960) Cecilia Payne-Gapoškin (ZDA, 1900 – 1979) John Andrew Peacock (Anglija, 1956 – ) William Pearson (Anglija, 1767 – 1847) Francis Gladheine Pease (ZDA, 1881 – 1938) Philip James Edwin Peebles (Kanada, ZDA, 1935 – ) Benjamin Peirce (ZDA, 1809 – 1880) Nicolas-Claude Fabri de Peiresc (Francija, 1580 – 1637) Leslie Copus Peltier (ZDA, 1900 – 1980) Julien Péridier (Francija, 1882 – 1967) Andrej Perlah (Slovenija, 1490 – 1551) Charles Dillon Perrine (Argentina, ZDA, 1867 – 1951) Henri Joseph Anastase Perrotin (Francija, 1845 – 1904) Carl Friedrich Wilhelm Peters (Nemčija, 1849 – 1894) Christian August Friedrich Peters (Nemčija, 1806 – 1880) Christian Heinrich Friedrich Peters (Nemčija, ZDA, 1813 – 1890) Edison Pettit (ZDA, 1889 – 1962) Georg Aunpekh von Peurbach (Avstrija, 1423 – 1461) Johann Wilhelm Andreas Pfaff (Nemčija, 1774 – 1835) Theodore Evelyn Reece Phillips (Anglija, 1868 – 1942) Giuseppe Piazzi (Italija, 1746 – 1826) Jean-Felix Picard (Francija, 1620 – 1682) Luc Picart (Francija, 1867 – 1956) Edward Charles Pickering (ZDA, 1846 – 1919) William Henry Pickering (ZDA, 1858 – 1938) Đuro Pilar (Hrvaška, 1846 – 1893) Piteas (Grčija, okoli 340 pr. n. št. – okoli 270 pr. n. št.) Phil Plait (ZDA, 1964 – ) Giovanni Antonio Amedeo Plana (Italija, 1781 – 1864) Harry Hemley Plaskett (Kanada, 1893 – 1980) John Stanley Plaskett (Kanada, 1865 – 1941) Norman Robert Pogson (Anglija, 1829 – 1891) Grzegorz Pojmański (Poljska, 1959 – ) Ilijodor Ivanovič Pomerancev (Rusija, 1847 – 1921) John Pond (Anglija, 1767 – 1836) Jean-Louis Pons (Francija, 1761 – 1831) Posidonij (Grčija, okoli 135 pr. n. št. – 51 pr. n. št.) Karl Rudolph Powalky (Nemčija, ZDA, 1817 – 1881) Charles Pritchard (Anglija, 1808 – 1893) Richard Anthony Proctor (Anglija, 1837 – 1888) Erik Prosperin (Švedska, 1739 – 1803) Milorad B. Protić (Srbija, 1910 – 2001) Klavdij Ptolemej (Rimski Egipt, okoli 85 – 165) Pierre Henri Puiseux (Francija, 1855 – 1928) Victor Alexandre Puiseux (Francija, 1820 – 1883) Q Didier Queloz (Švica, 1966 – ) Lambert Adolphe Jacques Quételet (Belgija, 1796 – 1874) R Rodolphe Radau (Francija, 1835 – 1911) Pavla Ranzinger (Slovenija, 1933 – ) Matthew Raper (Anglija, 1705 – 1778) Georges Antoine Pons Rayet (Francija, 1839 – 1906) Grote Reber (ZDA, 1911 – 2002) Regiomontan (Johannes Müller) (Nemčija, 1436 – 1476) Erasmus Reinhold (Prusija, Nemčija, 1511 – 1553) Grote Reber (ZDA, 1911 – 2002) Martin John Rees (Anglija, 1942 – ) Lorenzo Respighi (Italija, 1824 – 1889) Karl Wilhelm Reinmuth (Nemčija, 1892 – 1979) Johann Georg Repsold (Nemčija, 1770 – 1830) Georg Joachim Lauchen von Retij (Nemčija, 1514 – 1574) Giovanni Battista Riccioli (Italija, 1598 – 1671) Jean Richer (Francija, 1630 – 1696) Richard van der Riet Woolley (Anglija, 1906 – 1986) Stephen Peter Rigaud (Anglija, 1774 – 1839) Fernand Rigaux (Belgija, 1906 – 1962) Isaac Roberts (Wales, 1829 – 1904) Abraham Robertson (Škotska, 1751 – 1826) John Thomas Romney Robinson (Irska, 1792 – 1882) Édouard Albert Roche (Francija, 1820 – 1883) Ole Christensen Rømer (Danska, 1644 – 1710) Otto August Rosenberger (Nemčija, 1800 – 1890) Frank Elmore Ross (ZDA, 1874 – 1960) William Parsons Rosse (Anglija, Irska, 1800 – 1867) Gilbert Rougier (Francija, 1886 – 1947) Henry Augustus Rowland (ZDA, 1848 – 1901) Slavko Rozgaj (Hrvaška, 1895 – 1978) Vera Cooper Rubin (ZDA, 1928 – 2016) Karl Ludwig Christian Rümker (Nemčija, Anglija, 1788 – 1862) Henry Norris Russell (ZDA, 1877 – 1957) Barbara Sue Ryden (ZDA) Martin Ryle (Anglija, 1918 – 1984) S Edward Sabine (Irska, Anglija, 1788 – 1883) Johannes de Sacrobosco (Anglija, okoli 1195 – okoli 1256) Carl Sagan (ZDA, 1934 – 1996) Allan Rex Sandage (ZDA, 1926 – 2010) Ralph Allen Sampson (Anglija, 1866 – 1939) Hendricus Gerardus van de Sande Bakhuyzen (Nizozemska, 1838 – 1923) Wallace Leslie William Sargent (Anglija, ZDA, 1935 – 2012) Alexandre Schaumasse (Francija, 1882 – 1958) Christoph Scheiner (Nemčija, 1575 – 1650) Heinrich Ferdinand Scherk (Nemčija, 1798 – 1885) Giovanni Virginio Schiaparelli (Italija, 1835 – 1910) Frank Schlesinger (ZDA, 1871 – 1943) Bernhard Voldemar Schmidt (Estonija, Švedska, Nemčija, 1879 – 1935) Johann Friedrich Julius Schmidt (Nemčija, 1825 – 1884) Maarten Schmidt (Nizozemska, ZDA, 1929 – 2022) Alfred Schmitt (Francija, 1907 – 1972) Robert Andrew Schommer (ZDA, 1946 – 2001) Johannes Schöner (Nemčija, 1477 – 1547) Johann Hieronymus Schröter (Nemčija, 1746 – 1816) Lipót Schulhof (Madžarska, 1874 – 1921) Heinrich Christian Schumacher (Nemčija, 1780 – 1850) Hans-Emil Schuster (Nemčija, 1934 – ) Samuel Heinrich Schwabe (Nemčija, 1789 – 1875) Karl Schwarzschild (Nemčija, 1873 – 1916) Martin Schwarzschild (Nemčija, ZDA, 1912 – 1997) Friedrich Karl Arnold Schwassmann (Nemčija, 1870 – 1964) Ruby Payne Scott (Avstralija, 1912 – 1981) James Vernon Scotti (ZDA, 1960 – ) Sara Seager (Kanada, ZDA, 1971 – ) Frederick Hanley Seares (ZDA, 1873 – 1964) George Mary Searle (ZDA, 1839 – 1918) Michael John Seaton (Anglija, 1923 – 2007) Pietro Angelo Secchi (Italija, 1818 – 1878) Hugo von Seeliger (Nemčija, 1849 – 1924) Jean-François Séguier (Francija, 1703 – 1784) Cutomu Seki (Japonska, 1930 – ) Selevk (Selevkija, okoli 190 pr. n. št. – ) Joseph-Alfred Serret (Francija, 1819 – 1885) Carl Keenan Seyfert (ZDA, 1911 – 1960) Harlow Shapley (ZDA, 1885 – 1972) Scott Sander Sheppard (ZDA, 1977 – ) Carolyn Jean Spellmann Shoemaker (ZDA, 1929 – 2021) Eugene Merle Shoemaker (ZDA, 1928 – 1997) James Short (Škotska, Anglija, 1710 – 1768) Frank Hsia-San Shu (ZDA, 1943 – ) George Shuckburgh-Evelyn (Anglija, 1751 – 1804) Joseph Silk (ZDA, 1943 – ) Rašid Alijevič Sjunjajev (Rusija, 1943 – ) Brian A. Skiff (ZDA) Joseph Silk (Anglija, 1942 – ) Savai Džai Singh II. (Indija, 1686 – 1743) Willem de Sitter (Nizozemska, 1872 – 1934) Charlotte Moore Sitterly (ZDA, 1898 – 1990) John Francis Skjellerup (Avstralija, Republika Južna Afrika, 1875 – 1952) Earl Charles Slipher (ZDA, 1883 – 1964) Vesto Melvin Slipher (ZDA, 1875 – 1969) Tamara Mihajlovna Smirnova (Rusija, 1918 – 2001) William Henry Smyth (Anglija, 1788 – 1865) Willebrord Snell van Royen (Nizozemska, 1580 – 1626) Jan Śniadecki (Poljska, 1756 – 1830) Johann Georg von Soldner (Nemčija, 1776 – 1833) Sosigen (Ptolemejski Egipt, okoli 90 pr. n. št. – okoli 20 pr. n. št.) Sosigen Peripatetik (Grčija, okoli 150) Timothy Bruce Spahr (ZDA) James South (Anglija, 1785 – 1867) Harold Spencer Jones (Anglija, 1890 – 1960) Lyman Strong Spitzer mlajši (ZDA, 1914 – 1997) Friedrich Wilhelm Gustav Spörer (Nemčija, 1822 – 1895) Sporos (Nikeja, okoli 240 – 300) Stefano Sposetti (Švica, 1958 – ) Erland Myles Standish (ZDA, 1939 – ) Anton Staus (Nemčija, 1872 – 1955) William Herbert Steavenson (Anglija, 1894 – 1975) Joel Stebbins (ZDA, 1878 – 1966) Aleksander Vladimirovič Stepanov (Rusija) Édouard Jean-Marie Stephan (Francija, 1837 – 1923) David J. Stevenson (Nova Zelandija, ZDA, 1948 – ) Johannes Stöffler (Nemčija, 1452 – 1531) Clifford Stoll (ZDA, 1950 – ) Edward James Stone (Anglija, 1831 – 1897) Mårten Strömer (Švedska, 1707 – 1770) Bengt Strömgren (Danska, 1908 – 1987) Svante Elis Strömgren (Švedska, Danska, 1870 – 1947) Friedrich Georg Wilhelm von Struve (Nemčija, Rusija, 1793 – 1864) Karl Hermann Struve (Rusija, Nemčija, 1854 – 1920) Ljudvig Ottovič Struve (Rusija, 1858 – 1920) Otto Struve (Rusija, ZDA, 1897 – 1963) Otto Vasiljevič Struve (Rusija, 1819 – 1905) Sudin (Babilon, okoli 240 pr. n. št.) Karl Frithof Sundman (Finska, 1873 – 1949) Ivan Sušnik (Slovenija, 1854 – 1942) Govind Swarup (Indija 1929 – 2020) Edward Doane Swift (ZDA, 1871 – 1935) Lewis A. Swift (ZDA, 1820 – 1913) Ignacije Szentmartony (Hrvaška, 1710 – 1793) Š Grigorij Abramovič Šajn (Rusija, 1892 – 1956) Pelageja Fjodorovna Šajn (Rusija, 1894 – 1956) Lenka Šarounová (Češka, 1973 – ) Ibn aš-Šatir (Sirija, 1304 – 1375) Jan Šindel (Češka, 1370 – 1443) Josip Samujilovič Šklovski (Rusija, 1916 – 1985) Vladimir Georgiev Škodrov (Bolgarija, 1930 – 2010) Tigran Aramovič Šmaonov (Rusija) Otto Juljevič Šmidt (Rusija, 1891 – 1956) Pavel Karlovič Šternberg (Rusija, 1865 – 1920) T Tabit ibn Kora (Haranski kalifat, 826 – 901) Taki al-Din (Sirija, Osmansko cesarstvo, 1526 – 1585) Tales (Milet, Mala Azija, okoli 635 pr. n. št. – okoli 543 pr. n. št.) Gustav Andreas Tammann (Nemčija, 1932 – 2019) Jasuo Tanaka (Japonska, 1931 – 2018) Georg Tannstetter (Avstrija, 1482 – 1535) Kiril Nikolajevič Tavastšerna (Rusija, 1921 – 1982) Joseph Hooton Taylor mlajši (ZDA, 1941 – ) John Tebbutt (Avstralija, 1834 – 1916) Ernst Wilhelm Leberecht Tempel (Nemčija, 1821 – 1889) Erik Tengström (Švedska, 1913 – 1996) Teodozij (Grčija, okoli 130 pr. n. št. – okoli 60 pr. n. št.) Teon I. (Smirene, Grčija, okoli 90 – okoli 160) Teon II. (Aleksandrija, Egipt, okoli 335 – okoli 405) Thorvald Nicolai Thiele (Danska, 1838 – 1910) John Macon Thome (ZDA, Argentina, 1843 – 1908) Jana Tichá, (Češka, 1965 – ) Miloš Tichý (Češka, 1966 – ) Gavril Adrijanovič Tihonov (Rusija, 1875 – 1950) Timoharis (Grčija, okoli 320 pr. n. št. – okoli 260 pr. n. št.) François Félix Tisserand (Francija, 1848 – 1896) Johann Daniel Titius (Nemčija, 1729 – 1796) Clyde William Tombaugh (ZDA, 1906 – 1997) Ivan Tomec (Slovenija, 1880 – 1950) Étienne Léopold Trouvelot (Francija, 1827 – 1895) Robert Julius Trumpler (Švica, ZDA, 1886 – 1956) Herbert Hall Turner (Anglija, 1861 – 1930) Nasir at-Tusi (Abasidski kalifat, 1201 – 1274) Charles Wesley Tuttle (ZDA, 1829 – 1881) Horace Parnell Tuttle (ZDA, 1839 – 1923) U Antonio de Ulloa (Španija, 1716 – 1795) Ulug Beg (Timuridski Iran, 1394 – 1449) Albrecht Otto Johannes Unsöld (Nemčija, 1905 – 1995) Takeši Urata (Japonska, 1947 – 2012) Ivan Ureman (Hrvaška, 1583 – 1621) V Yrjö Väisälä (Finska, 1891 – 1971) Jean Elias Benjamin Valz (Francija, 1787 – 1867) Esko Valtaoja (Finska, 1951 – ) Mauri Valtonen (Finska) George Van Biesbroeck (Belgija, ZDA, 1880 – 1974) Sidney van den Bergh (Nizozemska, Kanada, (1929 – ) Cornelis Johannes van Houten (Nizozemska, 1920 – 2002) Ingrid van Houten-Groeneveld (Nizozemska, 1921 – 2015) Varahamihira (Indija, 6. stol.) Antoinette de Vaucouleurs (Francija, ZDA, 1921 – 1987) Gérard Henri de Vaucouleurs (Francija, ZDA, 1918 – 1995) Francesco de Vico (Italija, 1805 – 1848) Yvon Villarceau (Francija, 1813 – 1883) Samuel Vince (Anglija, 1749 – 1821) Ivan Vitez Sredniški (Hrvaška 1405/08 – 1472) Hermann Carl Vogel (Nemčija, 1841 – 1907) Johann Henrich Voigt (Nemčija, 1613 – 1691) Boris Aleksandrovič Voroncov-Veljaminov (Rusija, 1904 – 1994) Vladis Vujnović (Hrvaška, 1933 – ) W Arthur Arno Wachmann (Nemčija, 1902 – 1990) Åke Wallenquist (Švedska, 1904 – 1994) Seth Ward (Anglija, 1617 – 1689) Pehr Wilhelm Wargentin (Švedska, 1717 – 1783) James Craig Watson (ZDA, 1838 – 1880) Chester Burleigh Watts (ZDA, 1889 – 1971) Thomas William Webb (Anglija, 1807 – 1885) Godefroy Wendelin (Belgija, 1580 – 1667) Alfred Lothar Wegener (Nemčija, 1863 – 1932) Nigel Oscar Weiss (Južna Afrika, 1936 – 2020) Richard Martin West (Danska, 1941 – ) Fred Lawrence Whipple (ZDA, 1906 – 2004) Albert Edward Whitford (ZDA, 1905 – 2002) Sarah Frances Whiting (ZDA, 1847 – 1927) John Paul Wild (Avstralija, 1923 – 2008) Paul Wild (Švica, 1925 – 2014) Arthur Stanley Williams (Anglija, 1861 – 1938) Albert George Wilson (ZDA, 1918 – 2012) Olin Chaddock Wilson (ZDA, 1909 – 1994) Joseph Winlock (ZDA, 1826 – 1875) Friedrich August Theodor Winnecke (Nemčija, 1835 – 1897) John Winthrop (ZDA, 1714 – 1779) Carl Alvar Wirtanen (ZDA, 1910 – 1990) Carl Wilhelm Wirtz (Nemčija, 1876 – 1939) Carl Gustav Witt (Danska, 1866 – 1946) Paul Wittich (Nemčija, 1546 – 1586) Charles Joseph Étienne Wolf (Francija, 1827 – 1918) Max Franz Joseph Cornelius Wolf (Nemčija, 1863 – 1932) Rudolf Johann Wolf (Švica, 1816 – 1893) Arnold Wolfendale (Anglija, 1927 – 2020) Aleksander Wolszczan (Poljska, 1946 – ) Christopher Wren (Anglija, 1632 – 1723) Thomas Wright (Anglija, 1711 – 1786) William Hammond Wright (ZDA, 1871 – 1959) John Wrottesley (Anglija, 1798 – 1867) Johann Philipp von Wurzelbauer (Nemčija, 1651 – 1725) X Y William Kwong Yu Yeung (Kitajska, Kanada, ZDA, 1960 – ) Charles Augustus Young (ZDA, 1834 – 1908) Z Franz Xaver von Zach (Nemčija, 1754 – 1832) Abraham Zacuto (Portugalska, 1450 – 1510) Francesco Zagar (Hrvaška, Italija, 1900 – 1976) al-Zarkali (Španija, 1028 – 1087) Feliks Jurjevič Zigel (Rusija, 1920 – 1988) Johann Karl Friedrich Zöllner (Nemčija, 1834 – 1882) Niccolò Zucchi (Italija, 1586 – 1670) Ivan Luka Zuzorić (Hrvaška, 1716 – 1746) Fritz Zwicky (Švica, ZDA, 1898 – 1974) Tomaž Zwitter (Slovenija, 1961 – ) Ž Aleksander Markelovič Ždanov (Rusija, 1858 – 1914) Venjamin Pavlovič Žehovski (Rusija, Francija, 1881 – 1953) Ljudmila Vasiljevna Žuravljova (Ukrajina, 1946 – ) Glej tudi časovni pregled astronomov seznam matematikov seznam fizikov seznam astrofizikov seznam kozmologov


source: fineweb

text: You can stay here or change your country Lahko primerjate lastnosti do treh izdelkov v isti skupini z označevanjem kvadratkov, ki se pokažejo levo od izdelka in nato kliknete gumb 'compare' Atomic PISTE kolekcija, s svojimi odličnimi lastnostmi za različne ravni zmogljivosti, prinese nasmešek na obraz profesionalcem in začetnikom, športnikom in navdušencem. 15 Smuči Smuči Temper Ti so premium model serije Nomad (S). NOMAD [S] RADON TI NOMAD [S] RADON NOMAD [S] MAGNET NOMAD [S] TUNE CLOUD D2 75 CLOUD D2 73 CLOUD NINE CLOUD EIGHT CLOUD SEVEN CLOUD SIX NOMAD [S] TUNE PLUS CLOUD PLUS ETL ETL 123


Indeks enakosti spolov za leto 2019 kaže, da je EU še daleč od cilja. EU je rezultat za dosego enakosti spolov od leta 2017 izboljšala za le eno točko, in sicer na 67,4 točke. Švedska je s 83,6 točke še naprej na vrhu lestvice v EU, sledi pa ji Danska s 77,5 točke. Največji korak v prizadevanjih bosta morali storiti Grčija in Madžarska, saj imata obe po manj kot 52 točk. Slovenija je na lestvici enakosti spolov dosegla 68,3 točke, kar jo uvršča na 11. mesto med državami EU. Slovenija je med letoma 2005 in 2017 je rezultat izboljšala za 7,5 točke. Od leta 2012 dosega boljši rezultat od povprečja EU, neenakost med spoloma pa odpravlja hitreje od povprečja EU. V zadnji analizi je na vseh področjih razen zdravja in znanja dosegla boljše rezultate od povprečja EU. Najbolje se je odrezala na področju zdravja (87,1 točke), najslabše pa na področju znanja (56,0 točke). Rezultati za celotno EU kažejo, da ima najnižjo vrednost točk področje moči, ki se nanaša na enakost pri odločanju. Po drugi strani pa je prav na tem področju dosežen največji napredek, zlasti zaradi večje zastopanosti žensk v upravnih odborih družb. Letošnji indeks posebej izpostavlja usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Ta se med drugim odraža v dostopnosti starševskega dopusta, ki še vedno ni na voljo vsem, dostopu do cenovno ugodnih in kakovostnih storitev otroškega varstva ter skrbi za dolgotrajno oskrbo, ki je v EU večinoma prevzamejo ženske pred upokojitveno starostjo. Indeks enakosti spolov podrobno preučuje tudi možnosti za prožno ureditev dela, udeležbo na usposabljanjih, uporabo prevoznih sredstev in prevoz na delo. Med drugim navaja različne možnosti za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter njihovo dostopnost ženskam in moškim. Vsebuje tudi zamisli za spremljanje evropskega stebra socialnih pravic in njegove pobude za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Indeks enakosti spolov je orodje za merjenje napredka na področju enakosti spolov v Evropski uniji, razvil pa ga je Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE). Zasnovan je na šestih osnovnih področjih, ki zajemajo delo, denar, znanje, čas, moč in zdravje. Upošteva tudi področji nasilja nad ženskami in intersekcijske neenakosti.


Človeški kapital je trajni dejavnik uspeha pri strokovnih storitvah. S svojimi strankami sodelujemo pri ustvarjanju trdnih in integriranih vodstvenih sposobnosti na vseh ravneh in ob vsaki priložnosti. S Prizadevamo si rešiti resnične probleme in doseči praktične rešitve za naše stranke in tako v celoti sodelujemo v transparentnem procesu, temelječem na zaupanju, in soustvarjanju izjemnega rezultata


- strokovno poročilo o vplivih na okolje v primerih, ko je to določeno s predpisi;


source: CulturaX

text: Ustvarjalna skrinja: Nova ljubezen - barvice - kako se je začelo in kako se pravljica nadaljuje Nova ljubezen - barvice - kako se je začelo in kako se pravljica nadaljuje Vsi poznamo tisto z zarečenim kruhom in po moje sem so se meni kile kar pošteno povečale v zadnjem času, ker sem pojedla kar nekaj štruc. Če bi mi nekdo še kakšen mesec nazaj razlagal o barvanju z barvicami (tistimi klasičnimi barvicami) bi mu odgovorila, da je super in da mi je zelo všeč izgled in da to ni zame. In potem se je zgodilo - ljubezen na prvi pogled, dotik, poteg z barvico. Kakorkoli želite :) Za vse to se imam zahvalit naši dragi Tini, ki me je napeljala na (ne)kriva pota. In nadvse hvaležna sem ji za to. Barvanje z barvicami je povsem drugi svet. Veste, da imam nadvse rada akvarelne tehnike in barvanje, ampak težko je primerjati z barvanjem z barvicami. Slednje je še bolj sproščujoče in prav neverjetno je, kaj lahko človek ustvari s plastmi barvanja. V bistvu je potrebno barvati z veliko mero potrpežljivosti in nežnosti, ker pritisk ne naredi nič dobrega. Kot rečeno, je vse v plasteh in raznih odtenkih barvic. Samo za obraz tega kuharja sem verjetno uporabila 7 barvic. Po kar nekaj plasteh se površina zgladi oz. bolje rečeno pigment pokrije vse tiste hribe in doline na papirju in potem se barve začnejo prelivat kot pri barvanju z markerji. Res noro. Najbolje se je učiti tako, da barvate po kakšnem videu. Jaz sem barvala po tem in uporabila enak motiv, saj je tako najlažje in lahko povsem sledite korakom tistega, ki barva. Ene izmed barvic, ki so meni ljube, so te od Chameleona. Zanimivo pri njih je, da imajo dve konici, po eno na vsaki strani. Ena je svetlejša in druga temnejša in tako vam ni treba razmišljat, katera dva odtenka uporabiti skupaj, ko senčite. Tako dobite v paketu 25 barvic in kar 50 odtenkov. Verjemite mi, da je velika razlika med poceni in dražjimi barvicami, saj imajo slednje veliko več pigmenta in omogočajo veliko lažje barvanje in nanašanje plasti. Pa tudi na papir ne smete pozabiti. Uporablja se eko karton, kot sem ga jaz, lahko pa akvarelni papir, ki pa ne sme biti povsem gladek. Da se pigment dobro razporedi po papirju, potrebujete namreč malo grobo strukturo. In če sem vam na zgornjih dveh fotografijah pokazala svoj tretji poizkus, naj vam pokažem še prvega in drugega. Če je prvi še povsem zgrešen, je barvanje obraza na drugem že nekoliko boljše. Nad tretjim poskusom pa sem presenetila samo sebe in bila sem ponosna in vesela kot mali otrok, ki mu je prvič nekaj uspelo. In tako zdaj po službi zavijem naravnost v ustvarjalnico in barvam, barvam in barvam... Malo več sem imela za povedat danes in o barvicah bom še marsikatero reklo v prihodnjih objavah, ko vam pokažem še druge vaje in pa seveda tudi barvanje s kakšnim drugim medijem. Preden pa se poslovim, pa naj vam zaželim blagoslovljene in doživete prihajajoče praznike. Avtor Vladuška ob 18:23 Oznake: Barvanje z barvicami, čestitka kar tako, Rayher, rojstnodnevna čestitka Takšne ljubezni na prvi poteg so mi zelo znane. :-) Čudovito si pobarvala kuharja. Zgleda, kot da bo vsak čas stopil iz papirja in nekaj skuhal. :-) Si kar predstavljam, koliko časa si vložila v ta izdelek in komaj čakam naslednjih umetnin. :-) Želim ti lepe praznike! 30. marec 2018 21:12 Ooo, Vladka, zelo navdihujoča je ta tvoja nova ljubezen. S Chameleon markerji me nisi okužila, to pa se mi zdi, da bi bilo nekaj zame :) Fantastično zgleda in hvala, ker si dala vse linke in tudi obe vaji, s katerimi nisi bila zadovoljna. Enkratna voščilnica. Tudi tebi in tvojim želim veliko noč, polno ljubezni in vstajenjskega veselja. 31. marec 2018 07:09 Kuharček je s tvojim barvanjem oživel. Že dolgo imam celo škatlo barvic, pa se kar ne morem spraviti k barvanju. Kolikor imam potrpljenja pri šivanju, pa ga pri barvanju (oz. učenju le-tega) nimam. Lepe praznike in obloženo mizo😃 31. marec 2018 10:29 Te povsem razumem. Jaz sem padla na pobarvanke ampak še zbiram pogum, da barvanje uporabim tudi na voščilnicah. Zaenkrat je samo zame ;-) Tebi gre krasno. Tudi jaz želim tebi in tvojim lepe praznike. 31. marec 2018 14:04 He he he dobrodošla v svetu suhih barvic. Meni najljubša oblika barvanja. Akvarel mi je všeč vendar jaz ga popolnoma ne bom nikoli osvojila, raje imam suhe barvice in tele Cameleonke so res čudovite. Jaz bi sicer dodala še par odtenkov ampak je tudi tako čisto ok. Pa fascinantno je kako fajn se barva na eko karton mar ne ??? Kuharček je fantastičen, kot motiv in pobarvan. Lepotec da je kaj. Lepo praznovanje tebi in vsem tvojim želim. 31. marec 2018 17:26 VEANA R. pravi ... Joj, kako si tole lepo napisala in še lepše pobarvala. Sploh se ne morem nagledat tega simpatičnega in prefinjenega kuharja. Čist ta pravi! Priznati je treba, da ti gre barvanje odlično in želim ti še veliko uživanja ob tem. Lepe praznike ! 31. marec 2018 19:59 Tvoj tretji poskus? Ma, meni zgleda fantastično. Sploh ne bi rekel, da se lahko navadne barvice prelivajo brez nekega medija. Res krasno pobarvano in hvala za vse linke. 31. marec 2018 20:48 Uau, prekrasno si pobarvala kuharčka in naredila super voščilnico. Hvala za podroben opis in napotke - vedno so dobrodošli. 01. april 2018 17:41 Ojoj, Vladka. Vsakič znova navdušiš z izdelkom in v meni sprožiš pravo nevihto. Zakaj? Ves čas iščem pravo tehniko....začela sem s copici, ugotovila da so suhe barvice in terpentin boljše, nadaljevala z distress markerji, ponovno osvojila copice, sedaj me spet mikajo akvarel zig markerji in Tina in še ti prideta in pokažeta tehniko z barvicami.... V glavnem tvoja današnja objava mi je dala misliti in mi je všeč. Tvoje barvanje je zelo mojstrsko. 01. april 2018 19:58 Vau Vladka, pa to je fantastično. Kakšni poskusi, meni je že prvi zelo všeč. Pri tebi je videti vse tako preprosto kar sploh ni ne! Jaz se že nekaj časa trudim pa mi nekako ne gre :( Hvala za link. Želim ti lep preostanek praznikov. 02. april 2018 09:30 Art MBR pravi ... Spet popolna objava. Praksa dela mojstra, ampak tukaj se meni vseeno zdi, da je potrebna zelo velika mera potrpežljivosti. Izdelek pa kot bi bil tisk- popolno. 02. april 2018 12:37 Waw! Prekrasno si pobarvala motiv, kot bi bil natisnjen. Verjamem, da je potrebno res veliko potrpežljivosti in vztrajnosti. 02. april 2018 18:24 Zelo simpatičen je tale kuharček in seveda krasno pobarvan. Hvala za vse nasvete in upam, da me ne popode še ta strast. 02. april 2018 20:53 ooo kako lepo si nam predstavila barvice in tvoje barvanje je že v tretjem poizkusu čudovito, prav mojstersko. Tvoj kuharček pa je strašno lep in simpatičen. 02. april 2018 20:57 Čudovito je pobarvan tvoj kuharček. Hvala za razlago in vse linke. Resnično znaš navdušiti in ko človek vidi tvoj izdelek resnično vidi mojstrsko delo. Ti samo barvaj in uživaj. 03. april 2018 07:35 Nikoli nebi pomislila, da je kuharček pobarvan z barvicami -svetovno senčenje in prelivanje... res je oživel na papirju :). Se vidi že po izdelku, da je to bil aljubezen na prvi pogled in komaj čakam, da pokažeš še kaj. Lepe praznike z zamudo tudi tebi in tvojim :) 03. april 2018 10:15 O wow, enkratno si ga pobarvala! Že motiv je tako simpatičen in prav oživel je pod tvojimi barvicami. Tudi sama sem se lotila barvanja z barvicami in kar nekaj poskusov je za mano, ki pa so pristali v smeteh. Res je potrebno veliko potrpežljivosti in časa. Mene čaka še veliko vaje :) Tebi je odlično uspelo, sploh se mi zdi, da je obraz še najtežje pobarvati zaradi potez in mimike. 04. april 2018 08:39 Vzdihom ni konca in kraja...kako tebi uspe doseči mojstrstvo TAKOJ, je pa naravnost navdušujoče!!! 04. april 2018 09:20 Vladka, popolnoma razumem tvoje občutke pri barvanju z barvivami. Čisto svoj svet! Kuhar pa je fenomenalen! 04. april 2018 10:03 Mojstrica, nimaš kaj...čudovito pobarvano..res in tako lušten motiv 06. april 2018 13:12 Čudovito ti je uspelo in vem, da nas bo veliko, ki si bomo ( sem si že ;- ) zaželeli ponoviti tvojo "vajo"... si me začarala, pa očarala pa ... kako naj povem mojim pastelnim barvicam, da bi rada preizkusila še kaj novega, podobnega a neznanega?!


text: Zanesljiva na poved za vreme Baška | Topstrani.si Zanesljiva na poved za vreme Baška julij 7, 2015 Turizem in prosti čas Že je tukaj poletni čas in poletna vročina, zato vsi načrtujemo prijetne oddihe in počitnice na morju, da se malo ohladimo. Vsi se množično odpravljamo na more, pakiramo še zadnje stvari in skrbimo, da ja ne bi kaj pozabili, skrbimo o polnih cestah in če bomo pravočasno prispeli, o avtu, ustavljamo se na poti da natočimo gorivo... Ampak najpomembnejše, kar nas skrbi, ko gremo na dopust je kakšno vreme bomo imeli. Zato so vse priprave in organiziranje za morje ter kakšen dopust bomo imeli, odvisne od vremena. Prvo, kar naredimo, ko se odpravljamo na morje je seveda to, da preverimo kakšno vreme bomo imeli in na podlagi njega se sploh odločimo, če bomo odšli na morje in kaj bomo vzeli s sabo. Če se letos vi z vašo družino ali vašimi prijatelji odpravljate na morje na Baško, k našim sosedom na Hrvaško, je potem prav, da preverite vreme Baška. Zanesljive informacije za vreme baška najdete na spletni strani http://www.vremekrk.si/baska. Vreme Baška vam nudi zanesljive informacije o vremenu, vetru in padavinah ter o možnih vremenskih nevšečnostih. Na njihovi spletni strani si poleg vreme Baška lahko ogledate še vremensko napoved za ostale kraje na Hrvaškem, kot so otok Krk in Malinska. Poleg vremenske napovedi so vam na voljo za ogled še spletna kamera za vreme na otoku Krk, lahko si preberete prispevke o mestu Omišalj na otoku Krk ter o vilam Haya in Mare. Vreme Baška vam je na njihovi spletni strani na voljo za ogled za tri dni. Pomembnega pomena je vreme Baška zato, če se imate namen odpraviti na raziskovati mesto, njegovo staro mestno jedro in za aktivnost tako v mestu kot v morju. Če si želite ogledati vremensko napoved za vreme baška ali ostala mesta, potem obiščite njihovo spletno stran na www.vremekrk.si.


Čudež iz Los Gatosa | Triglav Skladi Sob 8 Aug 2015 Prijetno kalifornijsko mestece, ki v prevodu sicer pomeni mačke oz. vsebinsko bolj natančno avtohtone vrste risov in pum, ki so včasih kraljevale ob vznožju gora, poleg zanimivega imena skriva še sedež borznega čudeža z imenom Netflix in odličen primer razvoja podjetniške ideje. Soustanovitelj in trenutni predsednik uprave družbe Reed Hastings si je izposodil filmski hit Apollo 13 in z vrnitvijo v videoteko zamujal šest tednov, kar ga je na koncu stalo dodatnih 40 dolarjev. Ob razmišljanju, kako novice ne povedati ženi, je prišel na podjetniško idejo o fiksni mesečni naročnini za izposojo, ki je trenutno na borzi vredna kar 52 milijard dolarjev. Takrat že uspešen serijski podjetnik (za sabo je imel uspešno prodajo podjetja) in z bogatimi izkušnjami se je dobro pripravil za podjetniški projekt, ki je luč sveta uradno ugledal 29. avgusta 1997 s 30 zaposlenimi. Z leti in spremembami v okolju so začetnemu poslovnemu modelu izposoje fizičnih DVD v ponudbo dodali še digitalno izposojo - video na zahtevo, ki danes predstavlja kar 86 odstotkov vseh prihodkov družbe, večino razumljivo ustvarijo doma v ZDA. Na domačih tleh ga za zdaj še ne moremo uporabljati, glede na prisotnost v nekaterih drugih evropskih državah pa verjetno lahko špekuliramo, da bo svoje storitve ponujal tudi na sončni strani Alp. Pregled zgodovinskih podatkov razkrije, da sta leto 2002 zaznamovala javna ponudba delnic in prihod na borzo, takratna cena delnice je znašala 15 dolarjev. Preden hitite po kalkulator za izračun donosa do današnje vrednosti 122 dolarjev, pa še opozorilo - februarja 2004 je bila najprej delitev ene delnice na dve (tako imenovani split), julija letos pa še delitev ene delnice na sedem. Začetna cena je torej po vseh delitvah znašala dober dolar za delnico, donos do danes pa lahko izračunate sami. V letošnjem letu je to krepko najbolj vroča delnica iz indeksa S & P 500, saj je pridobila kar 159 odstotkov in krepko presega drugi Amazon z 71-odstotno rastjo (oboje v dolarjih). Napovedi za Netflix in njegov poslovni model so tudi v prihodnje zelo optimistične, temu primerni pa so tudi visoki kazalniki vrednotenja delnice, kar seveda lahko predstavlja visoko tveganje za vlagatelje v primeru nedoseganja pričakovanj, kar se je delničarjem Netflixa sicer primerilo konec leta 2012. Tako znaša pričakovano razmerje med ceno in dobičkom (P/E) za leto 2015 kar 522, za leto 2016 pa 368, brez pravega smisla pa je podrobno pisati o drugih kazalnikih, saj so pričakovane vrednosti za leto 2015: EV/EBITDA 107,2 ter P/B 26,1. Objavljeno v: Dnevnik, str. 8, 8. 8. 2015, rubrika: Borzni komentar


source: wikipedia

text: 1876 (MDCCCLXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Izhaja prekmursko-madžarska slovnica Imreta Augustiča Návuk vogrszkoga jezika. 1. avgust - Kolorado se priključi ZDA. 10. marec - prvi telefonski klic med Alexandrom Grahamom Bellom in njegovim pomočnikom Thomasom Watsonom Rojstva 19. januar - Dragotin Kette, slovenski pesnik († 1899) 12. februar - Thubten Gyatso, trinajsti dalajlama († 1933) 4. marec - Léon-Paul Fargue, francoski pesnik, esejist († 1947) 23. marec - Ziya Gökalp, turški nacionalist in sociolog († 1924) 27. april - Irma Sèthe, belgijska violinistka († 1958) 29. april - Zavditu, etiopska nigiste negasti († 1930) 10. maj - Ivan Cankar, slovenski pisatelj, esejist, dramatik in pesnik († 1918) 11. junij - Alfred Louis Kroeber, ameriški antropolog in arheolog († 1960) 7. avgust - John August Anderson, ameriški astronom († 1959) 15. december - Martin Wutte, avstrijski nacionalistični zgodovinar († 1948) 20. december - Walter Sydney Adams, ameriški astronom († 1956) Smrti 19. marec - Anna Baumbach, slovenska farmacevtka (* 1776) 27. junij - Harriet Martineau, angleška sociologinja, ekonomistka in filozofinja (* 1802) 1. julij - Mihail Aleksandrovič Bakunin, ruski anarhist (po julijanskem koledarju umrl 19. junija) (* 1814)


Jesenske zasaditve za vaš dom - Zdravo Življenje Trenutno si: Home»Uporabno na vrtu»Jesenske zasaditve za vaš dom Jesenske zasaditve za vaš dom Objavil Uredništvo dne 10. 9. 2014 Uporabno na vrtu Nasveti za vrtnarjenje – Jesenske zasaditve za vaš dom – Zdravo življenjeImamo lepo posodo in zemljo. In želimo ustvariti jesensko zasaditev, ki bo krasila balkon ali teraso. In ko vstopimo v vrtni center, nam pred očmi zaplešejo številne barve... Kaj torej izbrati in kaj posaditi skupaj, da bo jesen še bolj lepa in pisana? Predhodni članekZvestoba Naslednji članek Kdo je Louise L. Hay?


text: Protón je stabilen jedrski delec z maso 1,6726 · 10-27 kg in pozitivnim električnim nabojem 1,6022 · 10-19 As. Protoni skupaj z nevtroni sestavljajo atomska jedra (izjema je jedro v naravi najpogostejšega izotopa vodika 1H, ki ga sestavlja samo proton). Protone in nevtrone v jedru veže močna jedrska sila. Število protonov v jedru je tisto, ki določa, za kateri kemijski element gre. Protone se uvršča med barione. Sestavljeni so iz po treh kvarkov: dveh kvarkov »gor« in enega kvarka »dol«. V kemiji in biokemiji se izraz »proton« pogosto uporablja za vodikov ion v vodni raztopini, torej za hidronijev ion. V tem kontekstu je protonski donor kislina, protonski akceptor pa baza. Zgodovina Protone je odkril leta 1918 novozelandski fizik Ernest Rutherford. Pri opazovanju dušika v plinastem agregatnem stanju je v scintilacijskih merilnih napravah opazil sledi vodika pri trku dveh delcev alfa s plinom. Dognal je, da lahko vodik izhaja le iz dušika in zaradi tega mora dušik vsebovati vodikovo jedro. Na ta način je predlagal, da je vodikovo jedro, za katerega so vedeli, da ima vrstno število 1, osnovni delec. Imenoval ga je proton, po grški [besedi protos, kar pomeni prvi. Glej tudi nukleon Viri Janez Strnad, Iz takšne so snovi kot sanje: od atomov do kvarkov, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1988. Zunanje povezave Jedro in osnovni delci Hadroni Barioni Nukleoni Proton 1918 v znanosti


Zaščita delavcev pred poškodbami zaradi odpiranja zaplinjenih kontejnerjev


Vsa prizorišča Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... trije umetniki in galerija na Katzenbergu Kje se skriva ključ glasbene skrinjice? Unikatnost v Parku Evropa mojstri godci kamniški Skoraj lokalni grunge, ki ga žge. Res žge. Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... Kaj imajo skupnega čarovnice in knjižnice? Tunjiško etno doživetje trije filmi, trije pogovorni večeri ljubljenci festivalske ekipe očarljivo poseben film poslastica za gledališke sladokusce Pionirji uporabe efektov na vokalu. Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... pripoved brez besed Lonec izmišljene ljudske glasbe na Gradu Zaprice dolenjski indie rock četverec za konec prvega vikenda huronsko smešna bitka za nasledstvo Live long and prosper! rad bi vam povedal zgodbo avstralski impro zvezdnik Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... zabava predstava o skrbi za okolje Monokomedija na vrtu Frančiškanskega samostana trije filmi, trije pogovorni večeri naši zahodni sosedi za začetek tedna prebujanje in odraščanje, ki se nikoli ne konča improvizacija na polno Pester, bučen, a vedno nadzorovan miniorkestrski direndaj. Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... čebulna juha za vse Apokaliptična komedija v Termah Snovik slovenske legende a kamfestovskem odru mehiški film, ki prebuja vsa čustva, ki jih premorete odpuljeno tekmovanje za improvizacijski prestol Pester, bučen, a vedno nadzorovan minirokestrski direndaj. odkrijte performerja v sebi Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... zabavna predstava z uganko Eksperimentalni jazz v Kavarni Veronika tunizijska zasedba par excellence pripravite robčke avstralska impro reč Štirje jezdeci apokalipse Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... črna kepica med čisto belimi mucki Sozvočje hrupa in harmonije v tovarni Titan trije filmi, trije pogovorni večeri četverica, ki je znana daleč naokoli festivalski pogled v nočno nebo mladinski film po Suhodolčevi knjižni uspešnici avstralska impro reč Preko improvizacijskih zgodb voden ogled po hodnikih Katzenberga Herojskost in upor Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... čisto pravi rock ko 1ff8 ncert za najmlajše Rock s pridihom balkanskega melosa v Parku Evropa rockovsko zasanjan svet romantike koncert za zaljubljene v življenje Dokumentarni film o kralju slovenske elektronske glasbe v Galeriji Dika Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik v zavetju krošenj Keršmančevega parka pripravlja program, ki je namenjen družinam z otroki. Ni nujno, da ste velik knjižni molj, ki požira knjigo za knjigo, v zavetju knjižničnega ... Skozi festivalska leta njegov nepogrešljiv del postaja sejem, ki nastaja v sodelovanju Diversity – express yourself in KUD-a KUFR. Ponovno bodo peščene poti Keršmančevega parka napolnile mize z razpostavljenimi unikatnimi izdelki, ki vas ... kamniške plesne moči za zaključek Rock koncert v parku na Duplici skoraj že tradicionalna kamfestovska bitka stihoklepcev atrakcija za zaključek festivala Katarzično neprimerne šale v Korobaču Voden ogled po kamniški industriji v Medobčinskem muzeju Kamnik


text: Mednarodni atomski čas Mednarodni atomski čas ( oznaka TAI iz francoskega imena Temps Atomique International) je zelo natančen časovni standard, ki meri lastni čas na geoidu Zemlje. Določa se v Mednarodnem uradu za uteži in mere (Bureau international des Poid et Mesures ali BIPM) na osnovi atomskih ur , ki se nahajajo v različnih laboratorijih po Zemlji (preko 300 lokacij, ki pošiljajo odčitke atomskih cezijevih ur v središče). V BIPM (Sèvres, Francija) se izračuna srednji čas, ki predstavlja mednarodni atomski čas [1]. Tako je mednarodni atomski čas statistični način merjenja časa na osnovi velikega števila atomskih ur. V resnici je to zemeljski čas (TT) z osnovo v univerzalnem koordiniranem času (UTC), ki se uporablja v večini primerov. Mednarodni atomski čas je osnova za univerzalni koordinirani čas. V letu 2007 je bil mednarodni atomski čas za 33 s pred univerzalnim koordiniranim časom. 31. decembra 2008 se bo dodala prestopna sekunda času UTC, tako bo TAI še samo 34 s pred UTC (od 1. januarja 2009 dalje): - - UTC – TAI = - 34 s [2] Osnovna enota mednarodnega atomskega časa je sekunda iz SI sistema enot. Uporablja se enaka sekunda kot v koordiniranem univerzalnem času. Mednarodni atomski čas ni povezan z vrtenjem Zemlje, čeprav je bila prvotna definicija sekunde povezana z vrtenjem Zemlje. Razvoj[uredi | uredi kodo] Prvotni način merjenja časa z določanjem vrtenja Zemlje okoli vrtilne osi ni več zadovoljiv, ker na ta način lahko določamo čas natančno samo do 1/1000 sekunde na dan. Atomski čas pa ima osnovo v nihanjih izsevane svetlobe med točno določenima energetskima nivojema v atomih cezija ali vodika. Ta nihanja se ne spreminjajo. Zemlja se na poti okoli Sonca upočasnjuje, zato je potrebno zaradi sinhronizacije dodajati prestopne sekunde. Določanje atomskega časa se je pričelo leta 1955 z uporabo prve cezijeve atomske ure v National Physical Laboratory v Veliki Britaniji. V letu 1961 se je pričel uporabljati univerzalni koordinirani čas (UTC), ki pa je nezvezna oblika časovne lestvice, ki je v resnici v posameznih delih linearna transformacija atomskega časa. V letu 1967 so obnovili definicijo sekunde in jo povezali a cezijevimi atomskimi urami. V letu 1970 so spoznali, da atomske ure ne delajo vse enako zaradi gravitacijske dilatacije časa (ure so na različnih težnostnih potencialih). Atomski čas je tako bil tako odvisen od povprečne nadmorske višine atomskih ur. S pričetkom na Julijanski dan 2443144,5 ( to je 1. januarja 1977 ob 00:00:00) so naredili popravek pri vseh sodelujočih urah. Od takrat dalje mednarodni atomski čas meri potek lastnega časa na srednji morski gladini (na u). To pomeni, da je to bila realizacija zemeljskega časa. V letu 1990 so opazili, da vse ure ne delujejo enako zaradi različnega sevanja črnega telesa, ki je odvisno od temperature okolice ure. V letu 1997 so morali zaradi tega spremeniti definicijo sekunde, ki je po novem zahtevala sevanje cezijevega atoma v mirovanju pri temperaturi absolutne ničle. Popravek so uvedli v letih od 1995 do 1998 , kar je povzročilo, da se je atomski čas pospešil za 10-14,3.


Zanimivo. Toliko govora o gnilih jajcih in kravjih kupcijah, navedli pa niste niti enega konkretnega primera...


text: 1010. je drugo desetletje v 11. stoletju med letoma 1010 in 1019. D-01010.


Guava - tako zdravilen sadež, da ga moraš poskusiti! - Ženska.siŽenska.si Guava – tako zdravilen sadež, da ga moraš poskusiti! september 18, 2012 / 8 let ago Sladki tropski sadež guava ima kar dvakrat več vitamina C kot pomaranča! Guava je bogat vir antioksidantov Tropski sadež guava je super živilo, ki je bogat vir antioksidantov, ki naše telesne celice ščitijo pred poškodbami, ki jih povzročajo staranje kože ali obolenje za rakom. Zaradi hitrega načina življenja smo povečali izpostavljenost sintetični hrani, onesnaženemu okolju in stresu, vsi ti dejavniki pa povzočajo nastanek prostih radikalov. Antioksidanti pomagajo v boju proti tem prostim radikalom in tako preprečujejo poškodbe celic, ki so odgovorne za različne bolezni, tudi bolezni srca. Vsebuje dvakrat več vitamina C kot pomaranča To sadno tropsko sadje vsebuje kar dvakrat več vitamina C kot pomaranče, ena guava pa zagotavlja skoraj 300 odstotkov priporočenega dnevnega vnosta askorbinske kisline. Koristi uživanja guave so številne Poleg tega je ena izmed najboljših virov vlaknin, ima veliko beta karotena in kalija, zato ima številne koristi: 1. Sok guave je odlično zdravilo za kašelj in prehlad. 2. Guava izboljšuje teksturo kože na obrazu in je bolj učinkovita kot kateri koli hranljivi losjon na trgu. Ima namreč visoke vsebnosti vitamina A, ki ohranja zdravo kožo, brez gub. 3. Sladkornim bolnikom pomga pri vzdrževanju zdrave ravni glukoze v krvi. 4. Pomaga pri hujšanju, saj je bogata z vlakninami in beljakovinami, poleg tega pa ima zelo malo kalorij in ogljikovih hidratov, zato nudi občutek sitosti. 5. Sok guavovih listov je učinkovito sredstvo za glavobol, otekle dlesni in razjede v ustih. sadje, tropsko sadje, zdravilne lastnosti živil


May 12-14 2017 @ Kranjska Gora NASTANITEV-KONGRESNI CENTER 5. SLOVENSKO-HRVAŠKI ULTRAZVOČNI KONGRES 12. - 14. Maj 2017 ODDAJA POVZETKOV Registracija SZRUM & HUDMB Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, dragi prijatelji, v pričakovanju zanimivega, koristnega in lepega dogodka vas vabimo na že tradicionalni, tokrat uradno 5. po vrsti, skupni slovensko-hrvaški ultrazvočni kongres. Odvijal se bo v prelepem alpskem okolju v Kranjski Gori, v hotelu Ramada Resort od 12. do 14. 5. 2017. Še vedno imamo v najlepšem spominu naše prejšnje skupno srečanje aprila 2015 v Splitu. Od takrat do danes smo spet z zanimanjem aktivno sledili intenzivnemu razvoju in širitvi naše stroke, tako da bomo lahko navdušeno kot vedno delili med sabo svoje izkušnje in dosežke. Na kongresu v Kranjski Gori bomo na željo članov posebno pozornost namenili multidisciplinarnemu pristopu UZ obravnave ledvic in UZ preiskavam z uporabo kontrastnega sredstva – to bo tudi tema predkongresnega tečaja v Ljubljani. Medse bomo povabili tudi predstavnike ZZZS in ekonomiste, s katerimi bomo zdravniki skupaj pregledali vse širši nabor UZ preiskav v medicini ter prediskutirali njihovo vrednotenje in plačevanje. Kot nadaljevanje mednarodnega srečanja na kongresu WINFOCUS septembra 2016 v Ljubljani (WINFOCUS meets Balkans) se bomo spet sestali s kolegi iz držav nastalih na ozemlju bivše skupne države in skušali oblikovati smernice uporabe urgentnega UZ pri njih. Svoje posebno mesto bodo na kongresu našli slovenski in hrvaški študenti medicine, ki nam bodo predstavili svoje UZ aktivnosti med študijem. Kongres bo torej spet priložnost za strokovno in družabno srečanje specialistov različnih področij: radiologov, gastroenterologov,nefrologov, kirurgov, pediatrov in neonatologov, ginekologov in porodničarjev, družinskih in urgentnih zdravnikov, nevrologov, specialistov intenzivne medicine in ostalih zdravnikov, ki pri svojem delu uporabljajo ultrazvok. Vse člane obeh nacionalnih UZ združenj in ostale zdravnike, ki jih UZ teme zanimajo, prav tako pa zaiteresirane študente medicine vljudno vabimo k udeležbi na kongresu, kjer se bodo vodilni slovenski, hrvaški in mednarodno priznani UZ strokovnjaki predstavili na predavanjih in praktičnih delavnicah. Veselimo se skupnega srečanja v raju pod Triglavom! Mirjana Brvar, dr. med., častna predsednica kongresa in sopredsedniki: prof. dr. sci. Boris Brkljačić, dr. med., častni predsednik kongresa doc. dr. sci. Gordana Ivanac, dr. med. Podroben program - Prenos Shema programa - Prenos Badea Radu - ROU Banović Tjaša - SLO Bergauer Andrej - SLO Bolka Anka - SLO Brkljačić Boris - HRV Brnić Zoran - HRV Brvar Mirjana - SLO Budimir Ivan - HRV Buturović Ponikvar Jadranka - SLO Caf Primož - SLO Calabrese Emma - ITA Ceglar Jakob - SLO Crnogorac Matija - HRV Cvitković Roić Andrea - HRV Čikara Igor - HRV Čulo Melanie - HRV Ćeranić Davorin - SLO Dahiya Nirvikar - USA Despot Albert - HRV Eržen Romana - SLO Franceschi Maja - HRV Friedrich Tomaž - SLO Garbajs Manca - SLO Grgurević Ivica - HRV Gruden Andrej - SLO Hertl Kristijana - SLO Ivanac Gordana - HRV Kljaić Dujić Milka - SLO Ključevšek Damjana - SLO Kovač Vilma - SLO Kuder Lucija - SLO Kuhelj Dimitrij - SLO Lomšek Mili - SLO Lovrenčić-Huzjan Arijana - HRV Luetić Davor - HRV Manolev Aleksandar - MKD Martinoli Carlo - ITA Mervic Manfred - SLO Miklić Dina - HRV Mikolašević Ivana - HRV Milenković Marija - SRB Mišević Tonči - HRV Mlakar Lea - SLO Možina Hugon - SLO Mujezinović Faris - SLO Novak Katja - SLO Ocepek Andreja - SLO Paušek Drago - HRV Popovič Peter - SLO Premru Sršen Tanja - SLO Prosen Gregor - SLO Pušenjak Stanko - SLO Radonić Radovan - HRV Rainer Saša - SLO Reš Muravec Uršula - SLO Ribnikar Mojca - SLO Roić Goran - HRV Rustemović Nadan - HRV Salapura Vladka - SLO Sellars Maria - GBR Sjekavica Ivica - HRV Šabovič Mišo - SLO Škerjanec Janja - SLO Štajer Dušan - SLO Tadić Mario - HRV Tikvica Luetić Ana - HRV Tul Mandić Nataša - SLO Vidmar Dubravka - SLO Vuković Ksenija - SLO Nastanitev - Kongresni center PRIJAVNICA ZA REZERVACIJO V času kongresa bo za vse udeležence veljala posebna cena. Kontaktirajte hotel in rezervirajte svojo sobo: Tel : ++386 45 884477 Fax : ++386 45 884479 E-mail : info@hit-alpinea.si Web : www.hit-alpinea.si Cene in pogoji plačila: Nočitev z zajtrkom v enoposteljni sobi oziroma dvoposteljni sobi uporabljeni kot enoposteljna 74,00 Eur na sobo na dan Nočitev z zajtrkom v dvoposteljni sobi 54,00 Eur na osebo na dan Cena vključuje: nočitev s samopostrežnim zajtrkom, WI-FI, hotelsko parkirišče. Doplačilo za turistično takso, prijavo in zavarovanje: 1,90 Eur po osebi/dan. 5% doplačila ob bivanju samo eno noč. DESTINACIJA - Kranjska Gora Možnosti sponzoriranja Podatki o programu kongresa za sponzorje, razstavljavce in oglaševalce so na voljo spodaj za prenos. Slovensko združenje za rabo ultrazvoka v medicini Slovenskega zdravniškega društva (SZRUM - SZD) Hrvaško združenje za rabo ultrazvoka v medicini in biologiji Hrvaškega zdravniškega društva (HDUMB – HLZ) Zgodnja registracija - 31.3.2017 Rok za oddajo povzetkov - 25.3.2017 Obvestilo o (ne)sprejetju povzetkov - 15.4.2017 ORGANIZACIJSKI IN STROKOVNI ODBOR Organizacijski odbor: Ksenija Vuković, Gordana Ivanac, Mirjana Brvar, Boris Brkljačić, Dubravka Vidmar, Jože Matela, Peter Popovič Strokovni odbor: Gregor Prosen, Andrej Bergauer, Andreja Ocepek, Milka Kljaić Dujić, Ivica Grgurević, Radovan Radonić, Aleš Blinc, Kristijana Hertl, Saša Rainer, Jadranka Buturović Ponikvar, Iztok Holc, Uršula Reš Muravec, Andrea Cvitković Roić, Goran Roić, Damjana Ključevšek, Janja Škerjanec, Albert Despot, Maja Franceschi, Tjaša Banović POVZETKI IN POSTERJI Vljudno vas vabimo, da svoje povzetke za ustna predavanja in/ali elektronske posterje oddate najkasneje do 25.03.2017. Vse avtorje bomo o (ne)sprejemu pisno obvestili do 15.04.2017. Povzetki naj bodo napisani v angleščini ter v obliki pripravljeni za publikacijo. Prosimo preverite morebitne črkovalne in slovnične napake. Povzetek naj ne bo daljši od 250 besed. Povzetek bo izbran za ustno predavanje ali elektronski poster. Dolžina ustnega predavanja je omejena na 8 minut + 2 minuti za diskusijo. Elektronski poster naj bo v angleščini. Uradni jeziki kongresa so slovenščina, hrvaščina in angleščina. Pisni jezik je angleščina - vključno z vsemi prezentacijami, povzetki in elektronskimi posterji. Vsi registrirani udeleženci bodo prejeli Potrdilo o udeležbi. KREDITNE TOČKE CME Udeležba na kongresu bo akreditirana s strani Zdravniške zbornice Slovenije. Strokovna vprašanja: info@szrum.si Organizacijska vprašanja: javor.vucic@zg.t-com.hr, lidija.vucic@zg.t-com.hr Tehnična vprašanja: javor.vucic@zg.t-com.hr, lidija.vucic@zg.t-com.hr Predsednici: Ksenija Vuković, dr.med; doc. dr. sci. Gordana Ivanac, dr. med. Častna predsednika: Mirjana Brvar, dr.med; prof. dr. sci. Boris Brkljačić, dr. med. Pred 31. marcem Po 31. marcu Zdravnik/ca specialist/ka, član/ica * 180,00 € 220,00 € 250,00 € Zdravnik/ca specialist/ka,ne-član/ica 270,00 € 310,00 € 350,00 € Specializant/ka 110,00 € 150,00 € 190,00 € Razstavljavec/ka 100,00 € 120,00 € 150,00 € Spremljevalec/ka 70,00 € 100,00 € 100,00 € Nedeljska - enodnevna kotizacija 100,00 € 120,00 € 140,00 € Nedeljska kotizacija za specializanta/ko 60,00 € 80,00 € 90,00 € Predkongresni tečaj, enodnevni 120,00 € 120,00 € 150,00 € Novacon d..o.o., Št. računa (IBAN): HR8024840081101215562 Namen plačila: Plačilo registracije za (ime udeleženca) za SZRUM * Zdravnik/ca specialist/ka, član/ica Slovenskega združenja za rabo ultrazvoka v medicini (SZRUM) ali Hrvaškega združenja za rabo ultrazvoka v medicini in biologiji (HDUMB) s plačano članarino za leto 2017. Postanite član/ica SZRUM . Postanite član/ica HDUMB. Kotizacija za člane, nečlane in specializante vključuje: obisk vseh kongresnih predavanj, praktičnih delavnic (mesta so omejena) in razstavnega prostora, pogostitev v odmorih za kavo in kosila, sprejem dobrodošlice, večerjo in družabni dogodek 13. maja, potrdilo o udeležbi, knjigo povzetkov v e-obliki ter kongresno vrečko z materiali. Kotizacija za študente vključuje: obisk vseh kongresnih predavanj in razstavnega prostora, pogostitev v odmorih za kavo in kosila, potrdilo o udeležbi, knjigo povzetkov v e-obliki ter kongresno vrečko z materialom. Kotizacija za razstavljalce vključuje: dostop do razstavnega prostora, pogostitev v odmorih za kavo in kosila, sprejem dobrodošlice ter večerjo in družabni dogodek 13. maja. Nedeljska enodnevna kotizacija vključuje: obisk vseh kongresnih predavanj in praktičnih delavnic (mesta so omejena) za ta dan ter razstavnega prostora, pogostitev v odmorih za kavo, potrdilo o udeležbi, knjigo povzetkov v e-obliki ter kongresno vrečko z materialom. Kotizacija za spremljevalca/ko vključuje:: pogostitev v odmorih za kavo, udeležbo na sprejemu dobrodošlice, večerjo in družabni dogodek 13. maja Predkongresni tečaj vključuje: udeležbo na enodnevnem CEUS tečaju, ali v četrtek 11.5. ali v petek 12.5.. V kolikor vaša kotizacija ne vključuje večerje in družabnega dogodka 13. maja, ste dobrodošli, da se je udeležite. Doplačilo je 50 € na osebo. Strošek kotizacije lahko udeleženci poravnajo s plačilom na bančni račun organizatorja ali z gotovino pri registracijskem pultu. Znesek kotizacije mora biti prost vseh stroškov ali bančnih provizij. Višina kotizacije je odvisna od dneva izvedenega plačila in se ustrezno prilagodi, če ni bila prejeta v ustreznem roku.


Radarji omogočajo nadzor nad letalskim in ladijskim prometom, uporabljeni pa so tudi za potrebe meteorologije in za vojaške namene. Vsem je znan tudi policijski radar, s katerim se meri hitrost v prometu. Radarji večinoma oddajajo mikrovalove v frekvenčnem območju od 1,55 do 5,2 GHz. Za kontrolo letenja se uporablja frekvenčno območje 1 - 4 GHz. Ameriška vojna mornarica uporablja frekvenčno območje 3,55 - 3,7 GHz. Nekateri obmorski radarji delujejo na precej nižjih radijskih frekvencah (3 - 30 MHz). Višje frekvence se uporabljajo za napovedovanje vremena (2 - 24 GHz), za policijske potrebe merjenja hitrosti v prometu (24 GHz) in za potrebe letališkega nadzora (24 - 40 GHz). Radarji sevajo v pulzih, medtem ko »prečesavajo« teren; posledično lahko na radarju izpostavljenem območju vsakih nekaj sekund zaznamo pulz mikrovalovnega sevanja. To sevanje z oddaljenostjo (in zaradi geografskih ovir) počasi upada, vendar lahko tudi na od radarja veliko kilometrov oddaljenih območjih zaznamo še relativno močan signal. V primeru radarjev, ki nadzirajo letalski promet (npr. Brnik), je signal močnejši v višjih legah. V uvajanju je tudi uporaba radarjev v avtonomnih vozilih (brez radarja takšno vozilo namreč ne more delovati). V te namene bo služilo frekvenčno območje 75 - 110 GHz. Posledično se bodo mikrovalovne sevalne obremenitve (ob že zdaj eksponentni rasti) še dodatno povečevale. "Our own studies as well as the studies performed by other researchers indicate that using laptop computers on the lap adversely affects the male reproductive health. When it is placed on the lap, not only the heat from a laptop computer can warm men's scrotums, the electromagnetic fields generated by laptop's internal electronic circuits as well as the Wi-Fi Radiofrequency radiation hazards (in a Wi-Fi connected laptop) may decrease sperm quality. Furthermore, due to poor working posture, laptops should not be used on the lap for long hours."


text: 1793 (MDCCXCIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 8. februar - Mihail Dmitrijevič Gorčakov, ruski topniški general († 1861) 4. marec - Karl Lachmann, nemški jezikoslovec († 1851) 6. marec - Vid Rižner, slovenski prevajalec, pisec († 1861) 8. april - Karl Ludwig Hencke, nemški astronom († 1866) 31. oktober - James Dunlop, škotsko-avstralski astronom († 1848) Neznan datum William Simms, angleški optik († 1860) Smrti 6. februar - Carlo Goldoni, italijanski dramatik (* 1707) 21. april - John Michell, angleški astronom, geolog, filozof (* 1724) 20. maj - Charles Bonnet, švicarski naravoslovec in entomolog, filozof (* 1720) 13. julij - Jean-Paul Marat, francoski revolucionar švicarskega rodu (* 1743) 3. november - Olympe de Gouges, francoska revolucionarka, pisateljica in feministka (* 1748) 12. november - Jean Sylvain Bailly, francoski astronom, politik (* 1736)


POURQUOI PAS! 1, učbenik z zgoščenko za francoščino kot izbirni predmet v 7. in 8. razredu osnovne šole: Michele Bosquet, Matilde Salles, Yolanda Rennes: 9788484435006: Knjiga | Emka.si Učbeniki 2016/17 Osnovna šola Izbirni predmeti in drugi tuji jezik Učbeniki POURQUOI PAS! 1, učbenik z zgoščenko za francoščino kot izbirni predmet v 7. in 8. razredu osnovne šole . POURQUOI PAS! 1, učbenik z zgoščenko za francoščino kot izbirni predmet v 7. in 8. razredu osnovne šole POURQUOI PAS! 1, delovni zveze... 0,6 x 29,6 cm Michele Bosquet, Matilde Salles, Yolanda Rennes


Janez Potočnik Maribor, 21. 12. 2018 Tokratno silvestrovanje za otroke smo pripravili v petek 21. decembra (od 18.00 do 21.00), saj je za otroško veselje vedno pravi čas, neglede na koledar. Janez Potočnik Maribor, 5. 12. 2018 Dolgo smo ga čakala in ga dočakali ... Svetega Miklavža namreč. Že ves teden se je čutil njegov prihod, otroci so spraševali, kdaj pride, pripravljali in vadili so igrico in pesmi ter pospravljali. Janez Potočnik Maribor, 2. 12. 2018 Blagoslov adventnih venčkov, krst otroka med sv. mašo, predstavitev bodočih birmancev, nedelja karitas ... Veliko razlogov, da se je cerkev sv. Janeza Boska dodobra napolnila. Vsakega je kaj nagovorilo; predvsem pa je bilo lepo videti skupino... Janez Potočnik Maribor, 1. 12. 2018 Na prvi decembrski dan smo popoldan preživeli ob pletenju in izdelavi adventnih venčkov. Vsako leto se na delavnici zberejo družine z otroki, mladi in naši prostovoljci. Praznik župnije – obletnice Janez Potočnik Maribor, 18. 11. 2018 V Don Boskovem centru smo v nedeljo 18. novembra obhajali slavje ob 32. obletnici prihoda salezijancev v Maribor in ustanovitvi župnije ter tretjo obletnico blagoslovitve cerkve sv. Janeza Boska. Prišli smo iz vseh koncev mariborske nadškofije ... tudi iz naših dveh župnij: sv. Janeza Boska in sv. Frančiška Asiškega v Radvanju. Zbirali smo se pred zavodom, se poslikali in poiskali svoja mesta v dvorani. Po uvodnem upevanju (z nami... Janez Potočnik Maribor, 8. 11. 2018 V sredo 7. novembra 2018 je ponovno potekal tematski večer "Ne-moč odnosa", ki ga organizirata Društvo SMC Maribor in Družinski centra Objem. Tokratni gost večera je bil salezijanski duhovnik Gašper Otrin, ki nam je na zelo zanimiv in... Janez Potočnik Belgija, 26. 10. 2018 V ponedeljek, 22. oktobra, smo se odpravili na pot proti Belgiji. Pred nami je bilo drugo srečanje z partnerji iz Poljske in Belgije s katerima izvajamo Erasmus+ strateško partnerstvo in program Osebna rast kot novo orodje v mladinskem... Janez Potočnik Maribor, 2. 11. 2018 Dva počitniška dneva smo izkoristili za medsebojno druženje, enega pa za izlet v Vulkanijo na Goričkem. Ob filmu Pogum smo razmišljali o svojem življenju, o svoji družini ter o odnosih v njej. Drug drugemu smo zaželeli, da bi se poslušali,... Janez Potočnik Maribor, 20. 10. 2018 V hladnem, pa čudovitem sončnem jutru, so prihajali ministranti z raznih koncev mariborske nadškofije. Prvi so bili tisti, ki so prišli od najdlje ... Po sprejemu in vpisu smo se zbrali v cerkvi sv. Janeza Boska in z lepo molitvijo začeli...


Združenje občin Slovenije: 78. REDNA SEJA VLADE RS 11.03.2016 Starost: 4 let Ljubljana, 10. 3. 2016 – Vlada RS je na svoji 78. redni seji med drugim sprejela načrt izvedbe premestitve 567 oseb iz Italije in Grčije in trajne preselitve 20 oseb iz tretjih držav, Strategijo razvoja informacijske družbe do leta 2020 – DIGITALNA SLOVENIJA 2020, Načrt razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020, Predlog resolucije o nacionalnem programu ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom za obdobje 2016-2025. Vlada RS se je tudi seznanila z informacijo o pripravi pilotnih projektov po Akcijskem načrtu Resolucije o Nacionalnem stanovanjskem programu 2015 - 2025 ter sprejela odgovor v zvezi s problematiko financiranja občin in ga bo posredovala Komisiji DZ za nadzor javnih financ. Načrt izvedbe premestitve 567 oseb iz Italije in Grčije in trajne preselitve 20 oseb iz tretjih držav premestila 567 oseb iz Italije in Grčije (ali druge države članice, ki bi bila izpostavljena hudemu pritisku na nacionalni migracijski in azilni sistem) (relokacija) in preselila 20 oseb iz tretjih držav (resettlement). Končno število oseb bo verjetno višje, odvisno od trenutnih migracijskih razmer in končnega dogovora o številu premeščenih oseb. V okviru premestitve bo Slovenija sprejela osebe iz držav, za katere po podatkih na ravni EU delež ugodno rešenih prošenj za mednarodno zaščito med vsemi odločitvami znaša vsaj 75 %. Takšen delež imajo Sirija, Eritreja, Irak, Centralnoafriška republika, Svazi, Jemen in Bahrajn, zato bodo v Slovenijo sprejeti prosilci iz teh držav. Slovenija bo s premestitvami oseb začela aprila letos. V rednih časovnih presledkih (vsaj vsake tri mesece) bo Italiji oziroma Grčiji sporočila število oseb, ki jih je mogoče hitro premestiti. Predvidena časovnica prihoda premeščenih oseb: Vlada RS je sprejela Načrt razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020 in naložila Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, da pri operaterjih elektronskih komunikacij testira tržni interes za zagotavljanje širokopasovnega dostopa do interneta na način, kot je predviden v Načrtu razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020. Vlada je tudi naložila Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, da glede na izraženi tržni interes operaterjev elektronskih komunikacij pripravi spisek območij, ki so bele lise, s tem spiskom dopolni Načrt razvoja širokopasovnih omrežij naslednje generacije do leta 2020 ter o tem seznani Vlado Republike Slovenije. V interesu razvoja digitalne družbe in izkoriščanja priložnosti, ki jih omogočajo informacijsko komunikacijske tehnologije in internet za doseganje trajnih gospodarskih in družbenih koristi, kot so med drugim razvoj gospodarstva, večja konkurenčnost, nova kakovostna delovna mesta ter enakomeren razvoj podeželja in urbanih področij, je strateški cilj do leta 2020 96 % gospodinjstvom zagotoviti širokopasovni dostop do interneta hitrosti vsaj 100 Mb/s in vsaj 30 Mb/s za 4 % gospodinjstev. Več o sprejetih sklepih si lahko preberete TU. NAPOVEDNIK DOGODKOV ZA TEDEN OD 14. DO 18. MARCA 2016 > < NA MDDSZ O TEŽAVAH NA PODROČJU SOCIALNEGA VARSTVA


Sistemi socialne zaščite– MISSOC Kaj je MISSOC? Vzajemni informacijski sistem o socialni varnosti (MISSOC) v angleščini, francoščini in nemščini objavlja natančne, primerljive in ažurne informacije o nacionalnih sistemih socialne varnosti. Sistem dvakrat letno (januarja in julija) objavi posodobljene informacije o sistemih socialne varnosti v 28 državah EU ter Islandiji, Norveški in Lihtenštajnu, vključno s: - primerjalnimi preglednicami za 12 glavnih področij socialne varnosti: financiranje, zdravstveno zavarovanje, nadomestila za čas bolniškega in porodniškega dopusta, pokojnine (starostne, družinske, vdovske), nadomestila za poškodbe pri delu in poklicne bolezni, družinski dodatki, nadomestila za brezposelnost, zajamčeni minimalni dohodek (socialna pomoč) in dodatek za dolgotrajno oskrbo; - organigrami in kratkimi opisi sistemov socialne varnosti v 32 sodelujočih državah; - kratkimi opisi glavnih ureditev socialne varnosti za samozaposlene. MISSOC je tudi pristojen za letno posodabljanje vodnikov po nacionalnih sistemih socialne varnosti, namenjenih predvsem državljanom, ki se selijo v drugo evropsko državo. Kdo uporablja MISSOC? Sistem MISSOC uporabljajo: - snovalci politik in javni uslužbenci - raziskovalci in študenti - ljudje, ki živijo in delajo v drugi evropski državi Kdo skrbi za ažurnost informacij? Delovanje sistema usklajuje Evropska komisija s pomočjo sekretariata MISSOC. Vsaka sodelujoča država imenuje enega ali dva predstavnika ministrstev ali ustanov, pristojnih za socialno varnost. Predstavniki držav redno dopolnjujejo podatkovno zbirko in vodnike po nacionalnih sistemih socialne varnosti z najnovejšimi podatki.


Alya Zvezda večera Lyrics Mine dih, mine dan, mine sto noči, vem, da spet bom doma, nikoli nič se mi ne zgodi, razmišljam kaj naj naredim, da to spremenim. Pred mano mesto luči v temo skriva se, a jaz sem polna idej in energije, ki v meni žge, zdaj rabim tisto, kar vlije mi upanje. A naj splezam na streho, na glas zakričim in vse prebudim? A naj zvabim ljudi, da bi združili sanje? Refren: Kaj pa če sem zvezda večera, ki sveti za vas, vem samo da nočem bit sama doma. Le za vas bom zvezda večera na vrhu neba, rada bi, da z mano se svet zdivja. Vedno več je ljudi tu na ulici, vedno bolj se mi zdi, da ni vel tistih, ki spali bi, začele so se ure bliska in traparij. Izgine strah, pride moč, pride upanje, Vsepovsod na obrazih vidim čudežne mimike, oddaljene so misli na krivovernike. Ko na strehi stojim, na ves glas zakričim in vse obnorim. So pred mano ljudje, ki so združili sanje. Refren: Zvezda večera, zvezda večera, zvezda večera, ... Refren: Zvezda večera, zvezda večera, zvezda večera, ... See also: JustSomeLyrics 50 50.118 Nicho Hinojosa y como es él Lyrics ИpиHa БoryшeBckaя TaHro «Пpoщaй» Lyrics


Formula 1 sledi trendu Blockchain tehnologije - Kriptovalute.si Kriptonovice • Novice • Zanimivo Formula 1 sledi trendu Blockchain tehnologije Industrija video iger je začela slediti trendu DLT in vse bolj vključuje integracijo aplikacij, ki temeljijo na blockchainu. oboževalci Formule 1 lahko v dirkalni igri F1 Delta Time, ki ima uradno licenco Formule 1, na blockchainu kupijo že znane dirkaške avtomobile in voznike ter z njimi naprej trgujejo. Tudi pri vožnji navideznih dirkalnih avtomobilov igralci ne želijo ostati brez tistega pravega F1 občutka. Zato se industrija video iger vse bolj zanaša na nakupe z žetoni, ki igralcem zagotavljajo edinstvene predmete. To vključuje tudi igro F1 Delta Time, ki temelji na blockchainu – igro razvijalca video iger Animoca, v kateri lahko igralci s kriptovaluto REV kupujejo avtomobile in voznike in jih uporabljajo za individualizirano igranje. F1 odkriva tehnologijo Blockchain Glede na uradno izjavo za javnost lahko igralci v F1 Delta Time zdaj že kupijo kontejnerje za odklepanje avtomobilov, voznikov in dirkalnih pripomočkov. Kriptovaluta, ki se uporablja v F1 Delta Time, je REV, ki poleg nakupa zbirateljskih predmetov omogoča tudi odklenitev delov igre, na primer dirkališča in udeležbe na določenih dirkah. Prodaja skupno 6.500 kontejnerjev bo trajala do 9. marca. Motor igre je kupovanje (pridobivanje) in trgovanje z dirkalnimi avtomobili, dirkači in sestavnimi deli, ki delujejo kot t.i. non-fungible žetoni (NFT), ki temeljijo na ERC-721 standardu na blockchainu Ethereuma. Po drugi strani pa fungible žetoni (FT), ki temeljijo na ERC-20 standardu žetonov, delujejo kot valuta v igri in se lahko uporabljajo za transakcije, kot denimo plačilo vstopnin in nakup določenih artiklov. Glede na redkost zbirateljskih predmetov se odkupne cene ponujenih kontejnerjev razlikujejo. Za nakup dirkalnikov in predmetov iz kategorije “osnovni” do “legendarni”, je potrebno odšteti od 20 do 500 ameriških dolarjev. Igre F1 Delta Time še ni mogoče igrati. Po besedah razvijalca, je dirkaški del še v razvoju. Privlačnost igre se trenutno odraža le v trgovanju s predmeti. F1 Delta Time dokazuje, da uporaba Blockchain tehnologije za industrijo iger pomeni izkoriščanje novih možnosti. Poleg tega lahko igralci izkoristijo trgovanje in do dobička pridejo z nakupom in prodajo predmetov. Vir slik: F1® Delta Time OznakeF1 Formula 1 Kriptozajtrk 2.3.2020 – Vsi trgi trpijo Kriptozajtrk 28.2.2020 – Kanadski strah pred Libro 5.557,80 € 0,156396 € 0,905595 € bitcoin • Kriptonovice • Zanimivo Objavljen film “Banka z Bitcoini” v upanju, da pridobi milijone novih uporabnikov Andrej Bohinc | Pomladanska utrujenost Bitcoin (BTC) 5.557,80 € 0,67% Ethereum (ETH) 116,70 € 0,83% XRP (XRP) 0,156396 € 2,20% Tether (USDT) 0,905595 € 0,08% Bitcoin Cash (BCH) 190,66 € 1,46% Bitcoin SV (BSV) 139,11 € 2,17% Litecoin (LTC) 34,50 € 1,58% EOS (EOS) 1,97 € 0,68% Binance Coin (BNB) 10,75 € 1,78% OKB (OKB) 3,59 € 2,30% Tezos (XTZ) 1,40 € 1,35% LEO Token (LEO) 0,920417 € 0,71% Monero (XMR) 41,50 € 0,54% Stellar (XLM) 0,035583 € 1,28% Cardano (ADA) 0,025919 € 2,12% TRON (TRX) 0,010033 € 0,71% Chainlink (LINK) 1,90 € 1,07% Huobi Token (HT) 2,89 € 1,45% USD Coin (USDC) 0,903976 € 0,06% Dash (DASH) 57,43 € 0,18% Crypto.com Coin (CRO) 0,037589 € 2,84% Ethereum Classic (ETC) 4,35 € 0,89% HedgeTrade (HEDG) 1,49 € 4,20% NEO (NEO) 5,80 € 1,20% IOTA (MIOTA) 0,123030 € 0,39% Cosmos (ATOM) 1,77 € 1,85% NEM (XEM) 0,033116 € 1,64% Maker (MKR) 270,96 € 3,30% Zcash (ZEC) 26,83 € 0,32% Paxos Standard (PAX) 0,904616 € 0,05% Ontology (ONT) 0,323763 € 0,17% FTX Token (FTT) 2,05 € 0,89% Dogecoin (DOGE) 0,001584 € 0,28% Basic Attention Token (BAT) 0,122311 € 0,18% ThoreNext (THX) 7,89 € 1,72% Binance USD (BUSD) 0,904905 € 0,05% VeChain (VET) 0,002609 € 0,25% EDC Blockchain (EDC) 0,052289 € 32,22% TrueUSD (TUSD) 0,903184 € 0,04% Bitcoin Gold (BTG) 6,35 € 0,43% Lisk (LSK) 0,868764 € 1,21% Hedera Hashgraph (HBAR) 0,027809 € 0,35% Decred (DCR) 9,61 € 0,74% Qtum (QTUM) 1,07 € 0,80% ThoreCoin (THR) 1.184,89 € 3,24% Baer Chain (BRC) 0,587085 € 0,56% Augur (REP) 8,93 € 2,04% ZB (ZB) 0,210537 € 0,05% Synthetix Network Token (SNX) 0,510643 € 1,42% Algorand (ALGO) 0,134258 € 0,10%