text: To je seznam jezikov sveta, zložen po abecedi s slovenskimi imeni. Za bolj sestaven seznam glej jezikovne družine in jeziki ali ISO 639. Seznam vsebuje naravne in umetne jezike, ki jih govorijo ljudje. A aasakščina abaujščina abazinščina abejščina abhaščina abuarapeščina aderščina adigejščina afadščina afarščina afrikanščina ajmarščina akadščina albanščina aleutščina alumu-tesujščina alžirska saharska arabščina amalščina amarasijščina ambrakščina amharščina anambejščina angleščina anglonormanščina ankavščina arabščina aramejščina aranadanščina aravaščina aravkanščina arbereščina argabščina arifama-miniafijščina armenščina aromunščina arvanitiška albanščina asamščina ašantščina avarščina avestijščina azerbajdžanščina B balijščina balkarščina - glej karačaj-balkarščina baltski jeziki bambarščina bantujski jeziki baskovščina baškirščina batarijščina bataščina beloruščina beluščina bengalščina berberski jeziki bhojpuri - glej bodžpurščina biharščina bikolščina bislamščina bodžpurščina (bhojpuri) bokmål - glej norveščina bolgarščina bosanščina bretonščina buginščina burjatščina burmanščina C cebuanščina cerkvenoslovanščina Č čagatajščina čamalski jeziki čamorščina čečenščina čejenščina čerkeščina čerokeščina češčina čevščina, njanščina čibčevščina čipevščina črnogorščina čukotščina (čukščina) čuvaščina D dajaščina danščina darginščina darščina (dari, perzijski dari, vzhodna perzijščina) divehi - glej maldivijščina dravidski jeziki druge angleške kreolščine in pidžini druge francoske kreolščine in pidžini druge portugalske kreolščine in pidžini drugi jeziki dzongkha džibalijščina E egipčanščina elamščina endegenščina enemorščina erzjanščina esperanto estonščina etruščina (etrurščina, etruščanščina) evenščina ezhaščina F faliskijščina feničanščina ferščina fidžijščina filipinski jeziki finščina francoščina frigijščina frizijščina fulščina furlanščina G gajščina galatščina galicijščina galščina gbajski jeziki (gbaya ali gbaya-manza-ngbaka) gelščina germanski jeziki ghotuojščina gikujščina gilbertščina gjetoščina gogotščina gotščina govorica s kretnjami grenladščina grščina gruzinščina gudžaratščina guraščina gurmščina gvaranijščina H haidščina hakaščina hantijščina harsusijščina havajščina havščina (hausa) hebrejščina hetitščina hilingajnonščina hindijščina hiri motu hmonščina, miaojščina hobjotščina hrvaščina hupščina I ibanščina indijski, drugi indoevropski jeziki indonezijščina inekvorščina inguščina inuktituščina iranski jeziki irokeščina irščina islandščina italijanščina italski jeziki J jakutščina jaojščina japonščina javanščina jidiš jorubščina jupiški jeziki južna ndebelščina južna samščina? južni sotho južnoameriški indijanski jeziki K kabardinščina kabilščina kadajščina kalmiščina kamboščina kanareščina karačaj-balkarščina karakalpaščina karelščina karenščina karijščina kastiljščina kašmirščina kašubščina katalonščina kavi kazaščina kečuanščina keltiberščina keltski jeziki khaščina kikujščina kirgiščina kirundščina kitajsko-tibetanski jeziki kitajščina klingonščina kmerščina kojsanski jeziki komijščina kongovščina koptščina korejščina korjaščina kornijščina korzijščina koščina kreolščine in pidžini krijščina krujska angleščina kumbrijščina kumiščina kurdščina kušitski jeziki kutenajščina L ladinščina laoščina latinščina latvijščina lepontščina lezginščina liburnijščina lidijščina likijščina lingala litvanščina lubalulujščina luksemburščina luvijščina lužiška srbščina M madurščina madžarščina majevski jeziki makasarščina makedonščina malajalščina malajščina maldivijščina (dhivehi, divehi) malgaščina malteščina mandobska ataščina mandžurščina manipurščina manska gelščina maorščina maratščina marijščina marshallovščina masajščina maskvanščina mehriščina mesapščina mohoščina mokšanščina moldavščina mongolščina monsko-kmerski jeziki mosanščina mosijščina muherščina mundski jeziki N nahuatl navaščina nemščina nenščina nepalščina nevarščina niaščina nigrsko-kordofanski jeziki nilsko-saharski jeziki niuejščina nizka nemščina nizka saščina nizozemščina njanščina nogajščina normanščina norveščina norveščina, bokmal - glej norveščina norveščina, nynorsk - glej novonorveščina novonorveščina (nynorsk) nubijski jeziki O odžibvovščina okcitanščina ongotščina orijščina oromščina osetinščina oskijščina otomanska turščina P palajščina palavanščina pali pandžabščina pangasinanščina papiamentu papuanski jeziki pará arárščina partščina paštu perzijščina pitcairnščina pizidijščina poljščina portugalščina posredniški jezik, interlingva provansalščina R radžastanščina rapanujščina retoromanščina rezervirano za krajevno rabo romanski jeziki romščina romunščina rundščina ruščina S samaritanska aramejščina samoanščina samijski jeziki samojedski jeziki sangro sanskrt santalščina sardinščina sasaščina selkupščina seltščina semitski jeziki severna ndebelščina severna samščina severni sotho severnoameriški indijanski jeziki sindščina singalščina sirščina sjujščina slovanski jeziki slovaščina slovenščina sodoščina sokvotriščina solong somalijščina songajščina spodnja nemščina spodnja saščina srbščina srednja angleščina srednja francoščina srednja irščina srednja nizozemščina srednja visoka nemščina srednjeameriški indijanski jeziki stara angleščina stara francoščina stara grščina stara irščina stara nordijščina stara perzijščina stara provansalščina stara visoka nemščina starobolgarščina stara cerkvena slovanščina staroegipčanski jeziki staroslovanščina sudanščina sumerščina sundščina susuamijščina svahilščina svazijščina? Š šanščina škotska gelščina šonščina španščina švedščina T tabasaranščina tadžiščina tagaloščina tahitijščina tajščina tamilščina tatarščina telugu tibetanščina tigrajščina (tigrinjščina) tigrejščina tlingitščina toharščina tok pisin tonganščina tsimšijščina tupijski jeziki turkmenščina turščina tuvalujščina tuvinščina U udmurtščina ugaritščina ugrofinski jeziki ujgurščina ukrajinščina ulbarščina umbrijščina umetni jeziki urdujščina uzbeščina V vajščina vakaški jeziki valižanščina (waleščina) valonščina več jezikov venetščina vepsijščina vietnamščina volanščina volapük votjaščina vzhodna abnakščina Z zulujščina zvajščina Seznam dvajset najbolj razširjenih jezikov Seznam dvajset najbolj razširjenih jezikov zložen po številu govorcev (glej seznam jezikov po številu govorcev) Seznam dvajset najbolj razširjenih jezikov zložen po številu govorcev kot uradnega jezika angleščina (1400) kitajščina (1000) hindijščina (700) španščina (280) ruščina (270) francoščina (220) arabščina (170) portugalščina (160) malajščina (160) bengalščina (150) japonščina (120) nemščina (100) urdujščina (85) italijanščina (60) korejščina (60) vietnamščina (60) perzijščina (55) tagaloščina (50) tajščina (50) turščina (50) Opomba: Število govorcev se v dveh zadnjih seznamih ne ujema ker nekateri glavni jeziki kot so pandžabščina, javanščina ali telugu niso uradni jeziki na vsem ozemlju neke države, medtem ko so drugi jeziki kot sta malajščina in tagaloščina uradni jeziki v državah, kjer govorijo več jezikov. Glej tudi ogrožen jezik, seznam ogroženih jezikov, seznam izumrlih jezikov, seznam ljudstev, seznam programskih jezikov. Jeziki


Pravica do zabave! Metelkova mesto: Jalla Jalla ob 18:00: Odbojka (igrišče za Celico). Pridite in povabite svoje prijatelje na sproščeno rekreacijo in druženje. A-Infoshop ob 19:00: veganski kuharski večeri Veganska večerja bo! Jalla Jalla ob 21:00: Torkpedo-> C'era una volta il West (1968) Glasba: Mali oder LGL ob 19:30: Koncert Iztoka Mlakarja Razprodano Pocket Teater Studio ob 20:00: Katja Šulc and Urska Centa: Gypsy night #3 Zaradi ogromnega zanimanja za koncert, bosta glasbenica Katja Šulc in plesalka flamenka Urška Centa, tretjič in s tem zadnjič, občinstvu predstavili svoj sveži projekt romske glasbe, plesa in poezije. Bogatem kulturnem izročilu s področja Španije, Balkana in Vzhodne Evrope dajeta sodobno preobleko. Na kontrabasu se jima bo pridružil priznani glasbenik Robert Jukič. Katja Šulc (vokal) Urška Centa (ples, palmas, tolkala) Robert Jukič (kontrabas) Vstopnina: 15 EUR študentje/ 20 EUR ostali (vključuje tudi vino in tapase, includes wine & tapas ) Galerija Bar Trenutek ob 20:00: Jam session: Omar Skodle Trubadur Omar Skodle alias Marko Doles, med drugim tudi bobnar skupine Ana Pupedan in vsestranski raziskovalec popularne glasbe, se tokrat predstavlja v trubadurski podobi in bo s kitaro v roki in pesmijo na ustih popestril večer v Galeriji bar Trenutek. Trubadur Omar Skodle bo ob tej priliki na svojstven način, dodobra prečesal slovensko, tujo, popularno in alternativno glasbo in s tem poskrbel za prijeten glasbeno pivski večer ob vsem dobro znanih melodijah. Na tolkalih se mu bo tu pa tam pridružila tudi DJ Danjahras. Brez vstopnine Cankarjev dom, Klub ob 20:00 in 22:00: Silence Boris Benko, glas; Primož Hladnik, klavir in posebni gost na violončelu Vstopnina: 15, 10* EUR Orto bar ob 22:00: Orto Fest 2018 - Blue Town's Radio (SLO) BLUE TOWN’S RADIO Trije odštekani prijatelji iz Stične na Dolenjskem so pred nekaj leti ustanovili obetavno skupino Blue Town's Radio. Težko bi natančno definirali njihov žanr, so pa fantje ljubitelji kvalitetne glasbe, ki je nastala od 60.ih let naprej. Gibajo se znotraj meja trdega rocka, psihedeličnega rocka in popa, bluesa, funka, novega vala in indie rocka. V svoji kratki karieri so osvojili Klubski maraton 16. V začetku leta 2017 se je skupina prijavila na tekmovanje Študentske organizacije Univerze v Mariboru, ŠouRock, kjer so ponovno pobrali vse simpatije, navdušili žirijo in občinstvo ter zmagali. Od takrat so se pojavili na dveh večjih poletnih festivalih Lampiončki in SummerFest Radlje ob Dravi, nastopili so na festivalu Mladi Maribor in na festivalu Stična 2017. Njihov prevenec, ki izide 31. marca 2018, je rezultat njihove triletne ustvarjalnosti, trdega dela in predstavlja obdobje, v katerem so člani Blue Town's Radio eksperimentirali in odkrili svojo identiteto. Vstopnina 5 € Bistrica ob Sotli ob 20:00: NKC: Aleksandar Škorić / John Dikeman at Klub Metulj Aleksandar Škorić nas je veliko več kot navdušil na kongresu Improcon leta 2017, od takrat postaja reden gost domačih odrov, zato s ponosom in navdušenjem pozdravljamo njegovo ponovno vrnitev v te kraje, kjer bo tokrat nastopil v duetu s saksofonistom Johnom Dikemanom. Aleksandar je gotovo bobnar tega časa, ki ga je nujno treba slišati v živo, vedno znova ko se pojavi priložnost. Trenutno živi in študira v Groningenu, svojo glasbeno pot pa je začel v Novem Sadu. V to skupino glasbenikov mlajše generacije sodi tudi saksofonist John Dikeman, ameriški glasbenik, ki že leta deluje v Amsterdamu. MKNŽ ob 21:00: Leechfeast [doom, Slo/NL], Human Host Body [blackened crust,Slo] LEECHFEAST so doom/sludge bend, ki bi skoraj lahko igral na Bistrških bendih, saj so člani pri nas že domači in jih zato ni potrebno posebno prestavljati. Nedavno so izdali tudi nov album z naslovom Neon Crosses, ki ga bodo predstavili na prihajajoči turneji. Na Radiju Študent so albumu posvetili prispevek v oddaji Tolpa Bumov, ketere vsebino si lahko preberete na: Na odru se jim bodo pridružili še drugi "domačini" MKNŽJA- HUMAN HOST BODY. Ekipa se je ravnokar vrnila iz turneje skupaj z Void Forger po Grčiji in Balkanu, mi pa jih nestrpno pričakujemo tudi na našem odru. Odrske umetnosti, razstave in predavanja: Hiša otrok in umetnosti ob 19:00: Creations pour l’Enfance: Avgust ne razme več (F) Lutkovna predstava za odrasle Predstava nastaja na podlagi poetičnega monologa, ki ga je pred desetimi leti napisal francoski pisatelj in pesnik Pierre Soletti. Besedilo govori o življenju in o staranju. O spominih, ki nam lajšajo stanja odsotnosti. Besedilo o notranjem gibanju, ko na zunaj že vse izgleda tako počasno, skorajda končano. Glede na ritem in intenzivnost besedila, je režiserka in dramaturginja Mateja Bizjak Petit iskala scensko postavitev, kjer bi se lahko vzpostavil najintimnejši stik z gledalci. Sredi odra je po tleh razgrnjena tri metrska šahovnica. Kot povabilo k igri. Okrog nje so postavljeni stoli. Igralec vstane, počasi hodi okrog šahovnice, tik pred gledalci. Vstavi se pred okencem 1A in vstopi na šahovnico, vstopi v igro. Vsako okence je en odstavek teksta. Na šahovnico povabi enega od gledalcev in s tem preseka še četrti (peti) zid med njim in občinstvom. Občinstvo tako postane del igre. Vsi smo tu. Skupaj. V isti zgodbi. Predstava poteka v francoksem jeziku. Brez vstopnine Šentjakobsko gledališče ob 19:30: 12 jeznih mož, režija Ira Ratej Predstava za ljubitelje dobrega teksta: v sobi za poroto, kjer se morajo v nekaj urah odločiti o fantovi prihodnosti, so zbrani tako lažje vodljivi ljudje kot tisti s zelo trdnimi stališči, vzkipljivi posamezniki s skritimi osebnimi problem in umirjene introvertirane osebe, ki svoje mnenje podajajo zelo premišljeno. Skupna lastnost večine prisotnih pa je njihova želja, da bi z dodeljenim delom čim prej opravili in bi se lahko, brez večjih miselnih naporov, vrnili nazaj k svojemu ustaljenemu življenju. Porota dvanajstih naključno izbranih mož odloča o smrti mladega fanta, obtoženega očetomora. Sprva se zdi njegova krivda popolnoma očitna, toda eden izmed porotnikov ima vendarle nekaj pomislekov, ki zahtevajo ponoven pregled dokazov in pričevanj. Vprašanje, ki se zastavlja ves čas drame, je, ali se bodo porotniki ne glede na lastne predsodke dokopali do resnice. Ali lahko zaupamo tožilcu, da je obtožil pravega storilca? Bi radi pokukali v porotno sobo in vedeli, o čem se gre? Sami videli d 1000 okaze in se odločili, ali bi mladeniča obsodili na smrt zaradi umora? Kaj se zgodi, če ima v nekem trenutku dvanajst ljudi možnost prevzeti vlogo boga in ko se zdi resnica obarvana tako, kot hoče tisti, ki jo zastopa, so temeljna vprašanja drame. Vstopnina: Od 7 eur dalje Slovensko mladinsko gledališče ob 19:30: Metamorfoze 4: Črne luknje Uprizoritev Črna luknja je točka čiste singularnosti. Je nemogoč pogoj možnosti tako snovi kakor antisnovi, je polje popolnega izničenja in obenem mesto stvarjenja. Predstava se preko metafore črnih lukenj ukvarja z erozijo zahodnjaške tradicije humanizma, ki je v zgodovini imperializma dobila napadalne značilnosti in katere spodvoj vase lahko danes opazujemo v razmestitvi pozicij moči, statusa resnice in etičnih vrednot. Smo danes sploh še lahko humani? Smo sposobni sočloveku pogledati v oči, v črno luknjo njegove zenice? Smo sposobni razumeti točko nič, to skrajno metafizično točko fenomena črne luknje, da bi lahko presegli stereotipe in predsodke? Kaj pa, če humanost ni v sočutnem zrenju v zenico sočloveka, ampak v radikalnem soočenju z možnostjo, da je oko drugega le zaslon, ki odseva naše lastne sanje, želje in strahove? Kaj, če črna luknja ni nekje na drugi strani, temveč je zareza v nas samih? Režija: Bara Kolenc Igrajo: Janja Majzelj, Blaž Šef, Matija Vastl Koprodukcija: Slovensko mladinsko gledališče (Ljubljana), Schauspiel Dortmund, Center urbane kulture Kino Šiška (Ljubljana) Vstopnina: 15,50 EUR / 9,50 EUR (dijaki, študentje, upokojenci) SNG Opera in balet ob 19:30: Doktor Živago Doktor Živago, ena od najlepših in najpretresljivejših ljubezenskih zgodb v svetu umetnosti, je roman ruskega pisatelja Borisa Pasternaka, ki je leta 1958 prejel Nobelovo nagrado za književnost. Izredno osebna in filozofska pripoved govori tudi o vidikih sistema in vplivih revolucije na razvrednotenje posameznika, kar seveda ni ugajalo oblastem takratne Sovjetske zveze. Zavoljo velikega pritiska nanj se je moral pisatelj prestižni nagradi odpovedati. Nato je bil Živago dolga leta doma nezaželen in pravo veljavo so mu omogočile šele družbene spremembe v devetdesetih letih. Medtem pa je roman na Zahodu postal velika uspešnica, prevedena v številne jezike. V znameniti britansko-ameriški filmski različici, v režiji Davida Leana iz leta 1965, je izpostavljena intimna ljubezenska zgodba med doktorjem Živagom in Laro, ki je "okužila" gledalce in filmski svet (film je prejel pet oskarjev in pet zlatih globusov) ter postala klasika. Nedavno je na Broadwayu doživela krst ameriška izvedba istoimenskega muzikala, ki je pred tem uspešno polnil dvorane v Avstraliji in na Švedskem, vse več je ekranizacij. Baletne poustvaritve do sedaj še ni bilo in tako bomo na našem odru prvič obudili znamenito zgodbo kot dramski balet, ki bo svojo snov črpal predvsem iz ljubezenske zgodbe in vprašanja osebne svobode. Posegli bomo po glasbi Dmitrija Šostakoviča, ruskega skladatelja in pianista, velike figure glasbenega sveta 20. stoletja, ki je ustvarjal po obdobju Prokofjeva in Stravinskega in v svoji glasbi združeval mešanico stilov (neoklasika, postromantika). Nastala je glasba, polna ostrih kontrastov pa tudi groteske. Ustvarjalca predstave bosta zelo znana baletna umetnika, brata Jiři in Oto Bubeniček, ki sta svoji karieri dopolnila v hamburškem Baletu Johna Neumeierja, danes pa se lahko pohvalita kot avtorja izjemno uspešnih predstav na uglednih plesnih odrih. Orkestru bo dirigiral maestro Marko Gašperšič. Šentjakobsko gledališče ob 19:30: Ne šlataj 220V Kupite stanovanje. Dvosobno. Vselite se. Ob tem pa se vam nasmehne sreča in spoznate še Polono, ki končno privoli, da pride k vam na obisk. Celo na večerjo ... Priprave na zanimivo srečanje in morebitno "večerjo" so v polnem teku ... nato pa krrrrrc!, zm 2000 anjka elektrike. Sprašujemo vas: Ste tudi vi že kdaj imeli težave z elektriko? Z zastarelo električno napeljavo? Jo je zmanjkalo v vašem stanovanju ali v celotnem bloku? Vas je lift pustil na cedilu? Kako hitro so prišli električarji? So odkrili in odpravili okvaro? Kaj je lahko še hujšega?! ... Aja – mojstri! Ti prihajajo in odhajajo, pa spet prihajajo in odhajajo ... Veste, to kar bomo zdaj napisali drži. Zagotovo! Ne šlataj – 220 V! je elektro-komedija o vseh nas, ki smo se odločili, da slepo verjamemo modrim kombinezonom, pametnjakovičem in gobezdačem. Pa se res ne dá nič storiti zoper to? Smo res ljudje najbolj varni v svojem ovčjem tropu, ki verjame, da se "itak ne dá nič storiti"? ... Ali pač ne? Drznite si vstopiti v blok na Tovarniški 45, blok s podobnimi problemi, mogoče pa tam odkrijete mojstra po svojem okusu v najbolj naelektreni komediji Iztoka Lovrića. Vstopnina: Od 7 EUR dalje MGL: Veliki oder ob 19:30: Drago Ivanuša: Orlando - predpremiera Po motivih istoimenskega romana Virginie Woolf , 2017 Mjuzikel režiserka Barbara Hieng Samobor Knjigo, po kateri je nastal libreto za naš novi mjuzikel, je žanrsko skoraj nemogoče opredeliti. Avtorica sama jo podnaslovi z "biografija" in njena proza resnično ves čas vztraja v maniri biografskega zapisa. Mnogi znanstveniki delo uvrščajo med primerke magičnega realizma. Roman bi zlahka zdržal tudi primerjavo s politično obarvanimi besedili. Obenem se ponuja kot izhodišče za različne sociološko-psihološke študije. Tematika je povzročila neznansko veliko teoretičnih študij, a še najbolj točna je verjetno definicija Nigela Nicolsona, ki pravi, da je Orlando "najdaljše in najbolj očarljivo ljubezensko pismo v zgodovini literature". Orlando potuje skozi čas. Zgodba se prične v renesančni Angliji, ustavi pa se tristo let kasneje. Orlando je ves čas z nami, doživlja najrazličnejše spremembe, a postara se le za kakšnih dvajset let. Fantazija je pomembnejša od realnosti. Življenje je sen. Ta, ki nam ukrade sanje, nam ukrade življenje. Na poti med stoletji se Orlando sreča s številnimi pomembnimi predstavniki različnih obdobij, med drugim tudi z Elizabeto I. in kraljico Viktorijo. Svet se spreminja in spreminja se tudi Orlando. Le dve stvari ostajata nedotaknjeni: pesniška žilica in plemenit značaj. Znotraj repertoarja, ki je večinsko osredotočen na intimistične teme, sta zasnova libreta in režijski koncept Orlanda njegov najskrajnejši poskus: s pomočjo glasbe pričarati nekaj na prvi pogled neuresničljivega, prikazati nekaj na prvi pogled očem nevidnega. mala scena ob 20:00: Čudežna terapija, komedija Kadar v zakonu hudo škriplje, prideta človeku na misel vsaj dve zelo različni rešitvi: ločitev ali obisk zakonske posvetovalnice oziroma psihoterapevta. Tako se tudi Jana in Valentin Dorek, par srednjih let z dvema skoraj odraslima otrokoma, namenita reševati zakonsko barko, ki neusmiljeno tone. Njuna psihoterapevtka, ženska z dolgoletno prakso, jima postreže s celo vrsto različnih psiholoških vaj za izboljšanje komunikacije, ki pa po prvih obotavljajočih se korakih sprožijo hudournike medsebojnega obtoževanja. Na dan privrejo zatajevani občutki Jane, ki se je vsa leta zakona počutila odrinjeno in zapostavljeno, saj Valentinu nikoli ni odpustila skoka čez plot. Vendar ji zagrenjeni Valentin vrne milo za drago, ker si je tudi ona nekoč privoščila ljubimca. Kot vsi dolgoletni zakonci sta Jana in Valentin izkušena in do zob oborožena veterana zakonskega bojišča; vešče vrtita meče očitkov, mečeta kopja obtoževanj, podstavljata mine poniževanj in streljata drug drugemu naravnost v srce. Bo mirovna misija uglajene in obupane psihoterapevtke uspela ali pa bo s svojimi metodami vred končala kot kolateralna škoda vojne zakoncev Dorek? Ljudski dom Šentvid ob 20:00: Brez Postdramska raziskava prisotnosti Zaradi zmanjšanega števila stolov, nujna rezervacija vstopnic na sodr.teater@gmail.com. He wears a mask, and his face grows to fit it. (George Orwell) Biti. Ne biti. Plus. Minus. Intimno. Javno. Tiho. Glasno. Osebno. Politično. Individualno. Skupno. Prisotno. Odsotno. Sem. Nisem. Z. Brez. Naš pogled je pogojen z dualizmom in posledično antagonizmom, ki ga ta nosi v sebi. Na svet in nase gledamo skozi dualistična očala in če želimo videti ali upoštevati vse odtenke sivine, se moramo zavestno potruditi, da presežemo pogojeno dvojnost zavesti. Pogled na svet, ki je zgrajen iz nasprotij, predvideva, da ne moremo nasloviti ene strani kovanca, ne da bi ob tem naslovili tudi tisto drugo, torej njeno nasprotje. Če torej govorimo o brez, govorimo tudi o z. Če govorimo o prisotnosti, nehote ali hote prikličemo tudi odsotnost. In obratno. Prisotnost ali s tujko (ki smo jo posvojili v uprizoritveni umetnosti) prezenca je ena izmed temeljnih prvin, s katerimi se ukvarjamo v gledališču. Igralčevo telo v prostoru in času, neposredno pred očmi gledalca, s svojo neponovljivo energijo in vsebino je tudi njegovo najpomembnejše in najmočnejše orodje, njegovo temeljno izrazno sredstvo. Tokrat se torej vračamo k osnovam – k telesu, glasu in njuni vsebini, k njuni prezenci. Ne zanimajo nas toliko interpretacija, zgodba, dramski liki ter ostali vidiki klasičnega dramskega gledališča. Zanima nas predvsem edinstvenost gledališke izkušnje tako za performerja kot za gledalca, ta edinstvenost pa se skriva v popolni prisotnosti znotraj sedanjega trenutka, znotraj tukaj in zdaj. Zelo pogosto se ravno ta pris(o)tnost izkaže za izjemno težaven izziv, tako v gledališču kot tudi v življenju, čeprav bi lahko rekli, da je gledališče v tem pogledu morda celo bolj neizprosno v svoji zgoščenosti časa in prostora: ujeti dragoceno pozornost gledalca tukaj in zdaj, jo držati in ne izpustiti, angažirati gledalca in mu spodbuditi domišljijo, mu ob tem odpreti pomembna vprašanja, ki smo si jih tudi sami zastavili, iznajti nek svoj lasten način ... vse to pač ni mačji kašelj. Vendarle pa je tudi to mogoče, če si le dovolimo razpreti lastne ranljivosti, če nikoli ne pozabimo na igrivost ter poskušamo gledati na stvari vsakokrat iz drugega zornega kota. Skozi raziskovanje privrejo na plan različne vsebine in se vzpostavijo odnosi med njimi - osebno lahko postane politično, spontano in igrivo radikalno, intimno performativno, gledališče pa postane dogodek. V prvi vrsti nas pri tej raziskavi vodita radovednost in pogum. Brez strahu in samocenzure, a vendarle premišljeno. Pridite, naj maske končno padejo ... ali pa tudi ne. Režiserka: Sara Lucu Asistent režije in dramaturg: Mišo Mićić Kostumografinja: Katarina Šavs Scenografinja: Nastja Miheljak Video: Sara Lucu in ustvarjalci predstave Luč: Dani Žorž Igrajo: Jurij Torkar, Van Dica, Petra Radoja, Lovro Lovor, Ita Weber, Matija Zombi Kastelic Vstopnina: 5EUR Mini teater ob 20:00: Naj bo konec lep Besedilo je ganljiva avtobiografska pripoved, mestoma zajedljivo boleča, pogosto pa tudi zabavna, ki pretanjeno prepleta osebno z univerzalnim. Mohamed El Khatib je želel napisati dramsko besedilo na podlagi intervjujev, ki jih je naredil s svojo materjo. Leta 2012 je njena smrt prezgodaj končala zastavljeni projekt. Nastala je zlepljenka časopisnih izrezkov, elektronskih in telefonskih sporočil, transkripcij pogovorov, videov, kratih dialogov z očetom ... Ves material združuje fikcijo in dokumentarnost in ponuja vpogled v intimnost življenja zaznamovanega s smrtjo ter se dotika vprašanj družine, države, maternega jezika, spominov, žalovanja. Besedilo je ganljiva avtobiografska pripoved, mestoma zajedljivo b 2000 oleča, pogosto pa tudi zabavna, ki pretanjeno prepleta osebno z univerzalnim. Avtor je o svojem delu zapisal: 'Združil sem skupek življenjskih materialov, ki sem jih zbiral od maja 2010 do avgusta 2013. Nisem vedno prosil za potrebne avtorizacije, nisem si postavljal vprašanj meja, spodobnosti, previdnosti. Zbral sem vse, kar sem lahko, in sestavil novo celoto. Vse se je dogajalo hitro in brez vnaprejšnjih premislekov. Ta dokumentarna fikcija je predstavljena bolj ali manj linearno in kronološko. Nikakršnega suspenza ni, vemo, da mama na koncu umre in da je njen sin zelo žalosten. Vemo tudi, da bi ravnal drugače, če bi lahko vse naredil še enkrat. Bil bi popoln sin. Starši se vedno sprašujejo, če so bili dobri starši. Kaj pa mi? Smo bili dobri otroci? Smo bili otroci na nivoju? Olimpijski otroci?' Besedilo je bilo leta 2016 nagrajeno z veliko nagrado za dramatiko (Grand Prix de Littérature dramatique). 10KA klub smeha ob 20:30: Bob išče svežo faco #1 Stand up Vstopnina: 3EUR - - - Galerija Kresija ob 17:00: Spiritus Poeticus - javno vodstvo Staneta Jagodiča Asemblaž, kolaž, scenografija Brez vstopnine Atelje-galerija MIKADO ob 20:00: Seme-vir živlenja fotografska razstava Fotografska razstava Na temo "Seme – vir življenja", bodo fotografije razstavljali: Bojan Radin, Cherie Plausteiner, Iza ŠtrumbeljOblak, Jure Juvan, Peter Fettich in Tilyen Mucik. Brez vstopnine MSUM od 20:30: Folder Group - Italian Limes Italian Limes raziskuje sodobno idejo meje v kontekstu najnovejšega razvoja tehnologij za prostorsko reprezentacijo in velikanskih posledic, ki so jih podnebne spremembe imele za alpski ekosistem v zadnjem desetletju. Projekt Italian Limes je bil prvič predstavljen na 14. arhitekturnem bienalu v Benetkah, kjer je prejel posebno omembo mednarodne žirije. Prejel je tudi srebrno medaljo za oblikovanje razstav na podelitvi evropskih oblikovalskih nagrad za leto 2015. Karto gibljivih meja je za svojo stalno zbirko odkupil muzej Victoria & Albert v Londonu. Vstopnina: Odrasli: 5,00 EUR Dijaki, študenti, upokojenci in osebe nad 65 let: 2,50 EUR - - - CUK Kino Šiška ob 17:00: Transnacionalizmi - Telo, meje in tehnologija Konferenca in razstava Kustos: James Bridle 17:00–17:45 James Bridle: Igra s pravimi imeni 17:45–18:15 Mojca Pajnik: Zahtevati človečnost: utopije svetovnega državljanstva 18:30–19:00 Marco Ferrari: Italian Limes: kartiranje premikajoče se meje na alpskih ledenikih 19:00–19:30 Q&A 20:30 Odprtje razstave: Transnacionalizmi – 1. del Brez vstopnine Mestna galerija Ljubljana ob 18:00: Darko Šimičić: Tomislav Gotovac Frame by frame Vljudno vabljeni na predavanje Darka Šimičića, raziskovalca iz InštitutaTomislava Gotovca, ki bo potekalo ob retrospektivni razstavi z naslovom Ne sprašujte, kam gremo. Predavanje bo potekalo v angleškem jeziku. Retrospektivna razstava Tomislava Gotovca a. k. a. Antonia G. Lauerja (1937, Sombor–2010, Zagreb) prinaša vpogled v šestdesetletno delovanje tega vsestranskega umetnika, ki je bil pionir na področju različnih medijev, od eksperimentalnega in strukturalističnega filma do hepeningov, akcij in performansov. Brez vstopnine SIGIC, Trg francoske revolucije ob 18:00: Renato Horvath Na tokratnem fundaMENTu odkrivamo svet "synca". Gre za sistem vključevanja in odkupovanja glasbe za potrebe filmov, serij, reklam, videoiger in drugih avdiovizualnih vsebin. Iz Budimpešte v goste prihaja Renato Horvath. Renato je soustanovitelj in vodja eastaste, agencije za glasbeni marketing in sync. Je tudi soustanovitelj Budapest Showcase Huba (BUSH), madžarske različice glasbenega showcase festivala in konference. Več kot desetletje deluje na področju glasbenega posla kot glasbeni manager in video producent. Renato nam bo predstavil kanal, ki lahko predstavlja donosen posel za glasbene ustvarjalce, a je v slovenskih krogih še precej nepoznan. Predstavil nam bo osnove kompleksnega sistema, ki zadeva tako glasbo in njene metapodatke kot tudi sistem avtorskih pravic in komunikacije. Dogodek bo potekal v angleščini. Udeležba na fundaMENTu je brezplačna, potrebno se je le prijaviti tukaj. Organizacija: Kino Šiška in SIGIC. Brez vstopnine Drama Kavarna (v SNG Drama Ljubljana) ob 18:00: Predstavitev nove knjige Svetlane Makarovič Mladinska knjiga je izdala novo pesniško zbirko Svetlane Makarovič Naj bo poleti, ki prinaša sto haikujev – močnih in ostrih kot britev, pa vendar tudi čudežno krhkih in lepih. Svetlana Makarovič nas je močno nagovorila že s svojo prvo zbirko haikujev Zima vezilja. V novi zbirki Naj bo poleti se bralca ne dotakne le s svojo poezijo, marveč tudi z avtorskimi ilustracijami, ki sporočilnost haikujev še poglobijo. Z vami bosta tudi urednika knjige Irena Matko Lukan in Pavle Učakar. - Trubarjeva hiša literature ob 19:00: Literatura živi!: Pesniški dvoboj – Mieze Medusa in Markus - Köhle (literarni dogodek) Na pesniškem dvoboju se bosta spopadla Mieze Medusa in Markus Köhle, uveljavljena avstrijska avtorja in poznavalca »slam poezije« – poezije, ki se izvaja v živo in je usmerjena v interakcijo s publiko. Dogodek bo potekal v nemškem jeziku. Bežeče prireditve: Kinoteka: 20:00 Večer Združenja filmskih snemalcev: Podelitev nagrad IRIS Združenje filmskih snemalcev (ZFS) Slovenije bo tudi letos podelilo letne strokovne nagrade IRIS. Nagrade za najboljše stvaritve na področju filmske fotografije bodo podelili v šestih kategorijah. Kinodvor: 17:00 Django, Etienne Comar / Francija / 2017 / 117' Étienne Comar v svojem režijskem prvencu nariše portret nekonvencionalnega umetnika in svobodnega duha. 19:30 Playing Men (Playing Men), Matjaž Ivanišin / Slovenija, Hrvaška / 2017 / 61' Dokumentarni esej o moških in igri, dobitnik vesne za najboljši dokumentarec na Festivalu slovenskega filma v Portorožu. 21:00 Filmske zvezde ne umirajo v Liverpoolu (Film Stars Don't Die in Liverpool), Paul McGuigan / Velika Britanija / 2017 / 106' Jamie Bell (Billy Elliot) in Annette Bening v resnični ljubezenski zgodbi med mladim britanskim igralcem in ugašajočo hollywoodsko zvezdo. Mala dvorana: 17:30 Zadnji ledeni lovci, Jure Breceljnik, Rožle Bregar / Slovenija / 2017 / 72' Celovečerni dokumentarni film pripoveduje zgodbo o kulturi inuitskih lovcev vzhodne Grenlandije, ki ji danes, po skoraj 4000 letih obstoja v neusmiljenem naravnem okolju, grozi izginotje. 20:00 Družina, Rok Biček / Slovenija, Avstrija / 2017 / 107' Rok Biček (Razredni sovražnik) je deset let beležil življenje mladeniča, ki je odraščal v zelo neobičajni družini. Film je prejel glavno nagrado na Tednu kritike v Locarnu in vesno za najboljši celovečerec v Portorožu. Komuna: 18:15 Jaz, Tonya (I, Tonya), biografska športna drama, Craig Gillespie, ZDA, 120' 20:30 Tiho mesto (A Quiet Place), John Krasi 2000 nski, nadnaravni triler / grozljivka, ZDA, 95'


FOTO: Po Mariboru bobnarji tokrat stresli še Ptuj Na turnirskem prostoru Ptujskega gradu je danes zabobnelo. Okoli 50 bobnarjev vseh generacij in iz vse države je zaigralo v pomoč Mateju. Na Ptuju so danes, 14. maja 2022, pripravili edinstven dogodek Ptuj bobni – bobnarji na gradu. Osnovna ideja koncerta temelji na 30. obletnici bobnanja Marka Soršaka Sokija, bobnarja skupine Elvis Jackson. Lani je podoben dogodek prvič organiziral v Mariboru, letos pa je bobnar Mihael Tosch Toš iz ptujske skupine Hudobni Volk zaslužen, da se je dogodek odvil na Ptuju. Koncert je otvorila ptujska rock zasedba Hudobni Volk, nato pa je s skupino The Rocktors v živo zaigralo okoli 50 bobnarjev vseh generacij in iz celotne Slovenije. Poseben gost je bil še Pihalni orkester Ptuj. Za bobnarske palice je poprijela tudi županja Ptuja Nuška Gajšek. “Dogodek združuje glasbeno umetnost in ptujsko kulturno dediščino, saj sočasno promovira največjo zbirko historičnih glasbil na Slovenskem, ki se nahaja na Ptujskem gradu,” je dejal Mihael Tosch Toš. Idejni vodja dogodka Soki je naštel: “Poleg bobnanja smo imeli animacije za otroke, lahko smo si ogledali največjo zbirko starodavnih glasbil in izdelovali tudi zanimive inštrumente. Dogodek je imel dobrodelno noto.” Mateju, ki se je pridružil bobnarjem, so pomagali zbrati sredstva za nujno potreben kombi.


source: wikipedia

text: 1788 (MDCCLXXXVIII) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki družina Vošnjak v Šaleški dolini v Šoštanju ustanovi prvo usnjarsko delavnico. Rojstva 1. januar - Étienne Cabet, francoski filozof in utopični socialist († 1856) 22. februar - Arthur Schopenhauer, nemški filozof († 1860) 8. marec - William Hamilton, škotski filozof († 1856) 16. maj - Friedrich Rückert, nemški pesnik, prevajalec († 1866) 9. oktober - Jožef Košič, slovenski pesnik, pisatelj, etnolog in duhovnik († 1867) 8. november - Mihael Bertalanitš slovenski pesnik in učitelj († 1856) 14. oktober - sir Edward Sabine, irski astronom, fizik, ornitolog, raziskovalec († 1883) Smrti 16. april - Georges-Louis Leclerc de Buffon, francoski naravoslovec, biologmatematik, kozmolog (* 1707) 8. maj - Giovanni Antonio Scopoli, italijanski naravoslovec (* 1723) 21. junij - Johann Georg Hamann, nemški filozof in pisatelj (* 1730) 2. avgust - Thomas Gainsborough, angleški slikar (* 1727)


source: CulturaX

text: posredujem vam informacije vezane na izvajanje aktivnosti v decembru. 1. Registracija dijaških podjetij: V Zavodu smo se odločili, da na prošnjo učiteljev, podaljšujemo datum registracije dijaških podjetij do torka, 7. 12. 2021. Nato vam bomo poslali tudi dokument, ki potrjujejo registracijo podjetij. Vljudno vas prosim, da do konca leta oddate na spodnji naslov tudi GDPR obrazce. Potrebujem tako vaše kot od dijakov. Tisti dijaki, ki so že sodelovali na JA inovacijskemu kampu ne potrebujejo ponovno odddajati obrazec, saj smo pripraviili takega, ki zajema vse naše aktivnosti. Obrazece oddate na tej povezavi: https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLScdOEFoSSh5s73ekEktDUaUXIoJK-RZ7soXCuFoFj3Sc2SAmA/viewform?usp=sf_link 2. Izobraževanja v decembru: Prvo izobraževanje bomo izvajali za dijake in učitelje v torek, 14. decembra 2021. 16:00-17:30: Kaj je branding, in zakaj je pomembno, da podjetje gradi blagovno znamko? (Ksenja Osolnik, Man Power) 17:30-18:00: Sestanek za učitelje programa Moje podjetje (Napoved aktivnosti v januarju, pregled izvajanja programa in "suport" učiteljem.) Vljudno vas prosim, da na srečanje povaite tudi dijake, saj je izobraževanje namenjeno tudi njim. Pred izvajanjem dogodka bomo poslali povezavo dosrečanja vam in direktorjem dijaških podjetij. Drugo izobraževanje se bo nanašalo na Usposabljanje učiteljev za program Skills4Future. Ste vedeli, da program S4F zajema bistvene izobraževalne kompetence in prihodnje spretnosti? Se strinjate, da izobraževanje igra ključno vlogo pri razvijanju novih spretnosti pri mladih? Tudi naša želja je, da mladi postanejo uspešni v prihodnosti, ki pa je vedno bolj zaznamovana s kompleksnostjo. Najsi jih imenujemo »vodstvene spretnosti« ali »prihodnje spretnosti«, vsi se strinjamo, da so potrebni sodelovanje, ustvarjalnost in sposobnost prepoznavanja priložnosti za ukrepanje v spreminjajočem se okolju. Kako pridobiti sistemska znanja, s pomočjo katerih bodo mladi razvijali svoj potencial? Vabljeni, da se nam pridružite v ponedeljek in torek, 13. in 14. 12. 2021, med 16.00 in 19.00 uro na brezplačni delavnici, na kateri boste spoznali atraktivna, vizualna orodja, ki so še kako zaželena v času predajanja snovi preko spletnih platform. Za udeležbo na delavnici prejmete potrdilo s strani organizatorja. Vljudno vas prosim, da se prijavite na tej povezavi: https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSfJSiRBNPEH-XT_qbArqZ_meTMrJ425UXbUhK4jKU075uHY_A/viewform?usp=sf_link V Zavodu smo natisnili "pingvine" našega programa. Dogovorili smo se, da jih bomo razdelili po šolah, nato pa si jih boste lahko izposojali. Prosim sporočite mi ali jih potrebujete. Za dve lokaciji smo se že dogovorili. Pingvina bosta prisotna na: SEPŠ KOper in BIC Ljubljana, Živilska šola.


text: Wikipedija [vikipedíja] () ali Vikipedija je prosta spletna enciklopedija, ki nastaja s sodelovanjem stotisočev prostovoljcev z vsega sveta. Vsebuje geselske članke v več kot 300 različnih jezikih in njihovih različicah, sponzorira pa jo nepridobitna Fundacija Wikimedia. Zajema tradicionalne enciklopedične teme, obenem pa služi tudi kot almanah in zbornik. Ustanovitelj Jimmy Wales jo opisuje kot »poskus, da bi ustvarili in ponudili prosto enciklopedijo najvišje mogoče kakovosti prav vsakemu posamezniku v njegovem lastnem jeziku.« Wikipedija je eno od največkrat navedenih spletišč in dnevno doživi okoli 50 milijonov obiskov. Wikipedija vsebuje več kot 40 milijonov geselskih člankov, od katerih jih je preko šest milijonov v angleščini in preko milijona še v 15 jezikih. Slovenska Wikipedija, ki ima do dne . . ustvarjenih člankov, se uvršča med 50 wikipedij z največ članki. Od svojih začetkov – ustanovljena je bila 15. januarja 2001 kot dopolnitev projekta Nupedia – je nepretrgoma rasla in hkrati spodbudila nastanek novih projektov, kot so Zbirka, Wikislovar, Wikinavedek, Wikiknjige in Wikivir. Geselske članke urejajo prostovoljci v načinu wiki lastnemu sistemu: članke lahko spreminja kdorkoli in kadarkoli. Sodelavci Wikipedije sami skrbijo za nepristranost člankov, tako da so pogledi strokovnjakov ali citati iz literature povzeti, ne da bi želeli iz njih izluščiti »objektivno resnico«. Zaradi svoje odprte narave je dovzetna za netočnosti in vandalizem. Pomen Wikipedije kot referenčnega dela je nekoliko sporen. Po eni strani prejema pohvale, ker je prosto dostopna, ker jo lahko vsakdo ureja, in ker pokriva nadvse širok razpon tem. Po drugi strani jo kritizirajo, ker ima v nasprotju s tradicionalnimi enciklopedijami šibko osrednjo avtoriteto ter zaradi sistematične pristranskosti, na primer zaradi slabše pokritosti tradicionalnih enciklopedičnih tem. Geselski članki Wikipedije so na voljo pod pogoji, ki jih navaja licenca Creative Commons-Deljenje pod enakimi pogoji-Priznanje avtorstva (CC-BY-SA) in so zrcaljeni na številnih strežnikih po svetu. Medtem ko večina različic Wikipedije v opredmeteni obliki še ni izšla, je bila nemška različica maja 2005 predstavljena na DVD-plošči. Glavne značilnosti Wikipedija ima tri ključne značilnosti, ki določajo njeno mesto na svetovnem spletu: Prvenstveno je oziroma si želi postati enciklopedija (s podprtimi podatki v obliki zbornika). Je wiki, kar pomeni, da jo lahko z nekaj izjemami ureja kdorkoli. Ima odprto vsebino in uporablja licenco Creative Commons-BY-SA. Wikipedijo tako kot Nupedijo (podoben projekt proste enciklopedije) podpirata zastopnik proste programske opreme Richard Stallman in Free Software Foundation. Stallman je razumel pomen »proste splošne enciklopedije« še pred ustanovitvijo Nupedije in Wikipedije. Odprtost Wikipedije ima tudi nekaj slabih lastnosti: članki, katerih tematiko pozna malo urednikov, so netočni oziroma vprašljivi, vendar je pričakovati, da se netočnosti s številom urejanj zmanjšajo. Druga pomanjkljivost odprtosti so pisci, ki ne prispevajo k uporabnosti vsebine (imenovani tudi »vandali«), temveč na različne načine povzročajo Wikipediji škodo (npr. pišejo članke z naslovi, kot je »Žbljkmb dfkjsdflsd«). Čeprav odprta narava te enciklopedije omogoča tak vandalizem, pa je hkrati tudi zdravilo zanj: vsakdo ima možnost razveljaviti spremembe oziroma povrniti prejšnjo različico. Večina jih ni registrirana kot stalni uporabnik Wikipedije (nimajo svojega »uporabniškega imena«), tako da se njihovi prispevki prepoznajo samo po IP-naslovu računalnika, iz katerega so uredili zadevajočo stran. Če so vandali vztrajni, jih lahko administratorji blokirajo, strani pa še vedno zaščitijo pred pisanjem tako, da jih lahko urejajo samo drugi administratorji in samodejno potrjeni uporabniki. Nekatere nacionalne wikipedije imajo svoje parodične različice: v slovenščini je to Butalopedija , v hrvaščini Neciklopedija, v angleščini Uncyclopedia , ali Bullsh!t Wiki v ruščini Absurdopedija itd. Dogovori Sodelavci Wikipedije sledijo nekaj preprostim dogovorom, ki se jih skušajo tudi čim bolj držati. Ti dogovori omogočajo, da projekt tekoče deluje in da so sodelavci produktivni. Sodelavcev Wikipedije je ogromno in prihajajo z vseh delov sveta. So različnih starosti in spolov, ter imajo različne predstave in nazore. So računalniško pismeni in večinoma prihajajo iz držav, v katerih je materni jezik angleščina oz. jezik izdaje wikipedije, ki jo urejajo. To v projekt vnaša tudi določeno stopnjo pristranskosti. Wikipedijini članki naj bi bili predstavljeni čim bolj uravnoteženo in nepristransko. Nikakor ne razglašajo le najbolj sprejetih mnenj, temveč predstavijo temo z raznolikih gledišč. Poimenovanje člankov Wikipedije v splošnem določajo dogovori o poimenovanjih, kar pomaga razrešiti marsikatero dvoumnost in nejasnost. Wikipedisti svojih pripomb ne vpisujejo v članke, temveč za to uporabljajo pogovorne strani. Vsak članek ima povezavo »pogovor«, ki vodi na pogovorno stran, kjer lahko uporabniki objavijo svoja vprašanja, komentarje in predloge. Razpravam o obširnejših težavah služita tudi forum Pod lipo ter projekt Meta-Wiki. Obstajajo številni članki, ki niso enciklopedičnega pomena, na primer slovarski geselski članki, klepeti in reklame. Te urejevalci običajno izbrišejo. Pravil oziroma dogovorov o delu v Wikipediji je še mnogo. Nekatera so zelo splošno sprejeta, druga pa vzbujajo dvome in nasprotovanja. Sicer pa je najširše podprto pravilo: »Če vas pravila spravljajo v slabo voljo in vas odvračajo od sodelovanja, jih zanemarite in sledite svojim pogledom.« Presenetljivo je, da uspešno delovanje in razvoj Wikipedije temeljita prav na tem. Skupnost Wikipedijo gradi na tisoče prostovoljcev, imenovanih »uporabniki«: učitelji, študentje, zanesenjaki, izvedenci - ljudje z znanjem od vsepovsod, ki so se znašli na spletni strani in spoznali, kako uporabna, aktivna in preprosta za urejanje je Wikipedija. Odločili so se, da postanejo Wikipedisti in ponudijo svoje znanje za širitev pogleda ljudi na svet, ki jih obdaja. Število sodelavcev stalno raste - tako zanesenjakov kot strokovno izobraženih ljudi. Wikipedija nima »glavnega urednika«. Njena ustanovitelja, Jimmy Wales (tudi Jimbo Wales) (izvršilni direktor majhnega spletnega podjetja Bomis) in Larry Sanger se vidita kot udeleženca, ki skrbita, da projekt ne zaide na stranpoti. Prvih nekaj let Wikipedije je bil Larry plačan uslužbenec, zadolžen za nadzor Wikipedije (in Nupedije). S pomočjo nasvetov skupnosti je odločal o vprašanjih, kjer ni bilo mogoče doseči dogovora. Ko je zmanjkalo denarja za njegovo delovno mesto, je dal odpoved. Nekaj Larryevih prejšnjih odgovornosti so prevzeli Jimmy in skupnost Wikipedistov. Druga dva uslužbenca Bomisa, ki sta in še prispevata k enciklopediji, sta Tim Shell, soustanovitelj Bomisa, in programerja Jason Richey ter Toan Vo. Zgodovina Wikipedija nepretrgoma deluje od 15. januarja 2001. Slovenska različica deluje od 26. februarja 2002. Programska in strojna oprema Wiki programska oprema, ki je gnala prvo različico Wikipedije, je program UseModWiki, ki ga je napisal Clifford Adams (»Phase I«). Januarja 2002 je Wikipedija prešla na PHP wiki programsko opremo Magnusa Manske (»Phase II«), ki je uporabljala MySQL bazo podatkov, napisano posebej za ta projekt in s številnimi dodanimi funkcijami. Čez nekaj časa je stran začela delovati tako počasi, da je urejanje postalo zelo oteženo. Večkratni popravki programske opreme so pomagali le začasno. Nato pa je Lee Daniel Crocker napisal novo različico, ki teče od julija 2002 (»Phase III«) in je prinesla veliko izboljšav. Zadolžitev za popravke programa in optimizacijo podatkovne baze je takrat prevzel Brion Vibber. Od junija 2004 Wikipedije tečejo na devetih posebnih strežnikih na Floridi. Eden izmed njih je namenjen le za podatkovno bazo, štirje pa odgovarjajo na zahtevke spletnih brskalnikov po Wikipedijah. Na vseh teče Fedora Core. Za pospešitev delovanja se strani za anonimne uporabnike, dokler so veljavne, predpomnijo na datotečnem sistemu, kar pomeni, da za večino zahtevkov branje iz baz in sestavljanje strani ni potrebno. Na take zahtevke odgovarjata dva Squid strežnika. Vsi strežniki si delijo dva omrežna datotečna strežnika NFS (prvotni in nadomestni; prvotni je hkrati tudi e-poštni strežnik). Od avgusta 2005 teče Wikipedija na skupno več kot 80 strežnikih. Sorodni projekti Projekti, ki so del družine Wikimedia, so še: Wikislovar, prosti slovar Wikiknjige, zbirka prostih učbenikov Wikinavedek, prosta zbirka navedkov Wikivir, zbirka izvornih besedil v raznih jezikih, ki so bodisi v prosti rabi bodisi izdani pod GFDL Wikinovice, novice, ki jih pišejo bralci Wikivrste, imenik vrst Wikimedijina zbirka (Commons), repozitorij predstavnostnih vsebin (slike, zvočne datoteke, kratki video posnetki ...) Wikiverza, prosta univerza Wikipotovanje, prosti popotniški vodniki Wikipodatki, prosta podatkovna zbirka Februarja 2002 so se wikipedisti španske Wikipedije odločili, da jim delo pod okriljem fundacije Wikimedia ne ustreza in ustanovili ločen projekt Enciclopedia Libre. Želeli so se namreč izogniti oglaševanju preko Wikipedije, o čemer so v tistem času potekale intenzivne razprave. Kasneje so te razprave zamrle in se je splošno uveljavilo prepričanje, da Wikipedija z njim ne bo zbirala sredstev. Kljub temu pa se wikipedisti Enciclopedia Libre fundaciji Wikimedija za zdaj ne želijo priključiti, čeprav to ni izključeno v prihodnje. Sklici Zunanje povezave Meta-Wikipedia - Pogovori o tehničnih in vsebinskih vprašanjih Wikipedije in njenih sestrskih projektov, vključno z nasveti, kako postaviti svoj lasten MediaWiki strežnik. MediaWiki Phase III programje Wikipedijina stena trofej Primerjava velikosti z nekaterimi drugimi enciklopedičnimi projekti Statistika Wikipedij Miran Hladnik. Wikipedija v izobraževalnem procesu , 19. januar 2007. Slovene student projects in Wikipedia and Wikisource, 26. december 2008. Spletne enciklopedije Ustanovitve leta 2001 Projekti Fundacije Wikimedia


Rušenje Roga v teku Rog je padel. Občinska varnostna služba Valina je okoli sedme ure zjutraj vdrla v prostore Avtonomne tovarne Rog in nasilno izselila uporabnike, ki so se v njej nahajali. Že od jutra se pred Rogom, kjer je policija v koordinirani akciji z varnostniki uporabnikom in javnosti zaprla dostop do dvorišča in v stavbe, zbirajo ljudje. Ob 11.30 je bilo pred Rogom več kot trideset policistov, uro kasneje je prispel še en odred. V Rogu ni policije, samo varnostniki. Pred tovarno na Trubarjevi ulici se je zbralo med sto in dvesto ljudi. Najmanj trije so bili med prerivanjem s policijo, ki je uporabila solzivec, pridržani, vsaj eden tudi poškodovan. Po naših informacijah naj bi bilo ob vstopu varnostne službe v prostorih tovarne med 5 in 15 ljudi. Zadnja skupščina uporabnikov Roga je bila prejšnji torek. Uporabniki niso bili obveščeni o občinskih načrtih. Včeraj zvečer je na občini potekala seja MOL, na kateri se je med drugim odločalo o letnem proračunu. Na njej sta bili prisotni tudi svetnici Levice v mestnem svetu, Asta Vrečko in Urška Honzak: Delavci so nemudoma pričeli z rušenjem. Lahko smo opazovali tovornjak za tovornjakom opreme in lastnine uporabnikov Roga, ki jih odvažajo na neznano lokacijo. Odpeljali so tudi vse avtomobile, vendar uporabnikom niso pustili iz Roga odnesti ničesar, niti ključev ali čevljev. V Rogu sta ostali tudi dve mački, policija in varnostniki ne dajejo izjav. Dvoriščna stena Roga je že načeta, Socialni center je, kolikor lahko presodimo s Trubarjeve, že podrt. Živko Skvotec je izpraznjen, knjige iz knjižnice so zmetali skozi okna, okrog pol enih so začeli s strehe metati salonitke. Vsa okna glavne stavbe so razbita. Uporabniki so v pogovorih že napovedali, da bodo skušali ponovno pridobiti sodno varstvo in ustaviti rušenje. Toda žalosten pogled na razmajane stene ne zbuja upanja.


source: fineweb

text: Brangelina: sta od božiča že gospod in gospa Pitt? Kot so poročali številni britanski tabloidi, naj bi se Brad Pitt in Angelina Jolie menda poročila okoli božiča, in sicer na karibskih otokih Turks in Caicos. Tega do zdaj uradno še niso potrdili. Sta Brad in Angelina od božiče že gospod in gospa Pitt? (Foto: Reuters) Britanski časnik The Telegraph je pisal, da sta se Angelina Jolie in Brad Pitt, zlati hollywoodski igralski par, poročila pred tednom dni, ob božiču, na karibskem otočju. To pomeni, da naj bi se poročila po osmih mesecih, odkar sta 49-letni Brad in 37-letna Angelina aprila lani oznanila njuno zaroko. Brada Pitta lahko januarja gledate na VOYO v filmu Preberi in zažgi. Par je sicer preživljal božič in novo leto na zasebnem posestvu Parrot Cay priznane modne kreatorke Donne Karan. Na počitnicah se jima je pridružilo njunih šest otrok, Bradovi starši Jane in William ter njegov brat Doug in sestra Julie. Da pa par zna po svoje "poskrbeti" tudi za otroke, pa priča podatek, da sta za šest otrok najela kar 12 varušk, kar pomeni po dve na enega. Poroka ali ne, dejstvo je, da sta oba ves čas namigovala, da se bosta poročila zaradi otrok, ker to pričakujejo. Sicer pa so tabloidi že dalj časa na trnih ter na veliko ugibajo in objavljajo različne zgodbice na to temo. Decembra so tako poročali, da je par naročil poročna prstana pri zlatarju Neilu Lanu, Brad pa je pred tem novembra izjavil, da se mu zdi, da je čas poroke "vedno bliže". Spomnimo, da sta se Brad in Angelina spoznala na snemanju filma Gospod in gospa Smith leta 2004, v času, ko je bil on še vedno poročen z Jennifer Aniston.


text: Kaj je Unicode? Unicode uporablja edinstvena števila za vsak znak, ne glede na platformo, ne glede na program, ne glede na jezik. V osnovi računalniki računajo samo s števili. Črke in ostale znake zapišejo kot določena števila. Preden so razvili Unicode, je obstajalo na stotine različnih kodnih tabel za dodeljevanje teh števil. Nobena kodna tabela, pa ni mogla vsebovati dovolj znakov: na primer, Europska Unija bi potrebovala kar nekaj različnih kodnih tabel, da bi podprla vse evropske jezike. Celo pri samo enem jeziku, kot je angleščina, ena kodna tabela ni primerna za vse črke, ločila in tehnične simbole. Prav tako so te kodne tabele v sporu ena z drugo. Kar pomeni, dve kodni tabeli lahko uporabljata enako število za različne znake, oziroma različna števila za enak znak. Vsi računalniki (posebej strežniki) morajo podpirati veliko različnih kodnih tabel. Kadar se podatki prenašajo preko različnih kodnih tabel ali platform, vedno obstaja možnost, da pride do napačnih podatkov. Unicode vse to spremeni! Unicode uporablja edinstvena števila za vsak znak, ne glede na platformo, ne glede na programsko opremo, ne glede na jezik. Unicode standard so sprejela vodilna računalniška podjetja ko so Apple, HP, IBM, JustSystem, Microsoft, Oracle, SAP, Sun, Sybase, Unisys in mnogi drugi. Unicode je nepogrešljiv pri modernih standardih kot so XML, Java, ECMAScript (JavaScript), LDAP, COBRA 3.0, WML, itd, in je uradno potreben za izvajanje standarda ISO/IEC 10646. Podpirajo ga mnogi operacijski sistemi, vsi novejši internet brskalniki, ter številni drugi produkti. Prisotnost standarda Unicode in dostopnost orodij, ki ga podpirajo, je trenutno zelo pomemben trend na področju programske tehnologije. Vključevanje standarda Unicode, v sisteme odjemalec-strežnik ali večplastne aplikacije in spletne strani, omogoča znaten prihranek glede na uporabo starih znakovnih naborov. Unicode omogoča uporabo posameznega programa ali posamezne spetne strani na različnih platformah, jezikih in državah, brez dodatnih tehničnih posegov. Omogoča prenos podatkov skozi različne sisteme brez napak ali napačnih podatkov. O Unicode konzorciju Unicode konzorcij je neprofitna organizacija, ki je bila ustanovljena za razvoj, širjenje in promocijo standarda Unicode, ki določa prikaz teksta v modernih programskih izdelkih in standardih. Članstvo v konzorciju predstavlja širok spekter družb in organizacij v računalniški in informacijski industriji, finančno pa se oskrbuje izključno s članarino. Članstvo v konzorciju Unicode je odprto za organizacije in posameznike povsod po svetu, ki so pripravljeni pomagati standardu Unicode pri njegovem širjenju in izvajanju. Za dodatne informacije poglej Slovarček, Proizvodi ki podpirajo Unicode, Tehnična predstavitev in Uporabne povezave. Slovenian translation by Gregor Inkret


S čufarco ven Muzika: Gala hala: RAVE VOYEUR w. tolstoyed. Nič skrbet, koncept plesnega allnighterja ostaja in tudi dobršen del tokratnega izbora bo še vedno sledil karakterju glasbe, ki nam je pospeševala utrip na minulih druženjih. Le skrbno izbrane skladbe bodo zložene v elegantnejši set, s poudarkom na hipnotičnem, atmosferičnem (deep) technu in housu. Manj robustnega koračništva in več subtilne evforičnosti torej, s katero se bomo spustili v podtalje sodobne plesne elektronike, kot jo prakticirajo v klubskih svetiščih Berlina in Londona. »Taking people on a journey is the fundamental element of underground dance music.« (Seth Troxler) Vstopnina: 3 € pred polnočjo, 5 € kasneje. Menza pri koritu: Impro Metelkova, IGLU & Laura Doorneweerd (NIZ): Impro večer v angleščini + ogrevalni jam z učenci IGLU impro šole. Kdo? Juš Milčinski, Peter Frankl, Vid Sodnik, Laura Doorneweerd in učenci IGLU impro šole. Improvizacijsko gledališče Ljubljana - IGLU, ki ga sestavljajo Juš Milčinski, Peter Frankl in Vid Sodnik, enkrat mesečno v Menzo pri koritu povabi enega izmed svojih impro prijateljev iz tujine. Gre za izredno prodorne improvizatorje iz Evrope in Severne Amerike, ki skupaj z IGLU triom pripravijo unikaten večer v angleščini. Tokrat IGLU gosti eno najbolj aktivnih evropskih improvizatork Lauro Doorneweerd z Nizozemske! Še preden pa se IGLU in Laura podajo na nori vlakec smrti improvizacijskih zgodb, bodo v angleščini nastopili tudi učenci Šole gledališke improvizacije IGLU. 5 EUR (dijaki in študentje) / 6 (vse neizjeme) Hostel Tresor: V sklopu projekta Art For Sleep Exchange nastopi Franky Maze (+ SAT (IT)). Vstopnine ni. S čufarco ven: Exploited, Fakofbolan, Sokia @ Mostovna, Nova Gorica Festival Delu čast in oblast: Vasko, Klemen Klemen @ MIKK, Ljubljana Metalsteel, Cowboys From Hell, SkyEye @ KluBar, Kranj Losglobos, Baltazar, ĐEZM @ Akd Pizdun, Kostanjek Stoner: Usil, Blackoutt, Jinho Jinza @ MKK, Črnomelj Punkreas, Tahijevi kmetovi @ Unterhund, Ormož Ice On Fire, Lumberjack @ Swenak, Idrija Kino: Slovenska kinoteka: 20.00: Vrnitev odpisanih, Aleksandar Đorđević, Jugoslavija, 1976 Kinodvor: 17.00 / Dvorana, Zemlja: Nepozaben dan, Richard Dale, Lixin Fan, Peter Webber 19.00 / Dvorana, V Ciambri, Jonas Carpignano 20.00 / Mala dvorana, Zadnji ledeni lovci, Jure Breceljnik, Rožle Bregar 21:30 / Dvorana, Dvojni ljubimec, François Ozon Komuna: 18.00: Filmske zvezde ne umirajo v Liverpoolu, biografska romantična drama, Paul McGuigan 20.00: Maščevalci: Brezmejna vojna, akcijska domišljijska pustolovščina, Anthony Russo, Joe Russo


text: SKN (avdio): O projektu Okusi posavsko ribo – Okusi ribo | Frekvenca Radio Krka - 106,6 Mhz SKN (avdio): O projektu Okusi posavsko ribo – Okusi ribo Obnova ribnika Resje Center za podjetništvo in turizem Krško S ciljem razviti atraktivne turistične produkte z obnovo in sanacijo ribnika Resa v Krškem ter razviti nove tržne poti za manjšo ribogojnico in njeno ohranitev so Občina Krško, Center za podjetništvo in turizem Krško, Restavracija Tri lučke, Ribogojnica Pajk in Turistično društvo Senovo v letu 2019 skupaj pristopili k projektu Okusi posavsko ribo. Od skupno okoli 277.000 evrov iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo pričakujejo nekaj manj kot 200.000 evrov. V sodelovanju vseh partnerjev so povezali obstoječo turistično ponudbo, razvili nove turistične produkte z zgodbami ter doživetji na obstoječih pohodnih in novih kolesarskih poteh. Ohranja se lokalna ribogojnica, saj ji je projekt omogočil nove prodajne poti. Obnovili so ribnik Resa na Vidmu, predvsem v smislu protipoplavne varnosti, in na območju ribnika uredili nova poučna igrala ter razvili nove učne vsebine za osnovnošolce. Kot poudarja župan občine Krško mag. Miran Stanko, je projekt nastal iz potreb v okolju po povezovanju in nadgradnji obstoječih turističnih zanimivosti, ki so jim vdahnili zgodbe. Občina je v okviru projekta obnovila in revitalizirala ribnik Resa na Vidmu, s čimer je zagotovljena predvsem protipoplavna zaščita Stare vasi, in na območju ribnika umestila interaktivna igrala. Po besedah direktorice Centra za podjetništvo in turizem Krško Kristine Ogorevc Račič so v okviru projekta razvili in nadgradili tri nove turistične produkte z novimi doživljajskimi zgodbami.


Februarja nas vendarle obišče francoska zasedba Decibelles, ki imenu primerno ne varčuje s kitarskim hrupom, njena eksplozivnost pa je med drugim prepričala tudi METZ, Shellac, Beatsteaks in Thee Oh Sees. Pariral jim bo madžarski trio Jü z najbolj rockersko jazz ploščo oziroma najbolj jazzovsko rock ploščo lanskega leta. Skupina Decibelles je svoj silovit riot grrrlovski zvočni izraz našla nekje med noiseom, punkom in kot britev ostrim popom. V njeni glasbi, zgrajeni iz predirljivih vokalnih harmonij, jeznih kitarskih šusov in hrumeče bas linije, pokapljanimi s trenutki lahkotnejše sladkobe, je čutiti tako Pixies kot Repetitor, s svojo divjo energijo pa poskrbi tudi za nepozaben nastop v živo. Poslušajte samo uvod eksplozivnega prvega komada na marca 2017 izdani plošči Tight, ‘Mess’ – že ta da jasno vedeti, da se bend ne šali. Nič čudnega, da je trojica prepričala tudi METZ, Beatsteaks, Thee Oh Sees in celo legendarno ameriško zasedbo Shellac, s katero je med drugim obiskala tudi italijanski festival Beaches Brew. Madžarski trio Jü, sestavljen iz veteranskih glasbenikov, ki so se med drugim kalili ob Johnu Zornu, Eugenu Chadbournu, Chrisu Potterju in Williamu Parkerju, se pri igranju in improviziranju svoje “glasbe ekstaze” prav tako naslanja na noise rock, pa tudi na psihedelijo, power jazz in folk. Končni rezultat? Spektakularno energična godba in eden najbolj zanimivih madžarskih bendov ta hip. Po prvencu Jü meets Møster, posnetim z norveškim saksofonistom Kjetilom Møsterjem, s katerim so nastopili tudi na 56. Jazz festivalu Ljubljana, je trojica lani izdala drugo ploščo Summa – “najbolj rockerski jazz album leta oziroma najbolj jazzovski rock album” (Nextbop). Organizacija: Kino Šiška. Nastop Jü podpira Madžarski državni kulturni sklad s programom Hangfoglaló.


Vir: Naša skupnost


Razbijamo mite o epilatorjih - Lepota in zdravje - Liza - Vedno polna dobrih idej. 15. maj 2018 | bolečina, epilator, mit, odstranjevanje dlak | Promocijska objava Marsikatera ženska si želi trajnejše rešitve za odstranjevanje dlak, pa ostaja pri vsakodnevnem britju, ker verjame nekaterim mitom, ki so stari že več let in jih je napredna tehnologija že izkoreninila. Pa poglejmo nekaj mitov in preverimo, če držijo. Ženske dragoceni čas porabimo za iskanje oblačil, ki bi nam pomagala, da bi se počutile in zgledale kar najbolje, da bi lahko odšle ven samozavestne in uživale v dnevu, ki je pred nami. Toda večkrat modni kos oblačila, ki ga oblečemo za vesel in energičen korak, ne pride do izraza. Najsi gre za neželene dlačice ali pomanjkanje samozavesti, ki nam pravi, da nam ne bo uspelo, zaradi tega občutimo omejitve, kaj lahko oblečemo in česa ne. Zdaj imamo ženske z NOVIM Braunovim Silk-épilom 9 lahko lepo gladko kožo ves čas in taki dnevi so za vedno mimo!


Poljski heavymetalec mora plačati globo zaradi razžalitve Marije, grozi mu tudi zaporna kazen | Dnevnik Poljski heavymetalec mora plačati globo zaradi razžalitve Marije, grozi mu tudi zaporna kazen Ker je predlani na družbenem omrežju objavil fotografijo, kako stopa na podobo device Marije, bo moral pevec poljske heavy metal skupine Behemot zaradi razžalitve verskih čustev plačati 15.000 zlotov (3336 evrov) kazni, je včeraj odločilo sodišče. 17. februar 2021 19:10 17. februar 2021 21:26 17. februar 2021 19:10 17. februar 2021 21:26 Danes na Poljskem sodijo trojici, ki je prav tako obtožena razžalitve verskih čustev. Vernike je v tem primeru prizadela mavrična avreola okoli Marijine glave. Na fotografiji podporniki obtožene trojice pred sodiščem. (Foto: Reuters) Pevec Adam Darski – Nergal je leta 2019 na facebooku objavil fotografijo, na kateri je videti njegovo stopalo čez podobo device Marije. Sodišče je včeraj odločilo, da je s tem prizadel verska čustva in mu naložilo plačilo kazni v višini 15.000 poljskih zlotov (3336 evrov). Kriti bo moral tudi sodne stroške, kar ga bo stalo dodatnih 3500 zlotov. Darski zavrača odločitev sodišča in se bo pritožil, so napovedali njegovi odvetniki. Poljski zakon o verskih čustvih so že večkrat kritizirali, češ da omejuje svobodo izražanja. 196. člen poljskega kazenskega zakonika pravi, da »kdor žali verska čustva drugih oseb z javnim žaljenjem predmeta verskega čaščenja ali kraja, določenega za javne verske obrede, je dolžan plačati denarno kazen«. Zagrožena pa je tudi zaporna kazen do dveh let. Organizacija Amnesy International je v preteklosti poljske oblasti že večkrat pozvala k spremembi tega člena, ki je v nasprotju s pravico do svobode izražanja. Darski je sicer poljske katolike vznemirjal že nekajkrat prej. Na enem od koncertov je namreč raztrgal Sveto pismo, ob neki drugi priložnosti pa katoliško cerkev označil za ubijalski kult. Poljska svoboda govora verska čustva razžalitev vera religija Nedeljski dnevnik: Takšne sezone si ne želijo nikoli več »Jože, požen'! Mi smo pripravljen'.« Tako so v eni kultnih TV-reklam iz zlatih časov slovenskega oglaševanja že pred več kot 30 leti vabili na... Izjemen uspeh Tine Šutej Slovenija je na evropskem dvoranskem prvenstvu upravičila visoka pričakovanja in se bo po zaslugi Tine Šutej domov vrnila z najmanj eno kolajno. Luka...


text: Ker se SDR Serviced Apartments nahaja v centru Otok Mactan , je to idealen kraj za raziskovanje Cebu. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Prednost hotela je dostopnost do številnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Mednarodno letališče Mactan-Cebu, Mactan izvozna cona, Golf klub otoka Mactan. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja SDR Serviced Apartments, naredijo gostom prijeten oddih. Gostje hotela lahko uživajo v dodatni ponudbi, kot je domače živali dovoljene, 24-urna sobna strežba, trgovine, parkirišče, pralnica. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z bazen (otroški), zunanji bazen, masaža. Če iščete prijeten kraj za bivanje v Cebu, je SDR Serviced Apartments prava in kvalitetna izbira.


Rezultati naknadne ocene Slovenije za obdobje 2007-2013 01:31 minutes / mp4 Prejšnjo jesen je Evropska komisija pripravila oceno programov za obdobje 2007–2013. Zagotovila je ključne podatke o rezultatih naložb v vrednosti 346,5 milijarde evrov za zmanjšanje razlik med regijami in spodbujanje uravnoteženega in trajnostnega razvoja v vseh regijah EU. Med letoma 2007 in 2013 je podpora Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada v Sloveniji znašala 3,3 milijarde EUR. Naložbe so bile večinoma izpeljane na naslednjih področjih: Prejšnjo jesen je Evropska komisija pripravila oceno programov za obdobje 2007–2013. Zagotovila je ključne podatke o rezultatih naložb v vrednosti 346,5 milijarde evrov za zmanjšanje razlik med regijami in spodbujanje uravnoteženega in trajnostnega razvoja v vseh regijah EU. Med letoma 2007 in 2013 je podpora Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada v Sloveniji znašala 3,3 milijarde EUR. Naložbe so bile večinoma izpeljane na naslednjih področjih: Date: 02/10/2017 Languages 589 Subtitles Duration 01:31 minutes / mp4 More info


23/05/2018 urednik Komentarji so izklopljeni za Zaradi želje po hitrem zaslužku na ulico metali družine


text: Asaph Hall, ameriški astronom, * 15. oktober 1829, Goshen, Connecticut, ZDA, † 22. november 1907, Annapolis, Maryland, ZDA. Življenje in delo S Clarkovim 660 mm refraktorem je leta 1877 v Washingtonu na Pomorskem observatoriju ZDA odkril obe Marsovi luni Fobos (Strah) in Deimos (Groza) s premeroma približno 23 km in 13 km ter polosema 9350 km in 23.500 km. Ob Le Verrierjevem iskanju novega planeta Vulkan med Merkurjem in Soncem je Hall menil, da Newtonov splošni gravitacijski zakon ne velja natančno in, da gravitacija pojema hitreje kot s kvadratom razdalje. Priznanja Nagrade Kraljeva astronomska družba (RAS) mu je leta 1879 podelila Zlato medaljo. Poimenovanja Po njem se imenujeta kraterja na Luni (Hall) in Fobosu (Hall), ter asteroid 3299 Hall. Sklici Zunanje povezave Ameriški astronomi Prejemniki Zlate medalje Kraljeve astronomske družbe Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Nosilci legije časti


text: Kaj so osvežilne spreji - Miscellanea 2017 - Magazine Modno Žensk 2017 Magazine Modno Žensk ⇒ Miscellanea 2017 ⇒ Kaj so osvežilne spreji Ko je mesto neznosno vroče vreme, in jih ni mogoče najti na ulici, le osvežujoč spray čutiti morje vetrič lahko pridejo na pomoč. Osvežilni spreji bo dala samozavest, vaša koža bo napolnjena z daje življenje vlago. Osvežilni spreji proizvajajo veliko tujih proizvajalcev kozmetičnih izdelkov. Danes na prodajnih policah je širok izbor osvežilnih pršila. Zato, kadarkoli si lahko privoščite, da osvežimo usta, telo ali obraz. Proizvajalci so priročne spreji, ki omogočajo nekaj minut, da se uporabljajo škropiva, tudi preko velike dele telesa, da se počutijo udobno v vsakem položaju. Glavni namen pršila na kožo - navlažijo in dodajanje koži potrebno vlago, ki je tako potreben v vročem času. Spray za ustni votlini lahko takoj odstraniti slab zadah, preprečuje zobno gnilobo in osveži dah. Dihanje na to bo svež, kot če bi izkoristila to sperite in zobno ščetko v usta. Taki spreji za telo in obraz, proizvedeno na osnovi termalne vode, ki je dodana okuse, odišavljena in osvežilnih sestavin. Pršila ne bo le navlažijo in osvežijo kožo, temveč bo odpravila rdečico po sončenju, depilaciji, depilacijo, pomirja razdraženo kožo občutljivo odpravite ličila. Proizvajalcem se svetuje, da uporabljajo osvežujoč Spray večkrat na dan. Uporablja se lahko prvič takoj po jutranjem pranju in drugi, ko udari ličila. Po tem, morate vlažijo kožo skozi ves dan. Ko odstranite zvečer make-up koža bo treba navlažijo razpršeno in uporablja vlažilno ali hranljivo kremo. Spreji, ki se uporabljajo za ustno votlino, se lahko uporabi kadarkoli, še posebej, če ne obstaja možnost, da umila zobe, ali boš, da se pogaja ali se srečujejo in nujno osvežiti dih. da bi preprečili nastanek kariesa je potrebno po vsakem obroku umila zobe, sperite usta in nato uporabite meglice.


text: Bozón (v literaturi se pojavlja tudi izraz boson) je delec, ki tvori povsem simetrična sestavljena kvantna stanja. Zaradi tega velja zanj Bose-Einsteinova statistika. Po izreku o spinski statistiki imajo vsi bozoni celoštevilčni spin. Imenovani so po indijskem fiziku Satjendri Natu Boseju. Vsi osnovni delci so bodisi bozoni, bodisi fermioni. V standardnem modelu so bozoni nosilci osnovnih interakcij. Sestavljeni delci, kot npr. proton ali atomsko jedro, so lahko bodisi fermioni, bodisi bozoni, odvisno od njihovega skupnega spina. Mnoga jedra so tako bozoni. Paulijevo izključitveno načelo (posamezno kvantno stanje lahko naenkrat zaseda le en fermion), ki velja za fermione, za bozone ne velja, zato lahko ti zasedajo isto kvantno stanje - glede na to, da so vse stvari identične, tudi ga zasedejo. To pojasni sevanje črnega telesa in delovanje laserjev, lastnosti tekočega helija 4, superprevodnost, pa tudi Bose-Einsteinovo kondenzacijo, ki opisuje posebno agregatno stanje snovi. Zgledi bozonov: fotoni, bozoni W in Z, gravitoni, tekoči helij, Cooprov par, fononi. Glej tudi nerazločljiva delca Kvantna teorija polja Atomska fizika Osnovni fizikalni koncepti Fizika kondenzirane snovi


ZAHODNA TURČIJA 4.-11.3.2021. 11.-18.3.2021. 18.-25.3.2021. 25.3.-1.4.2021. 1.-8.4.2021. 8.-15.4.2021. 15.-22.4.2021. 22.-29.4.2021. 29.4.-6.5.2021. 4.-11.3.2021. (8 dni) 11.-18.3.2021. (8 dni) 18.-25.3.2021. (8 dni) 25.3.-1.4.2021. (8 dni) 1.-8.4.2021. (8 dni) 8.-15.4.2021. (8 dni) 15.-22.4.2021. (8 dni) 22.-29.4.2021. (8 dni) 29.4.-6.5.2021. (8 dni) TURČIJA: Istanbul, Bursa, Efez, Pamukkale in še veliko več... 1. dan: let v Istanbul Let iz Ljubljane proti Istanbulu. Po pristanku vas, na izhodu z letališča, pričaka vaš spremljevalec tekom potovanja. Sledi transfer do hotela in namestitev ter večerja v hotelu na območju Istanbula. Zajtrk. Nato vas odpeljemo na hipodrom, na katerem so se v preteklosti zbirali ljudje, ter si ogledamo tri znamenite spomenike iz pozne antike. Sledi ogled Modre mošeje, edine mošeje s šestimi minareti na svetu. Mošejo so začeli graditi leta 1609 in jo dokončali leta 1616. Sledi najpomembnejša mojstrovina bizantinske umetnosti, Hagija Sofija. Najprej je bila krščanska cerkev, nato mošeja, danes pa je muzej, ki ga imenujejo tudi osmo čudo sveta. Za zaključek dneva boste obiskali egipčanski ali zeliščni bazar, ki se nahaja na severni strani mesta. Dovolite, da vas orientalske dišave in barve očarajo! Večerja in nočitev na območju Istanbula. 3. dan: Istanbul – vožnja z ladjo po Bosporju (fakultativno) – Bursa Zajtrk. Pričakuje vas fascinantna vožnja po Bosporju (fakultativno - za plačilo). Ob vožnji med obema obalama, med Evropo in Azijo, vlada harmonija preteklosti in sedanjosti, ki sega od blišča do nepopisnih lepot. Že od nekdaj se je bivanje ob sladki vodi obal Azije smatralo za privilegij mogočnih in bogatih. Na potovanju boste z ladje lahko opazovali mnoga lična hišna pročelja, gradove in palače. Nato vas odpeljemo v Burso, antično Prusijo, ki je bila od leta 1326 prvo glavno mesto osmanskih sultanov. Bogato, danes glavno mesto province, se nahaja v rodovitni dolini, obkroženi z visokimi gorami. Ozke ulice, slikovite stare hiše, impozantne mošeje in gosto poseljene ulice bazarja, kjer diši po Orientu; mostovi čez soteske v središču mesta, romantična, stara pokopališča ob razkošnih modernih bulvarjih in znanih termalnih vrelcih – to je Bursa. Videli boste mošejo Ulu in Koza Han, nekdanji bazar svile. Večerja in nočitev na območju Burse. Zajtrk. Pot ob obali vas bo pripeljala vse do Pergamona. Tam si boste med drugim ogledali Akropolo, najbolj pokončno antično gledališče, kot tudi temelje Zeusovega templja ter ostanke knjižnice, ki je bila, s knjižnico v Aleksandriji, največja v tistem času. Prav tako so tukaj izumili pergament. Nato se preko Izmirja odpeljete proti Kusadasiju. Večerja in nočitev na območju Kusadasija. Zajtrk. Današnji izlet vas popelje najprej proti Efezu, enemu največjih in najbolje ohranjenih izkopanih mest na svetu. Tempelj Artemis iz helenističnega obdobja sodi k sedmim čudom sveta. Pod vladavino cesarja Avgusta je bilo mesto najpomembnejša trgovska metropola Male Azije. Gromozansko gledališče, ki ga je lahko obiskalo 24.000 ljudi ter Celzusova knjižnica pričata o visoko razvitem mestu. Sledi vožnja skozi plodno pokrajino velikega meandra po notranjosti dežele vse do Pamukkal, na hribu ležečega bombažnega gradu s terasami iz apnenca. Ob prihodu v vaš hotel, se boste imeli priložnost okopati v termalni vodi v hotelu. Večerja in nočitev na območju Pamukkal. Zajtrk. Ruševine znamenitega mesta Hierapolis se raztezajo nad apnenčastimi terasami. Tam je moč videti temelje Apolonovega templja iz 3. stoletja in razkošno rimsko gledališče, kot tudi druge ostanke iz tistega časa. Nato sledi vožnja preko gorovja Taurus v Antalyo. Na poti postanek v tkalnici svetovno znanih turških preprog, kjer boste spoznali celoten proces ročnega tkanja in imeli priložnost ugodnega nakupa. Dve nočitvi z večerjo na območju Antalye. Zajtrk. Ogled Antalye, enega najlepših mest turške riviere z bogato vegetacijo in prekrasno kuliso gorovja Taurus v ozadju. Med drugim boste lahko občudovali mestno znamenitost, minaret Yivli Minare in stolp z uro na Kalekapisi, stari mestni trdnjavi ter romantični stari del mesta s pristaniščem. Tukaj boste imeli tudi možnost ugodnega nakupa nakita in usnjenih izdelkov. Obiskali bomo zlatarno in doživeli umetnost izdelave nakita ter uživali v čudoviti modni reviji z usnjenimi oblačili. Za zaključek dneva si bomo ogledali še znameniti slap Karpuzkaldiran. Zajtrk. Skladno s časom leta transfer do letališča Antalya in let preko Istanbula proti Ljubljani. - letalski prevoz Ljubljana-Istanbul in Antalya—Istanbul-Ljubljana s pristojbinami, prevoznik Turkish Airlines - 7 x nočitev v hotelih ali hotelskih resortih s 4* in 5* v dvoposteljni sobi - Doplačilo za enoposteljno sobo: 160,-EUR Možna doplačila vodniku na poti : palača Topkapi cca 25€/osebo, Istanbul By Night cca 20€/osebo, z ladjico po Bosporju cca 30€/osebo, hiša device Marije cca. 35€/osebo, ples dervišev 20€ na osebo, polet z balonom v Pamukkalah - več informacij in cena pri vodniku - starostna omejitev! (izvedba odvisna od vremenskih razmer in prostih kapacitet). Minimalno št. potnikov za izvedbo posamičnega izleta je 10. Cene in dodatne storitve so informativne. Pridržujemo si pravico do sprememb.


Razširi pogled Pregled teme: Oče Napisal Marjetka Gojkosek » 22 Maj 2020 10:44 Hvala, da si se obrnila na nas in spregovorila o svojih občutkih. Prav zares ni lahko biti v tvoji koži, saj se zdi, da si ujeta v to situacijo z očetom. Kot si že sama ugotovila, se ne moreš izseliti, njega pa žal tudi ne spremeniti. Zato predlagam, da pogledava, kaj lahko narediš, da boš lahko nekako shajala, dokler nimaš možnosti, da greš na svoje. Predlagala bom več stvari, ti pa boš videla, kaj ti najbolj ustreza oz. boš na podlagi tega morda dobila kakšne dodatne ideje. Moj prvi predlog je, da mu lahko napišeš pismo. Sliši se precej strašljivo, a ima veliko boljše rezultate, kot si morda mislimo. Ker poročaš, da te ne posluša, te žali in/ali je nasilen, ne boš s pogovorom kaj veliko pridobila. Lahko sicer poskusiš, a glede na opisano si to verjetno že poskusila. Pismo je dobro zato, ker se besede ne dajo izbrisati in jih je težko pozabiti. Tudi če ga vrže stran, ne bo nikoli pozabil, kaj si mu napisala. Besede ga lahko prizadenejo do te mere, da se bo zamislil nad sabo. Če se odločiš za to možnost, potem ti toplo priporočam, da ne uporabljaš obsojanja, jeze in tresenja svojih upravičenih občutkov nanj. Veliko večjo težo bo imelo pismo, ki bo napisano iz srca, a brez jeze in zamer, čeprav bi si jih morda zaslužil. Napiši nekaj v smislu, da te boli, da s tabo tako ravna, da se počutiš ničvredno (kot si napisala nam), da si želiš, da bi te razumel in podpiral, tako pa se počutiš, kot da te odriva od sebe. Piši torej iz sebe, kako ti čutiš, kako ti doživljaš posledice vajinega odnosa, brez da mu očitaš njegove napake (to bi ga samo razjezilo in tako ne bi nič dosegla). Napiši tako, da mu bo seglo do srca in da se bo zamislil, ne pa razjezil. Nadalje, če pismo ni opcija, poskusi živeti življenje tako, da si z njim čim manj v stiku. Če te sramoti pred prijatelji, se jim opraviči in jih več ne vabi k sebi, ampak se raje dobite kje zunaj ali pri njih doma. Prepričana sem, da bodo razumeli. Tudi sicer se poskusi čim več osredotočati nase in čim manj nanj. Verjamem, da bo to izredno težko, a dokler boš svoja razmišljanja in občutke posvečala njemu, se ne boš mogla izvleči iz tega primeža. Zato počni vse, kar te veseli, kar te zanima, počni stvari, ki pozitivno vplivajo nate, tako boš vsaj malo uravnovesila negativno počutje z bolj pozitivnim. Predlagam tudi, da ne prodajaš svojega mnenja pred njim, saj ga očitno potlači, ti pa si potem slabe volje. Ni vredno. Enostavno ne sodeluj v njegovih igricah, tako se ne bo imel na kaj obesiti. Če bo to kljub temu počel, pa poskusi biti trdna in ne reagirati. To zahteva veliko vaje, trdnosti in potrpežljivosti, a ti lahko uspe. Kot sva že rekli, drugih ne moremo spremeniti, sebe pa lahko, se pravi lahko vplivamo na to, kako se bomo na nekaj odzvali. Trdno se odloči, da mu ne boš pustila, da te vsakič potre in to vadi. Njegovi komentarji namreč povedo več o njem kot o tebi, zato mu ne dajaj veselja, da ti vsakič pokvari dan. Naslednja možnost je, da se začneš bolj učiti (ne manj, četudi je to zaradi njega). Zakaj to svetujem? Zato ker je to tvoja kvalitetna vstopnica v svet odraslih, kjer boš lahko šla študirat v kakšno drugo mesto ali pa čimprej delat preko študenta, da si boš lahko plačala najemnino kje drugje, če on ne bo želel. Vse prevečkrat vidimo, da ljudje obupajo nad sabo zaradi situacije doma, jaz pa ti toplo priporočam, da ti naj to raje dá dodatnega zagona in energije, da se rešiš te situacije. Mogoče se ti zdi, da je do tja še dolgo, a nikoli ni prepozno (ali prehitro) graditi na sebi, znanju in svoji prihodnosti. Res te razumem, da ti vse skupaj jemlje voljo in motivacijo, a poskusi si postaviti cilje za naprej in delati na tem, da jih dosežeš. Najbolj pomembno je, da preusmeriš pozornost stran od njega in nase, na svojo srečo, stvari/ljudi, ki so ti pomembni in prihodnost. Je pa tukaj še ena možnost, in sicer obisk psihologa. Oseben pogovor ti bo prav gotovo pomagal pri premagovanju teh stisk. Ker si še mladoletna, predlagam obisk socialne delavke ali psihologinje v šoli (ki so zavezani k molčečnosti) ali pa da vprašaš zdravnika, če te lahko h komu napoti. Vsi ti predlogi so vredni razmisleka, ti pa se morda ob vsem tem domisliš še kakšnega. Najbolj pomembno je, da postaviš sebe in svoje dobro počutje na prvo mesto, in očeta na kakšno nižje. Tako boš manj fokusirana nanj in bolj nase in na to, kaj lahko storiš, da izboljšaš svojo situacijo. Napisal LostInFears » 21 Maj 2020 15:30 Pišem ker imam probleme z očetom. Res se ne razumeva in zdaj ko sem v puberteti pa je še dosti slabše. Je nasilen in me spravlja v sramoto in zadrego. Tudi udaril me je že, a ne pogosto. Rad pa grozi, ker misli da ima vse prav in da je on zmeraj glavni. Zmeraj ko se pogovarjam s prijatelji se začne vtikati noter in me spravi v sramoto. Iskreno ga ne prebavljam. Ko slišim njegov glas se mi razpoloženje tako hitro spremeni.. Iskreno ga nočem slišati, nočem ga videti, hočem da gre stran od mene. Zmeraj ko sem zraven se počutim ničvredno in ne počutim se varno. Ko grozi imam občutek da me bo udaril. Vsakič ko podam svoje mnenje se on na to obesi in ga zanemari. Zmeraj doda nesramne komentarje. Vem da starša mi nebi tega verjela če bi rekla ampak, če bom ponavljala letnik ga bom zaradi njega. Res je da se malo učim ampak psihično nisem okay zaradi njega. Res ne vem kaj lahko naredim ampak ga res nočem imeti pod isto streho. Na žalost nimam še 18 let da si lahko izselila. Mama pa noče od njega stran ker ima boljšo plačo in ker bi brez njega živeli bolj na skromno, čeprav jaz sem mami povedala da bi raje živela bolj skromno kot pa razkošno in z takim idiotom kot je moj oče. Prosim za nasvet. Hvala, pozdravčki LostInFears


text: Kdor si želi nekaj novega, potuje v Linz. Nobeno drugo mesto v Avstriji namreč ni v preteklih letih doživelo toliko impresivnih sprememb. Zanje niso odprti le ljudje pri Unesco City of Media Arts, ampak se nenehno spreminja tudi mesto kot celota. Nove gradnje na področju kulture v preteklih 15 letih, ki bodo zagotovo naredile vtis na slehernega obiskovalca, kreativno razmišljanje in naziv prestolnice kulture 2009 delujejo kot pobuda za nenehno usmerjenost v prihodnost. Linz danes navdušuje z živahnim mestnim središčem, z urbanim vzdušjem ob Donavi, z edinstveno medijsko umetnostjo v muzejih in visoko cenjenimi inscenacijami v glasbenih hišah. Kdor potuje, želi svoj vsakdan za kratek čas pustiti za seboj in se potopiti v nepoznano mesto. Želja po spoznavanju daljnih dežel in potovalna mrzlica sta osnovi hrepenenja po obogatitvi svojega časa z edinstvenimi doživetji. Ravnotežje med neznanim in lahkotnostjo ter med užitkom in veseljem do življenja je pri tem pomembnejše od površinskih srečanj. Obiskovalec Linza bo doživel pristni mestni utrip: gostje so namreč del pisane scene ob Donavi, saj jih mesto in domačini kaj kmalu sprejmejo medse. Mesto v Zgornji Avstriji je zaznamovano z življenjem ob reki. Donava namreč tukaj predstavlja vir življenja, saj teče skozi središče mesta. Linz stremi k nenehnemu razvoju in v prihodnost, a kljub temu ceni zgodovino in svoje korenine. Vplivi iz preteklosti so mesto oblikovali v to, kar je danes: eden bolj zanimivih urbanih centrov Avstrije z živahno kulturno sceno. Pestra ponudba, ki jo nudi Linz svojim obiskovalcem, bo dala vsakemu obisku poseben pečat. V Unesco City of Media Arts lahko ljudje, polni vedoželjnosti, preizkusijo in spoznajo kaj novega ter sledijo nenehnemu razvoju. Duh časa posameznika spodbuja, da se poda na potovanje v mesto prihodnosti in da zamenja klišeje z avtentičnostjo. Linz slovi kot mesto jekla in kot táko se je vtisnilo v spomin številnih ljudi. A mesto v današnjem času bolj kot industrija zaznamuje zlasti raznolika kulturna ponudba in čudovita lega ob reki. Preteklost je oblikovala značaj Linza in omogočila njegov nadaljnji razvoj, danes pa je bolj kot sedanjost v ospredju prihodnost. Če torej želite dobiti vpogled v prihodnost in razvoj, ste v mestu ob Donavi ravno prav, neizogiben pa je tudi obisk centra Ars Electronica. V muzeju prihodnosti se srečata vodilna tehnološka miselnost in vizionarska medijska umetnost. Sodobna zgradba neposredno ob Donavi navdušuje z razstavami na temo umetnosti, tehnologije in družbe. Tukaj lahko obiskovalci eksperimentirajo, odkrivajo in raziskujejo. Odprtost mesta je močno opazna tudi v linškem pristanišču. Tukaj je v preteklih letih nastala ena največjih galerij grafitov, kjer si lahko ogledate več kot 100 pisanih umetniških del, ki krasijo medsebojno povezane mogočne industrijske zgradbe. Uživajte ob pogledu v daljavo Obiskovalci bodo v lepem razgledu uživali tudi na gori Pöstlingberg ter na umetnostni in kulturni prireditvi Höhenrausch. Pomlad bo namreč zaznamovala nova sezona priljubljene razstave medijske umetnosti nad strehami v mestu. Med nadaljnjimi vrhunci, ki jih ponuja Linz, so jekleni svet s turo po industrijskih obratih, muzej Lentos Kunstmuseum s sodobno umetnostjo od Egona Schieleja do Andyja Warhola in Musiktheater Linz, ena najsodobnejših opernih hiš v Evropi. Med nakupovanjem pa nikar ne pozabite poskusiti priljubljene linške torte. Doživite zgodovino V letu 2018 bo Linz zavestno usmeril pogled v preteklost, saj je ravno zgodovina povod za spremembe. Gre za leto jubilejev in spominov na pretekle dogodke, ki so zaznamovali to mesto. Sto let nazaj, leta 1918, se je končala prva svetovna vojna in pričela se je doba sprememb. Monarhija je razpadla, ustanovljena je bila republika in pred Evropo je bilo obdobje miru. Linz je tudi takrat bil v središču, saj je 20 let kasneje igral pomembno vlogo za nacionalsocialiste. Leto 1938, tik pred začetkom druge svetovne vojne, je še ena pomembna prelomnica, ki se je je treba spominjati. Za nami je stoletje sprememb in preobratov. Leta 1968, pred 50 leti, se je generacija mladih podala na ulice za več miru in svobode. Lok zgodovine pa seže vse do današnjega dne. V drugi polovici leta 2018 bo namreč Avstrija prevzela predsedovanje Evropski uniji, zaradi česar bo Evropa še bolj kot sicer navzoča tudi v Linzu. Pregled ključnih sprememb Svetovni politični dogodki v preteklih sto letih so zaznamovali Linz in vplivali na njegov razvoj. Temu se bodo v razstavah, posebnih vodenjih in osrednjih tematskih točkah posvetili tako muzeji kot tudi druge kulturne ustanove. Tako bodo lahko obiskovalci doživeli zgodovino od blizu, ob tem pa spoznali, kakšne učinke je ta imela na današnji svet. Center Ars Electronica – Muzej prihodnosti 3D tiskalnik za obiskovalce, pametni materiali, virtualna resničnost in fascinantni slikovni svet v deep space 8K: center Ars Electronica si naziv Muzej prihodnosti resnično zasluži, hkrati pa predstavlja tudi osrednjo ustanovo Unesco City of Media Arts. Edinstvene pa niso le razstave, ampak tudi koncept vodenja. Namesto klasičnih obhodov pristopijo infotrenerji k obiskovalcem muzeja tam, kjer se po svojih osebnih izkušnjah na področjih medijev, digitalizacije in naravoslovja nahajajo. Pri prikazanem razvoju vizij je še posebej zanimiv njihov vpliv na ljudi. Höhenrausch 2018 – Brezmejna voda Umetnostna in kulturna prireditev Höhenrausch 2018 na temo Brezmejna voda bo goste na igriv in fascinanten način vpeljala v dela sodobne umetnosti. Vzdolž priljubljenega lesenega mostu boste nad strehami mesta občudovali edinstvena dela medijske umetnosti ob daljnosežnem razgledu čez Linz. Poseben vrhunec prireditve v letu 2018 je lesen razgledni stolp. Od 24. maja do 14. oktobra. Musiktheater Linz – Za vedno mlad Musiktheater Linz (slo. Glasbeno gledališče Linz) spada med najsodobnejše operne hiše v Evropi. Od odprtja v letu 2013 je bil tamkajšnji ansambel odlikovan s številnimi priznanji. Različne vrste umetnosti – od plesa preko muzikala do opere − sestavljajo pester program, ki ga glasbeniki slovitega Brucknerjevega orkestra dopolnjujejo s številnimi uprizoritvami. Letošnji moto glasbenega gledališča se glasi Za vedno mlad (nem. Für immer jung). Če mladost zaznamujejo nenehne spremembe, so prav te spremembe tudi del te operne hiše. Galerija grafitov Mural Harbor Postanite umetnik grafitov v osrčju industrijskega območja: to vam omogoča galerija grafitov Mural Harbor v Linzu. Na industrijskih zgradbah, ki sežejo do 40 metrov visoko, je v preteklih letih nastalo več kot 100 pisanih umetniških del. Po vožnji s čolnom skozi pristanišče dobite kot obiskovalec hitri tečaj te pisane umetnosti. Lentos Kunstmuseum, od 16. februarja do 21. maja 2018 Leto 1918 predstavlja v avstrijski umetnosti pomemben mejnik: s smrtjo Gustava Klimta, Kola Moserja in Egona Schieleja je dunajska avantgarda v nekaj mesecih izgubila svoje najvidnejše predstavnike. Muzej Lentos Kunstmuseum predstavlja približno 50 njihovih mojstrovin s področij slikarstva in grafike ter prikazuje nov in svež pogled na omenjeno zbirko. 1968 – Utopije med umetnostjo in arhitekturo Muzej Lentos Kunstmuseum ter galeriji Nordico in Landesgalerie Linz, jesen 2018 Leto 1968 predstavlja preobrat tedanje dobe. V družbi so se pričele dogajati številne spremembe in to ne le na področju politike, ampak tudi v umetnosti. Temu trendu so sledile tudi razstave iz leta 1968, kar se kaže v povezovanju umetnosti, arhitekture, glasbe, filma in literature.


Vse poti so ukrivljene Gala hala ob 21.00: UNDERGROUND PULSE PIKNIK: MEMBRAIN LAUNCHPARTY @ Letni vrt & Gala hala SPENCAH (Bass fighters) DOMINOS DIABOLI (Bass fighters) THEEJAY (UP) WUBSONIK (UP) FORNAX (UP) Tokrat v goste prihajajo pubeci iz mariborskega Bass Fighters kruja – head honcho Spencah ter švas mojstra Dominus Diaboli in Theejay. Fantje vestno skrbijo, da na slovenski dnb sceni ne manjka velikih imen bobna in basa, poleg tega pa sami s svojimi nastopi širijo neuro in deep zvoke po vsem svetu, od velikega dela Evrope pa vse tja do Kolumbije. Tudi tokrat si lahko obetamo pravo drum and bass poslastico. Domačo Underground Pulse ekipo bosta predstavljala Wubsonik s svojim wubwub setom in nov član kruja, Fornax, ki obljublja, da vas bo s svojo 3-deck poezijo držal pokonci od prve do zadnje minute seta. Ker piknik ne bi bil piknik brez letnega vrta Gala Hale, se bodo v večernih urah tam vrteli deep in liquid čevapi, ki so lani očarali celo Motovunskega. Tokratna edicija piknika s sabo nosi tudi OPEN DECKS urice. K večernem delu programa so vabljeni vsi bass DJi – poigrajte se, preizkusite nov komad ali pa resno poprimite za gumbe. Pomembno je samo, da se skupaj podružimo ob glasbi in rečemo kvalitetno (ali pa tudi ne, bomo videli, važno, da rečemo) besedo ali dve. Na prizorišču bo moč kupiti tudi vstopnice za Membrain Festival, ki se odvija v Šibeniku in na katerem sodeluje tudi naša ekipa. Mi res komaj čakamo! Vstopnina: vstop prost do 23h, 3 € do polnoči, 5 € kasneje Klub Gromka ob 19.00: klubski večer POLETNA GROMKA, grejemo klopice na Trgu brez zgodovinskega spomina & poslušamo fino muziko. Pridite ždet z nami! TrainStation SubArt (Kranj) ob 21.00: Aktivna Propaganda / Sranje / Growing Rats / Upset / Barufa Na začetku pod imenom PHP, je že skoraj dve desetletji vpeta v glasbeno in aktivistično punk sceno. Nastala je leta 1999 v zapuščeni Cukrarni, kjer si je takrat mladi punk kolektiv uredil prostor za druženje in vaje. V naslednjih dveh dekadah so tvorili nepogrešljiv del ljubljanskega in kranjskega protestnega in skvoterskega gibanja. Cukrarna, Vila Mara, AC Molotov, Galicija in AKD Izbruhov Bazen, dandanes pa AKC Metelkova mesto in Trainstation SubArt so postaje, skozi katera se je band oblikoval tako idejno kot glasbeno. So eden prepoznavnejših HC bandov, ki prisega na anarhistične in antifašistične D.I.Y. (do it yourself) smernice in skozi glasbo širi svoje poglede na trenutno socialno-politično situacijo. A glasba za neustavljivo peterico ne pomeni samo izraz upora, zato na svojih nastopih pogosto vstopajo v neposredno komunikacijo s publiko. Fantje vam bodo demonstrirali pravi HC punk, brez olepšav in direktnim sporočilom, ki vas bo brcnil tja, kjer najbolj boli! Prulček ob 20.00: Imperial College Wind Band (UK) "Imperial College Wind Band is a group of woodwind, brass and percussion players who study or work at Imperial College London. We play a wide variety of music ranging from arrangements of classical favourites to musical and film medleys, as well as modern wind band music. Imperial College Swing Band is a wind band subgroup who largely play jazz and blues classics as well as pop favourites." Rdeča dvorana Mestne hiše, Rotovž ob 20.00: Koncert flavtistke Anje Clift in harfistke Estelle Costanzo Koncertantki večera sta lavtistka Anja Clift (r. Brezavšček) in harfistka Estelle Costanzo, obe uveljavljeni mladi glasbenici, ki se pretežno posvečata raziskovanju zanimivih zvočnih svetov sodobnosti. Obe živita v Baslu, kjer poleg številnih koncertnih angažmajev skupaj sodelujeta m.dr. v ansamblu za sodobno glasbo NeuVerband. Koncert pripravlja Sozven, društvo za sodobno glasbo, podprla ga je Mestna občina Ljubljana. Poleti v NUK: Sobotna posebna izdaja – Brest ob 21.00 uri Zasedba: Vesna Zornik: vokal Samo Šalamon: kitara Samo Pečar: el.bas Bojan Krhlanko: bobni Vstopnina 10 € Skupina Brest je za svoj prvi album in za koncerte prejela številne pohvale tako doma kot na tujem. Člani zasedbe so pevka Vesna Zornik (tudi članica zasedbe Katalena in že vrsto let ena najbolj prepoznavnih vokalistk v Sloveniji), kitarist Samo Šalamon (za zasedbo Brest piše glasbo in se po mnenju revije Guitar Player iz ZDA uvršča med 10 najboljših kitaristov na svetu, katerega prvenec Ornethology je bil uvrščen med 1001 najboljših jazz albumov v zgodovini jazz glasbe), basist Samo Pečar (tudi član zasedbe Siti hlapci) in bobnar Bojan Krhlanko (tudi član zasedbe Laibach). Zasedba je 21. marca 2017, na prvi pomladanski dan in svetovni dan poezije, izdala svoj prvenec Nemi film. Na isti dan je tudi premierno v celoti predstavila ploščo na legendarni oddaji Jureta Longyke, Izštekani na Val202. Besedila za Brest piše pesnica Kristina Kočan. ČinČin od 18.00: Little Havana Festival Začutite utrip Havane, razburljivega mesta, v katerem se je ustavil čas in s svojo pristno kulturo buri domišljijo. Tobačna se bo 7. julija prelevila v ulico strastnih čustev in gibajočih se teles, ki se zlivajo z glasbo in plesom. Odzvanjali bodo ritmi salse, obdajali na sbodo slikoviti old timerji, celotno prizorišče pa bo prežeto z esenco kubanske kulture, kulinarike in cigar. Tam pa bodo tradicionalni kubanski koktelji: Daiquiri, Mojito in Cuba Libre. Prepustite se ritmom Havane - mesta polnega temperamenta. In naj vas vodi misel domačinov: “Dan brez dima cigare, kozarčka ruma in plesa ob pristni kubanski glasbi, je dobesedno vržen stran.” Klub rečnih kapitanov: Summer jazz session | Beast Behind the Sound Design V Klubu rečnih kapitanov začenjamo s serijo poletnih koncertov v sodelovanju z Rokom Zalokarjem, ker pa se po začetku sezona pozna, bomo slednjo otvorili z Beast Behind the Sound Design, katerega kolektiv sestavljajo prijatelji z različnih koncev Evrope, točneje iz Nemčije, Portugalske, Madžarske in Slovenije - moderni vagabundi, ki skozi igro, čutenjem in ljubeznijo ustvarjajo glasbo na samem licu mesta, medtem ko potujejo skozi svet. Po koncertu sledi JAM SESSION, vabljeni! Zasedba: Aleks Jaremko – saksofon Rok Zalokar – klavir Bernardo D'Addario – bas Jannis Wolff – bobni Kavarna Rog ob 17.00: Warm Up Saturdays, Žiga Murko Žiga Murko, prizna 1000 ni jazz pozavnist in producent bo pripravil večer ameriške soul glasbe. RNB ritme in jazzovsko obarvane harmonije bo še dodatno popestril z improvizacijo pozavne v živo. Žiga Murko je izjemno dejaven predstavnik mlajše generacije slovenskih jazzistov. Po nastopu na Jazz festivalu Ljubljana 2012 z zasedbo Ziga Murko 13 je uspešno raziskoval nove poti elektronike in podzemne hiphop produkcije. Razvil je svojstven glasbeni jezik, ki je v domačem prostoru pustil pečat predvsem zaradi prepletanja in zvočnega plastenja različnih glasbenih zvrsti. Njegovo delo je prepričalo veliko tujih založb, med drugimi tudi Burnt tapes, Radio Juicy in Acorn tapes ter domači ZARŠ records in rx:tx. Klub K4: K4x4 w/ Evident, Lara, Christian Kroupa Klub K4 je zajelo ultravijolično valovanje poletne klubske sezone, pred katerim ne pomaga noben faktor. Najmočnejši ga bomo odrejvali tudi v poletni vročini in to kar dvakrat tedensko. Za švic bodo zadolženi večinoma domači rezidenti, ki ga bodo tenstali vse od techna, housa, electra in tja do drum & bassa. Vstopnina: 5 € / 7 € Narodna galerija ob 19.30: Matjaž Robavs & Orkester Amadeo Na koncertu se vam bo predstavil Orkester Amadeo z dirigentom Tilnom Drakslerjem ter solistoma, Matjažem Robavsom (baritonist) in Goranom Farkašem (multiinstrumentalist). Rdeča nit glasbenega bodo folklorni ritmi in melodije plesov iz Skandinavije, Romunije, Istre, Poljske, Madžarske in Slovenije, ki se znotraj povednosti klasične glasbe prepletajo v skladbah B. Bártoka, E. Griega, A. Kumarja, M. Lipovška. Glasba bo virtuozna, energična in polna raznoterih in kontrastnih emocij. // Kino // Slovenska kinoteka: Ni predstav Kinoteka: 18:00 / Mala dvorana: Glasba je časovna umetnost 3, LP film Laibach, Igor Zupe 19:15 / Mala dvorana: Whitney Houston, Nick Broomfield, Rudi Dolezal 21:15 / Mala dvorana: Grace Jones, Sophie Fiennes 21:30 / Ljubljanski grad: Trije plakati pred mestom, Martin McDonagh, Film pod zvezdami