Zmaga Donalda Trumpa je samo reakcija na pokroviteljstvo intelektualcev #ekonomija, #lifestyle, #trump 10.11.2016 / 06:10\t8 komentarjev Obstajajo ljudje, ki nas učijo, kaj naj jemo, kako naj mislimo, čemu naj se smejimo, kaj naj delamo. In koga naj volimo. Plebejec zajebe. Večkrat zelo konkretno zajebe. NSDAP je leta 1932 podprlo 36,8% nemških volilcev, s tem pa so odprli prostor za etnično čiščenje Judov. Slovenski glas se je 80 let pozneje izrekel proti družinskemu zakoniku in iz Slovenije ponovno naredil Butale. Na srečo pa obstajajo ljudje, ki popravljajo napačne odločitve neizobraženega naroda. To so ljudje, ki nam govorijo o strpnosti. Ljudje, ki nas pozivajo k nacionalni enotnosti. Ljudje, ki nas usmerjajo k Hillary. Ljudje, ki nam povedo, kako in kaj naj jemo, kako naj mislimo, čemu naj se smejimo, kaj naj počnemo — in koga naj volimo. Modri ovratniki — predvčerajšnjim v Angliji, včeraj v Ameriki — so zajahali val upora proti takim razsvetljencem. Skupaj so nastopili proti intelektualni eliti in s tem institucionalizirali ksenofobijo. Ta se spet kot smrad širi po svetu. Behaviorizem in libertarni paternalizem V tekstu z naslovom The Intellectual Yet Idiot se je Nassim Nicholas Taleb, pronicljiv esejist, netipičen akademik, analitik tveganja, cenjen avtor in priznan statistik, obregnil v trend ljudskega upora proti pretežno beli, visoko izobraženi eliti, ki si namesto na rezultatih gradi avtoriteto na harvardskih in oxfordskih diplomah. Te jim dajejo pravico, da malega človeka posiljujejo s svojim superiornim umom. Ker malčki ne vemo, česa si resnično želimo in kaj res potrebujemo. Zmaga Donalda Trumpa je reakcija na pokroviteljstvo intelektualcev. Behavioristična ekonomija je odličen primer poskusa racionalizacije neracionalnega. Znotraj nje se je razvil libertarni paternalizem, ki se ukvarja s tem, kako nas dregniti tako, da bi sprejeli racionalno odločitev. Odličen primer je uvod v nek znanstveni članek, v katerem “[avtorji članka] prepoznavamo nespametno naravo številnih odločitev, povezanih s hrano. Zato predlagamo, da ne poskušamo prepričati ljudi v tisto, kar je prav, temveč spremenimo njihovo okolje tako, da so ljudje avtomatično usmerjeni proti zdravim odločitvam”. Dreganje v pravilne potrošniške, investicijske in varčevalne odločitve pa ni edini način vsiljevanja racionalnosti. Niti niso ekonomisti edini, ki s sklicevanjem na racionalnost opozarjajo na našo iracionalnost. Številni strokovnjaki, politiki, tehnološki in podjetniški guruji nas pošiljajo spat ob osmih zvečer, da si ustrezno naoljimo kolesje naše telesne mehanike. Paternalistični intelektualizem pa ni omejen na posameznika. Na nek način je to precej razširjen fenomen liberalnega Zahoda. Kontinuiteta ekonomske blaginje in politične stabilnosti daje številnim državam privilegij nemotenega razsvetljevanja svojega naroda. Ponekod se je racionalizem zakoreninil globoko v družbene strukture. Racionalizem se pogosto manifestira v kvantifikaciji kvalitativnega in v želji po merjenju življenja in življenjskega. Širjenje tržnega v vse pore našega početja je samo en primer. Drugi je gledanje na naše odločitve skozi leče učinkovitosti, z danim doseči največ. A B < 1, 2, 3. Dveletna izkušnja Nizozemske me opominja, da je liberalnost Zahoda večkrat samo maska panoptikona. Širok program izdelkov v supermarketih je zožen na pogrej-in-pojej koncept prehranjevanja. Javni prostor svobodnega govora je pogosto institucionaliziran. Območje protestov je vnaprej določeno. Protestniki so primorani na roki nositi označevalno zapestnico. Balkanski športni duh je popolnoma odsoten (razen med Balkanci). Z izjemo hokeja na travi in mogoče nogometa so timski športi rezervirani za tujce. Prevladovati so začele visoko intenzivne in časovno nepotratne fizične aktivnosti. Na ulicah je prepovedano piti alkohol. Urejanje našega prostega časa. Dreganje iz parkov in z ulic v bare, pube, nočne klube. Svoboda je na Nizozemskem premišljeno ustvarjena iluzija. Čeprav govorim samo iz osebne izkušnje, ne podcenjujmo posploševanja. Homogenizacija življenja drži množico na vajetih, državo pa spreobrača v distopijo. Koncept družbenih sprememb izgublja radikalnost in pridobiva kozmetičnost. Je zahodni način življenja, kot se je izrazil Francis Fukuyama, zadnja točka razvoja naše civilizacije? Je to konec zgodovine? Morda. Vsekakor je znanstvizmu in navidezni svobodi težko nasprotovati in ju spremeniti v okvirih pravil igre, ki jih sama določata. Slavoj Žižek opozarja na podobno problematiko, ko govori o nelagodju postmodernizma (če se strinjamo z njegovo definicijo postmodernizma) in o neomejeni permisivnosti — ki pa je permisivna samo znotraj sprejetega sistema vrednot. Oče, ki v prvem primeru sinku narekuje njegovo lastno odločitev, je v hierarhiji moči jasno situiran. V drugem primeru pa se avtoriteta skrije med vrstice. Na površju odnosa se hierarhija splošči, vendar položaj moči ostane jasen. Postmoderni očka bi svojemu sinku zapovedal nekako v naslednjem smislu. Bistvo kratke anekdote leži v tem, da je prikrita avtoriteta nevarna, ker onemogoča kakršenkoli upor proti njej. Kot primer navede Slavoj zgodbo o postmodernem šefu, s katerim v petek po službi pijete pivo; včasih na delo prinese kitaro in ga nasploh zelo zanima, kako so kaj tvoji otroci in žena. Medtem ko hierarhija delovnega mesta ostaja, pa nadrejeni delavcu jemlje prostor za legitimen upor, ker je konec koncev njegov prijatelj. Spomnim se Dostojevskega, ki je v Zapiskih iz podpodja opozarjal na nekaj podobnega. Ne morem se upreti, da ne bi tega intelektualca neidiota citiral na dolgo: [...] — [Ilustracija: Vasilij Perov: Fjodor Mihajlovič Dostojevski, 1872.] Odnos postmodernega šefa me spomni na kulturni koncept Zahoda, ki nam obljublja svobodo gibanja, obenem pa nas zapira v stekleno škatlo. Podobno nam intelektualec idiot omogoča možnost izbire, vendar nas vseeno drega v smer pravilnega. Taki avtoriteti je težko nasprotovati, ker prevzema vlogo tvojega prijatelja — čeprav obenem definira mejo med pravilnim in nepravilnim, med zaželenim in nezaželenim. Skepticizem do vsega racionaliziranega pa je potrebno vzeti z distanco. Rigorozna metodologija, kompleksne in razdelane teorije ter možnost napovedovanja določenih dogodkov opravičuje avtoriteto znanosti v razumevanju človeka. Do neke mere. Tudi moralni relativizem ne pije vode. Nekatere stvari so slabe, zlobne, nesprejemljive. Čeprav je nekaterim razumljivo, vtikanje intelektualca idiota v naše življenje ni dobrodošlo. Skrito pogojevanje našega fizičnega in moralnega okvirja je nelegitimna indoktrinacija naše izbire. Odkod avtoriteta, da nekdo usmerja naše odločitve tako, da bodo sovpadale z rigoroznim modelom? To je kršitev naših metapravic, odvzem svobodne volje. Kje sem jaz, kje si ti, če je potek najinega življenja definira matematična formula? Spomnim se Dostojevskega, ki je v Zapiskih iz podpodja opozarjal na nekaj podobnega. Ne morem se upreti, da ne bi tega intelektualca neidiota citiral na dolgo: “Vidite, gospodje (in gospe), razum je odlična zadevica. Nihče tega ne izpodbija. Ampak razum ni drugega kot razum, saj zadovoljuje samo racionalno stran človeške narave. Volja pa je manifestacija celotnega življenja, torej celotnega človeškega življenja z racionalnim in impulzivnim delom. [...] Govorite mi, znova in znova, da si razsvetljen in razvit človek — torej takšen, kakršen mora biti v prihodnosti — ne more želeti ničesar, kar bi mu škodilo; ničesar, kar ni dokazljivo matematično. [...] Sveta nebesa, gospodje (in gospe), kakšna prosta volja pa nam preostane, če smo zreducirani na aritmetiko in če bo vse stvar dva krat dva je štiri? Dva krat dva je štiri brez moje volje. Svobodna volja ne pomeni tega!” Opomba: Tekst je bil objavljen v sredo, 9. novembra 2016, na spletni strani GEP (Gibanja za ekonomsko pluralnost) pod naslovom Anti-Trump intelektualizem. Tekst na Fokuspokusu je editiran. Objavljeno v dogovoru z avtorjem.


Napisal/a admin | 23. Apr 2015 | Jezik za kariero in posel Poiskali smo interaktivni zemljevid najbolj uporabljenih tujih oziroma drugih jezikov v posameznih svetovnih državah. Kateri jezik pa je poleg slovenščine najbolj uporabljen v Sloveniji? Raziskovalci iz Univerze Olivet teh podatkov žal niso našli. So pa zato toliko bolj zanimivi rezultati za nekatere druge države.


Karel V. Habsburški Karel V. Habsburški, rimsko-nemški kralj in cesar (1519-56), španski kralj (kot Karel I., 1516-56), avstrijski nadvojvoda (kot Karel I., 1519-21), suveren številnih nizozemskih provinc (1506-55), * 24. februar 1500, Gent, Flandrija (današnja Belgija), † 21. september 1558, San Jerónimo de Yuste, Španija. Karel V., dedič kar štirih vladarskih dinastij (avstrijske, burgundske, kastiljske in aragonske), si je prizadeval to nehomogeno dediščino preoblikovati v enotno katoliško vladavino in se z njo postaviti v bran muslimanskim Turkom, ki so prodirali z juga. Pri tem je naletel na vrsto preprek. Potem ko si je pridobil cesarski naslov, je s svojim tekmecem, francoskim kraljem Francem I., bojeval štiri vojne za prevlado v Italiji. V cesarstvu je izbruhnil upor proti sprevrženi papeževi Cerkvi, nemški knezi pa so dodali zahteve po samostojnosti oblasti na svojih ozemljih. Ker papeži, za to pristojni, niso urejali verskih vprašanj, jih je poskušal reševati cesar na državnih zborih, kar pa je nasprotja le še povečevalo. Prišlo je do šmalkaldenske vojne med cesarjem in protestantskimi knezi, ki jo je cesar dobil. Ko pa se je ponovno spustil v urejanje verskih vprašanj in skušal povečati centralizacijo cesarstva, je povzročil med knezi še večji revolt, ki ga je podprl tudi mladi francoski kralj. Cesar se je razočaran in nemočen umaknil in prepustil vodenje Španije in Nizozemske sinu Filipu, cesarstvo pa bratu Ferdinandu. Vsebina Mladost in nastop vladarskih dolžnosti[uredi | uredi kodo] Karel je bil sin habsburško-burgundskega očeta Filipa Lepega in kastiljsko-aragonske matere Ivane Blazne. Šestletnemu je umrl oče in odtlej je živel na dvoru tete Margarete v Mechelenu (severno od Bruslja), ki ga je vzgajala in mu bila, kot spretna diplomatka, svetovalka do konca svojega življenja. Karlov učitelj je bil teolog Adrian iz Utrechta[1], poznejši papež Hadrijan VI., ki je vplival na njegov verski razvoj in ga vzgajal v duhu idealov viteškega reda zlatega runa. Kot otrok je ljubil lov in glasbo. Že v mladih letih se je z vso resnostjo in pozornostjo ukvarjal z državniškimi posli in zgodaj je bil prisiljen prevzeti odgovornost. Ker so ga nenehno obkrožali vzgojitelji in služabniki, in se je moral zgodaj sprijazniti s pomanjkanjem zasebnega življenja, se je močno zaprl vase. Njegovo razpoloženje je bilo bolj melanholično in zaznamovano s strogo disciplino, občutkom dolžnosti in žrtvovanjem za svojo visoko službo. Toda redkobesedni in zadržani Karel je med ljudmi, ki so ga obdajali, vse življenje izžareval močno privlačnost[2]. Karel je petnajstleten prevzel vladanje na Nizozemskem. Po smrti deda po materi, Ferdinanda II. Aragonskega (1516), je bil (skupaj s svojo materjo Ivano, ki pa zaradi bolezni nikdar ni vladala) imenovan za španskega kralja; kot Karel I. je postal prvi vladar združene Španije. Septembra 1517 je z Nizozemske priplul v povsem tujo mu Španijo in ji poskusil vladati na burgundski način, kar pa je med delom domačega plemstva in meščanstva povzročilo nezadovoljstvo in nemir. Ko se je po smrti svojega deda po očetu, nemško-rimskega kralja in cesarja Maksimilijana I., vrnil v Nemčijo, je v kastiljskih mestih izbruhnil upor comunerosov, ki jih je sestavljalo predvsem meščanstvo ob podpori nekateri plemičev in duhovnikov. Ko se je upornikom pridružilo še socialno-revolucionarno gibanje, se je visoko plemstvo ustrašilo za svoje fevdalne privilegije in je podprlo Karla. Volitve cesarja. Izobčenje Martina Luthra[uredi | uredi kodo] Kandidatov za novega cesarja je bilo sprva veliko in izvolitev Karla za cesarja nikakor ni bila sama po sebi umevna. Cesarja so volili volilni knezi, ki si niso želeli premočnega cesarja in so skušali iz volitev izvleči čim več koristi zase. S časom se je izbor skrčil na Karla in francoskega kralja Franca I. Franc je upal, da mu bo cesarski položaj pomagal rešiti Francijo iz obkoljenosti s habsburškimi deželami; Karel pa je vedel, da bo le z nadnacionalnim simbolom lahko ohranil svoje raztresene dežele združene. Karel je volilno diplomacijo prepustil teti Margareti, ki je spoznala, da bo o izidu odločal predvsem denar. Izplačane so bile vrtoglave podkupnine in Karel se je na samem začetku vladanja nabral dolg v vrednosti 1200 kg čistega zlata. Dolgovi so ga potem spremljali do konca vladanja. Volitve je menda nazadnje odločil saški volilni knez Friderik Modri, ki je edini odklonil podkupnino. 23. oktobra 1520 je bilo slavnostno kronanje v aachenski stolnici, pred katerim je 42f moral Karel podpisati t. i. volilno kapitulacijo, v kateri se je v korist volilnih knezov odpovedal nekaterim cesarskim pristojnostim. Že naslednjo pomlad je moral mladi cesar na državnem zboru v Wormsu sprejeti odločitev, ki je dala pečat vsemu njegovemu kasnejšemu vladanju. Glavna tema zasedanja je bila državna reforma, v zadnji točki pa so obravnavali vprašanje nove vere, ki je že od konca leta 1517 burila duhove v severni Nemčiji. 18. aprila 1521 so na zasedanje povabili tudi Martina Luthra in od njega zahtevali, da prekliče nauke iz svojih spisov. Vendar je ta z znanimi besedami "tu stojim in ne morem drugače" zavrnil kakršno koli popuščanje. Karel je vedel, da je reforma v Cerkvi potrebna, a je menil, da je koncil edino primerno mesto zanjo. Tako v položaju, v katerem se je znašel, ni mogel ravnati drugače, kot ff8 da je razglasil t. i. wormški edikt, s katerim je Luthra izgnal iz države in ukazal uničiti njegova dela [3]. Karel je potem še mnogo let vedno znova zahteval sklic cerkvenega zbora. Ko se je ta končno leta 1545 sestal v Tridentu, je bila Nemčija versko že razklana. Vrnitev v Španijo[uredi | uredi kodo] Iz Wormsa je Karel odpotoval na Nizozemsko in potem v Španijo, kjer so njegovi pristaši med tem zadušili upor comunerosov. Karlu se je zdelo, da mora upornike strogo kaznovati. Prišlo je do mnogih smrtnih obsodb in zaplemb premoženja. Karla so menda te obsodbe zasledovale do konca življenja. Vendar je dosegel pomiritev. V Španiji je potem ostal sedem let. V tem času se je zbližal in obdal s kastiljskimi plemenitaši; povezanost z njimi se je potem samo še poglabljala. V času Karlovega vladanja so španski konkvistadorji podjarmili skoraj celo Srednjo in Južno Ameriko. V Španijo so pošiljali vse več zlata in srebra, katerega pritok se je povečal zlasti v 1550-tih letih, ko so začeli sistematično izkoriščati rudnike srebra v Potosi. Petina dohodka je pripadala kroni. Toda tudi to ni bilo dovolj za Karlove vojne, ki jih je, predvsem s francoskim kraljem, bojeval tekom svojega vladanja. Španski dolg je stalno naraščal in Španija je bila ob koncu Karlovega vladanja pred bankrotom. Cesar je za grozodejstva, ki so se dogajala v kolonijah, vedel. Izdal je sicer zakone, ki so prepovedovali zasužnjevanje Indijancev; toda ker se ni istočasno odpovedal pridobivanju žlahtnih kovin, s katerimi je plačeval najemniške vojake, so bili ti zakoni v praksi neuresničljivi. Vojne s Francozi in Turki[uredi | uredi kodo] Volitve cesarja so bile le prvi spopad med Francem I. in Karlom V., ki sta podedovala stara nasprotja svojih rodbin. Habsburžani so si želeli nazaj leta 1477 izgubljeni del vladavine burgundskih vojvod, Valoisi pa so si lastili vojvodino Milano 1000 (ki jo je Franc zavzel, tik preden je Karel nastopil kot španski kralj) in Neapeljsko kraljestvo. Do leta 1544 sta v severni Italiji bojevala štiri vojne (italijanske vojne, od četrte do sedme). Obmejne sovražnosti so leta 1521 prešle v odkrit spopad (italijanska vojna 1521-26) v severni Franciji in severni Italiji, kjer je Milano dvakrat zamenjal gospodarja, dokler ni Karlova vojska z zmago v bitki pri Paviji dobila oblast nad severno Italijo; ob tem ji je uspelo zajeti tudi francoskega kralja. Mirovna pogajanja so se potem vlekla več kot leto dni. Karel je želel predvsem dobiti matično vojvodino Burgundijo (približno današnjo francosko regijo Burgundijo), govora je bilo tudi o poroki Karlove starejše sestre Eleonore, ovdovele portugalske kraljice, s Francem I., ki naj bi pomirila spor med rodbinama[4]. Zaprt v madridskem alcazarju je Franc na vse pristal (čeprav se je hkrati iz ječe tajno pogajal s Turki). Ko pa je prišel spet na prostost, se določil miru iz Madrida (1526) ni držal. S prihodom Sulejmana Veličastnega na čelo osmanskega cesarstva (1520) je turški pritisk na Evropo vse bolj naraščal. Sultan ni ogrožal le Madžarske, ampak tudi habsburške dedne dežele, ki jih je Karel v letih 1521-22 prepustil mlajšemu bratu Ferdinandu. Ko so Turki avgusta 1526 v bitki pri Mohaču premagali madžarskega kralja Ludvika II., ki je v boju padel, ne da bi zapustil naslednika, je Karlov brat postal (po določilih bratislavskega miru iz leta 1491 in kot svak Ludvika II.) češki in madžarski in potem še rimsko-nemški kralj Ferdinand I.; potreboval bi cesarjevo vojaško pomoč, a Karel je bil preveč zapleten v dogajanja v Italiji. Leta 1529 so morali Avstrijci sami obraniti Dunaj pred Turki. Ko je prišel Franc I. iz zapora, je sklenil zavezništvo z Milanom, Benetkami, Švico in Anglijo, t. i. ligo iz Cognaca, kateri se je pridružil tudi papež Klemen VII. in se s tem uvrstil med Karlove politične sovražnike (italijanska vojna lige Cognac, 1527-29). Karlove čete so bile še vedno v Italiji; španski in nemški najemniki, slednji večinoma luteranci, že dolgo niso dobili plačila in jih je bilo težko miriti. Potem ko je njihovega glavnega poveljnika (Georg von Frundberg) zadela kap in je odpotoval v domovino, se je vojska, pod vodstvom generalnega kapitana, vojvode Karla Burbonskega, odpravila proti Rimu, da si v bogatem mestu sama vzame plačilo. 6. maja 1526 se je začelo ropanje Rima (sacco di Roma). Najemniki so gospodarili v mestu, dokler jih jeseni nista pregnali lakota in kuga. Papež se je sprva umaknil v Angelski grad, potem pa je skrivaj zbežal tudi od tam. Za t. i. "damski mir" sta poskrbeli mati Franca I., Luiza Savojska, in 1000 Margareta Avstrijska, ki sta se avgusta 1529 v Cambraiu dogovorili za ohranitev obstoječega ozemeljskega stanja: Karel je preklical svoje zahteve po Burgundiji, Franc pa zahteve po Milanu in Neaplju. Tudi medičejski papež in Karel sta sklenila dogovor: Karel je papežu pomagal za Medičejce ponovno osvojiti oblast v Firencah (ki so bile v rokah republikancev), Klemen VII. pa je Karla na njegov trideseti rojstni dan v Boloniji še formalno kronal za cesarja. To je bilo zadnjič, da je papež kronal cesarja Svetega rimskega cesarstva. Ker Cerkev še vedno ni sklicala koncila, je Karel na državnem zboru v Augsburgu leta 1530 ponovno poskušal najti začasni način sožitja s protestanti. Vendar so katoliki zavrnili veroizpoved, ki so jo predložili Luthrovi pristaši in jo poznamo kot augsburška veroizpoved (confessio Augustana); z zavrnitvijo se je nazadnje strinjal tudi cesar. Zaključki zbora so v nekoliko razširjeni obliki ponovili stališča wormškega zbora iz leta 1521. To je vzpodbudilo protestantske kneze, da so se združili v obrambni šmalkaldenski zvezi, s katero so se želeli zoperstaviti cesarjevemu pritisku in zavarovati svojo oblast. Zaradi turške nevarnosti je bil Karel prisiljen sprva zvezi popuščati v zameno za vojaško podporo proti zunanjemu sovražniku. Leta 1532 je Karel zbral veliko vojsko, ki je pod njegovim osebnim vodstvom blizu Dunaja pričakovala bližajočo se Sulejmanovo vojsko, toda poveljnika sta se izognila spopadu. Cesar se je naslednje leto vrnil v Španijo in prepustil posle na vzhodu bratu. Kar je zamudil pred Dunajem, je skušal Karel nadoknaditi v Sredozemlju. Leta 1535 je zavzel Tunis, od koder so pirati pod poveljstvom turškega admirala Hajrudina Barbarosse (Khayr ad-Din) ogrožali pomorski promet. Operacija, ki je bila za krščanski svet pravo zmagoslavje, pa ni oslabila Sulejmanovega položaja. Konec leta 1535 je umrl milanski vojvod 1000 a Francesco II. Sforza in Karel je dal vojvodino Milano v fevd svojemu sinu Filipu. Francoski kralj, ki si je tudi lastil pravico do tega cesarskega fevda, je vdrl v Italijo (italijanska vojna 1536-38), zasedel Torino, ni pa uspel zasesti Milana. Med tem je Karel na povratku iz Tunisa pristal v Neaplju in prispel avgusta 1536 v Rim, kjer je imel pred papežem Pavlom III. in kolegijem kardinalov svoj slavni govor, v katerem je francoskega kralja obdolžil kršitve miru. Karlova vojska je potem v povračilni akciji vdrla v Provanso, vendar je operacija kmalu izgubila polet. Maja 1538 je bil s posredovanjem papeža v Nici sklenjen mir. Leta 1539 se je mesto Gent na Nizozemskem uprlo upravnim reformam in zvišanju davkov. Ker kraljeva namestnica na Nizozemskem, Karlova sestra Marija Ogrska, ni bila kos položaju, je Karel osebno odpotoval v svoje rodno mesto, mu odvzel privilegije in strogo kaznoval voditelje upornikov. Krut poseg pa je vendarle spametoval obe strani, ki sta odtlej reševali (v času Karlovega vladanja) podobne probleme z medsebojnim dogovarjanjem [5]. Zaradi turške nevarnosti je skušal biti Karel proti nemškim protestantom popustljiv; leta 1541 jim je na državnem zboru v Regensburgu priznal velike koncesije (po svojem prepričanju), ki pa sta jih kasneje zavrnila tako papež kot Luther. Čeprav se je Ferdinand, ki je v avgustu 1541 izgubil madžarsko prestolnico, potegoval za pohod proti Sulejmanu, se je Karel odločil za ponovno pomorsko akcijo, za napad na Alžir, ki pa se je ponesrečil, ker je vihar potopil del cesarjeve flote. Franc I. in Sulejman Veličastni, ki sta bila v stalnih diplomatskih stikih, sta leta 1543 družno napadla Nico, Turki z morja, Francozi s kopnega (italijanska vojna 1542-46). Posadka v citadeli se je branila cel mesec, dokler je končno ni odrešil prihod Karlove vojske. Cesar je na napad odgovoril tako, da se je povezal z angleškim kraljem Henrikom VIII., ki je v severni Franciji zavzel Boulogne in Soissons. Zaradi pomanjkanja denarja za najemnike se je bojevanje počasi ustavilo. Mir v Crepyju (september 1544) je v glavnem potrdil obstoječe meje. Franc je obljubil, da se ne bo povezoval z nemškimi protestanti in da bo poslal predstavnike na tridentinski koncil. To je bila zadnja vojna med Karlom in Francem[6]. Spopad s protestantskimi knezi[uredi | uredi kodo] Decembra 1545 se je v Trentu končno začel koncil, ki ga je Karel tako dolgo pričakoval. Toda njegovi upi na teološko rešitev verskega spora so splahneli, ko se protestantski teologi koncila niso hoteli udeležiti. Karel se je tedaj odločil za vojno. Papež mu je ponudil pomoč v denarju in četah. Karel je na svojo stran pridobil močnega protestantskega vojvodo Mavricija Saškega, kateremu je za sodelovanje obljubil volilno kneževino Saško, v kateri je vladal Mavricijev ernestinski bratranec Ivan Friderik I., eden od voditeljev šmalkaldenske zveze. Protestanti so želeli cesarja prehiteti in so septembra 1546 začeli šmalkaldensko vojno, toda bili so premalo odločni in enotni. Cesarjev brat Ferdinand I. in Mavricij sta v protinapadu zavzela volilno Saško. Cesar je izobčil oba voditelja šmalkaldenske zveze (Ivan Friderik I. in Filip Hessenski). Naslednjo pomlad je prišla iz Italije cesarjeva najemniška vojska in aprila 1547 v bitki pri Mühlbergu na Labi dosegla odločilno zmago. Karel, sedaj gospodar položaja, je po zasedanju državnega zbora v Augsburgu leta 1548 izdal t. i. augsburški interim, ki naj bi začasno urejal predvsem obredne cerkvene zadeve v cesarstvu. Med protestantskimi knezi, ki so odredbo razumeli kot poskus ponovne prevlade katolicizma in večjo centralizacijo cesarstva, je interim izzval zarotniški odziv. Mavricij Saški, sedaj volilni knez, je prestopil na stran protestantov. Med njim, brandenburškim volilnim knezom Albertom II. Alcibadesom in mladim francoskim kraljem Henrikom II., ki je iskal zaveznike v boju proti cesarju, je prišlo januarja 1552 v Chambordu do pogodbe, v kateri sta kneza francoskemu kralju obljubila za pomoč v orožju in denarju vikariat nad cesarskimi mesti Metz, Toul in Verdun. Zarotniki so vdrli v Avstrijo z namenom, da zajamejo cesarja, ki se je, prizadet od protina, mudil v Innsbrucku. Cesarja je ponižanje, ker je moral bežati, zelo prizadelo. Zd 1000 aj je v dogajanja posegel brat Ferdinand, ki se je z uporniki dogovoril za poravnavo in avgusta 1552 podpisal passavski sporazum, za Karla sramotno listino. Med tem so Francozi zavzeli Lotaringijo, kar je bil za Karla nov hud udarec. Ponovno je zbral vojsko, začel oblegati Metz in pri tem doživel nov poraz. Po tem porazu je vodenje države in reševanje verskega vprašanja prepustil bratu Ferdinandu. Ferdinand je leta 1555 na zboru v Augsburgu popustil protestantom in z njimi sklenil t. i. augsburški verski mir, ki je nasprotja med cesarjem in nemškimi protestantskimi knezi več ali manj stabiliziral do tridesetletne vojne, ko so izbruhnila v največji možni meri. Umik z vladarskih položajev[uredi | uredi kodo] Karlu se ni uresničila želja, da bi ga v cesarstvu nasledil sin Filip. Nemški knezi so ga odklanjali. Karel je zato iskal povezavo z Anglijo in za že ovdovelega Filipa organiziral poroko z deset let starejšo angleško kraljico Marijo. Vendar je angleški parlament odklonil kronanje Filipa za sokralja, pa tudi iz zakona z Marijo ni bilo naslednikov. Karel se je po smrti matere, kraljice Ivane (april 1555), ki je bila formalno ves čas njegova sovladarica, odločil, da se bo odpovedal prestolu. Oktobra je v bruseljskem dvorcu predal sinu Filipu vodenje viteškega reda zlatega runa in vladarsko oblast nad Nizozemsko ter v januarju 1556 še oblast v Španiji. Potem je odpotoval v Španijo in avgusta 1556 prepustil vladanje v cesarstvu bratu, ki so ga volilni knezi februarja 1558 potrdili za "izvoljenega cesarja" Svetega rimskega cesarstva, Ferdinanda I. Karel se je umaknil v samostan San Jeronime de Yuste, kjer je leta 1558 umrl. Pokopali so ga v samostanski kripti; 16 let kasneje so njegove posmrtne ostanke prenesli v Escorial. Zgodovinarji, ki Karlu niso naklonjeni, ga imajo za oblastiželjnega, nepopustljivega in neprilagodljivega vladarja. Očitajo mu kruto kaznovanje upornikov v Kataloniji (1522) in Gentu (1540), nepotrebno vojskovanje in slepoto za krutosti osvajalcev Amerike[7]. Karlu naklonjeni zgodovinarji pa poudarjajo njegovo preudarnost in neomajno predanost nalogi, ki naj bi jo (po tradicionalnem razumevanju cesarske oblasti) dobil od Boga, da ohrani in utrdi enotno katoliško državo, kar brez občasnih odločnih posegov v dogajanja ni bilo možno. Ta naloga je bila pretežka in od vsega začetka izgublje 1000 na. Bilo je preveč nasprotujočih si sil in vplivov, političnih in verskih. Zgodovinar Edward Crankshaw je zapisal: "Zgodbo njegovega življenja lahko označimo za neuspel poskus najbogatejšega in najmočnejšega moža na svetu, da bi uveljavil nadnacionalno duhovno in posvetno ureditev." [8] Družina[uredi | uredi kodo] Marca 1526 se je Karel v Sevilli poročil z Izabelo (1503-39), sestro Ivana III. Portugalskega, ki se je malo pred tem poročil s Karlovo najmlajšo sestro Katarino. Zakon je bil srečen. Izabela je bila noseča osemkrat, toda preživeli so le trije otroci: - Filip II. (1527–1598), španski kralj, štirikrat poročen - Marija (1528–1603), leta 1548 je postala žena kasnejšega rimsko-nemškega cesarja Maksimilijana II. - Ivana (1535–1573), leta 1552 se je poročila s portugalskim princem Ivanom Manuelom, ki je umrl pred svojim očetom, kraljem Ivanom III. Karel V. je imel tudi dva nezakonska otroka, ki ju je priznal za svoja; to sta bila, z Ivano van der Gheynst, meščanko iz Oudenaarde v Flandriji - Margareta Parmska (1522–1586), kraljeva namestnica na Nizozemskem, drugič poročena z Ottaviom, vojvodo Parme in Piacenze, iz družine Farnese in z Barbaro Blomberg, meščanko iz Regensburga - don Juan Avstrijski (1547–1578), vodja cesarskega ladjevja v bitki pri Lepantu. Sklici in opombe[uredi | uredi kodo] - ^ pristaš duhovnega gibanja devotio moderna, ki je delovalo versko in vzgojno reformatorsko, razširjalo literaturo med širokimi ljudskimi množicami in ki mu je v mladosti prisluhnil tudi Erazem Rotterdamski. - ^ Demmerla, str. 73 - ^ Karel je 25 aprila razglasil državno izobčenje Martina Luthra z besedami: "Izviram iz dolgega niza krščanskih kraljev plemenitega nemškega naroda in španskih katoliški 1000 h kraljev, ki so bili do smrti vsi zvesti sinovi svete Cerkve. Branili so vero zaradi božje slave in zaradi rešitve duš. Sklenil sem potrditi vero, ki so se je držali moji predniki. En sam menih, ki se postavi proti tisočletnemu krščanstvu, se mora motiti. Odločen sem za to zastaviti svoje dežele, svoje prijatelje, svojo kri, svoje življenje in celo svojo dušo." Demmerle, str. 80. - ^ do te poroke je dejansko prišlo leta 1530 po "damskem miru" v Cambraiu. - ^ Israel, Jonathan I. (1998). The Dutch Republic. Its Rise, Greatness, and Fall. New York: Oxford University Press. COBISS 644493., stran 39. - ^ Francev sin Henrik II. je leta 1546 to vojno še nadaljeval in jo zaključil z mirom v Ardresu. - ^ The new encyclopaedia Britannica, zv. 3, str. 110. - ^ Demmerle, stran 71. Viri[uredi | uredi kodo] - Demmerle, Eva: Habsburžani, Cankarjeva založba, Ljubljana, 2013. ISBN 978-961-231-922-9 (COBISS) - Pohl, Walther: Habsburžani:zgodovina evropske rodbine, Ljubljana, Mladinska knjiga, 1994 (COBISS) - The new encyclopaedia Britannica. Chicago [etc.]: Encyclopaedia Britannica. 1992. COBISS 13736197.


15 POZIVOV K ODPIRANJU ŠOL V četrtek, 14. januarja, je potekala 3. redna seja Študentskega zbora Študentske organizacije Univerze v Ljubljani, na kateri so poslanci obravnavali finančni načrt za leto 2021. Ta ni vključeval nobenih sredstev za delovanje Radia Študent. Seja študentskega zbora je trajala skoraj 6 ur, prenos v živo je hkrati spremljalo okrog 1500 ljudi, skupno število ogledov pa je po podatkih našega uredništva znašalo kar 30 tisoč. Končni rezultat seje je bil zavrnitev vseh predlaganih amandmajev, zavrnjen pa je bil tudi celotni proračun.Radio Študent je o dogajanju že poročal v oddajah "Danes so dovoljene sanje, jutri je nov ŠOU" in "Kulturna politika ŠOU". Več o letošnjem proračunu lahko izveste v oddaji ŠOUvizor v četrtek, 21. januarja, ob 12. uri na frekvenci 89,3 MHz. V Študentski organizaciji Slovenije, v nadaljevanju ŠOS, so pripravili predlog novele Zakona za urejanje položaja študentov. Predlog so 13. januarja predstavili predsedniku državnega sveta, Alojzu 1000 Kovšci, dan prej pa predsedniku državnega zbora, Igorju Zorčiču. Državni svet bo predlog novele obravnaval prednostno in že v fazi pred vložitvijo v parlamentarno proceduro. ŠOS poziva tudi k vračanju v predavalnice in normalizaciji študijskega življenja. Danes so na spletni strani objavili odziv na seznanitveni dopis Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, krajše MIZŠ, o načrtih sproščanja ukrepov. ŠOS v sporočilu za javnost predlaga, da se z začetkom poletnega semestra, torej 15. februarja, začnejo v živo izvajati študijske aktivnosti, pri katerih sodeluje največ 10 študentov, da se terenske vaje izvajajo nemoteno, da se omogoči bivanje v študentskih domovih ter da se med izjeme za prehajanje občin in regij doda udeležba v študijskem procesu. Včeraj je začel veljati odlok, ki epidemijo v Sloveniji podaljšuje za 60 dni. Za večino otrok šolanje na daljavo poteka že tri mesece, natančen datum vračanja v šole pa ni znan. Slovenska tiskovna agencija poroča, da v Skupnosti vrtcev Slovenije beležijo vse večj porast potreb po nujnem varstvu otrok, vrstijo pa se tudi pozivi k hitrejšemu vračanju v šolske klopi. Na ustavno sodišče se obrača čedalje več staršev, ki menijo, da ukrepi posegajo v pravni položaj otrok. Včeraj je vlada na dopisni seji sprejela mnenje o pobudi za oceno ustavnosti odloka o začasni prepovedi zbiranja v šolah. Vlada sicer trdi, da bi bilo zadržanje odloka v nasprotju z ukrepi za preprečitev širjenja virusa in bi predstavljalo škodo za javno zdravje in zdravje posameznikov. K vračanju v šolske klopi poziva tudi Dijaška organizacija Slovenije. Ta je na MIZŠ ter Vlado Republike Slovenije v torek, 12. januarja, naslovila odprto pismo glede načrta sproščanja ukrepov. V pismu sicer pozdravljajo jasnejše načrte odpiranja šol v petih fazah. Predlagajo, da bi se zaključni letniki srednjih šol vrnili v šolske klopi hkrati z vrtčevskimi otroki ter otroki prve triade osnovne šole, torej že v rdeči fazi. Izpostavljajo, da je vračanje v šole ključnega pomena predvsem za programe s praktičnim usposabljanjem, tudi sicer pa učenje na daljavo ni primerljivo s klasičnim poukom. Lista demokratičnega študentstva, v nadaljevanju LDŠ, je na svojem profilu na Facebooku v sredo, 13. januarja, objavila Poziv k pomoči študentom v času epidemije. Predsednik ŠOS Klemen Peran je komentiral poziv LDŠ. V sredo, 13. januarja, je začel veljati Zakon o obravnavi otrok s čustvenimi in vedenjskimi težavami in motnjami v vzgoji in izobraževanju. Ministrica za izobraževanje Simona Kustec je v Državnem zboru povedala, da gre za novo zakonsko ureditev, ki celovito ureja to področje, v prvi vrsti pa je v prid otrokom in mladostnikom s čustvenimi in vedenjskimi motnjami. Zakon ureja različne oblike izvajanja pomoči. Predvideva preventivne dejavnosti za pomoč otrokom in mladostnikom ter njihovim družinam, vrtcem in šolam. Pomoč bo urejena v obliki izvajanja različnih oblik dela s posamezniki, nameščenimi v strokovnih centrih, otroci in mladostniki pa bodo pomoči in podpore deležni tudi po tem, ko se vrnejo domov ali gredo v mladinska stanovanja. Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je v četrtek, 14. januarja, pripravil dopolnjeni predlog novele Zakona o vrtcih za obravnavo na seji državnega zbora. Predlagane spremembe zakona prinašajo boljšo urejenost predšolske vzgoje in varstva otrok s prepovedjo opravljanja dejavnosti tistim, ki niso vpisani v razvid izvajalcev javnoveljavnih programov ali v register varuhov predšolskih otrok. Spremembe zakona tudi določajo sankcije za kršitelje ter dajejo večja pooblastila inšpektorjem. Napovedana je še ponovna uveljavitev brezplačnega varstva za drugega otroka, ki je v vrtcu hkrati s starejšim sorojencem. Sejo odbora je pri glasovanju o predlogu zapustil del opozicije, ker je predsednica odbora Iva Dimic odločila, da se ne bo glasovalo o predlogu dopolnila, s katerim bi imele občine več besede pri odločitvi o financiranju zasebnih vrtcev. Civilna iniciativa MI SMO ŠDL je včeraj naslovila pismo članom zavoda sveta Študentski dom Ljubljana, v nadaljevanju ŠDL. MI SMO ŠDL očita MIZŠ in ŠDL, da so bili ukrepi v študentskih domovih univerzalni in niso upoštevali arhitekturnih spremenljivk ter inidivdualne organiziranosti posameznih domov. Upravi očitajo tudi nerazumevajoč in nekonstruktiven odnos ter kritizirajo delovanje varnostne službe. Predstavniki MI SMO ŠDL navajajo, da prejemajo sporočila o različnih stiskah študentov, verjamejo pa, da bi bile te stiske vsaj delno rešene, če bi ŠDL prisluhnil težavam študentov. Seja sveta zavoda naj bi se sicer odvila danes ob 16. uri. Na kratko še o dogajanju v tujini. Po poročanju University World News je Velika Britanija prva, ki je oznanila, da zaključnih izpitov v srednjih šolah že drugo leto zapored ne bo. Za program mednarodne mature, ki se izvaja tudi v Sloveniji, glede na sporočilo, objavljeno 6. januarja, dogovarjanja še potekajo. Spomnimo, da je mednarodna matura izpite, ki bi morali potekati junija 2020, odpovedala. Kakšno odločitev bodo o maturi sprejeli slovenski odločevalci, za zdaj še ni znano. Študentski obvestilnik Na spletnem portalu eUprava je objavljena vloga za izplačilo solidarnostnega dodatka za študente v višini 150 evrov. Vlogo je možno oddati z elektronsko identiteto ali brez nje do nedelje, 31. januarja. Pogoje za prejem dodatka in odgovore na pogosta vprašanja si lahko preberete na spletni strani MIZŠ. Dobrodelno društvo Petka za nasmeh je pričelo z zbiranjem sredstev za študente, ki so se zaradi epidemije znašli v socialni stiski. V okviru akcije vabijo posameznike, da pomagajo z donacijo. Študenti, ki so utrpeli izpad dohodka zaradi epidemije, pa se lahko nanje obrnejo za pomoč pri pokrivanju življenjskih stroškov. Za več informacij obiščite spletno stran društva Petka za nasmeh ali njihovo stran na Facebooku. V petek, 22. januarja, in v soboto, 23. januarja, bo potekal 13. sejem izobraževanja in poklicev Informativa. Dogodek bo tokrat potekal v spletni obliki, na njem pa se bodo zvrstile slovenske univerze, srednje šole, gimnazije, višje šole ter izobraževalni programi v Sloveniji in v tujini. Obisk dogodka je brezplačen, registracijski obrazec za obisk pa bo objavljen na spletni strani Informative na dan dogodka. Novice je zbirala vajenka Pika pod mentorstvom Maruše.


Veste katera je "prava" majoneza in katera "nateg"? | Sobotainfo.com Veste katera je "prava" majoneza in katera "nateg"? sobotainfo 13. April 2018 09:13 v Slovenija Sploh vemo, kaj jemo? Majonezna omaka ni majoneza. Kako torej prepoznati »pravo« majonezo? Strokovnjaki iz Zveze potrošnikov Slovenije svetujejo. Prava majoneza vsebuje vsaj 70 odstotkov maščobe in najmanj 5 odstotkov jajčnega rumenjaka. »Potrošniki, ki bodo prebrali seznam sestavin na izdelku, bodo videli, da je majoneza po večini narejena iz olja, najpogosteje je to sončnično olje. Jajčni rumenjak in voda sta druga in tretja sestavina na seznamu. Sledijo še kis in gorčica ter začimbe,« pojasnjujejo strokovnjaki iz Zveze potrošnikov Slovenije. Kako prepoznamo »pravo« majonezo? Obrnite izdelek in preberite seznam sestavin. Pravilnik o kakovosti jedilnih rastlinskih olj, jedilnih rastlinskih masteh in majonezi namreč točno določa standard, ki mu mora ustrezati izdelek, da je lahko opredeljen kot majoneza, izdelana z emulgiranjem ene ali več vrst jedilnih rastlinskih olj v vodni fazi. Sestavina vodne faze je tudi kis. Kot emulgator se uporablja jajčni rumenjak. Majonezi lahko dodajo tudi gorčico, sladkor, začimbe, začimbne ekstrakte ter druge dovoljene dodatke. Izdelek lahko označijo kot »majoneza« le, če vsebuje najmanj 70 odstotkov maščobe in najmanj 5 odstotkov jajčnega rumenjaka. Majonezna omaka. Čakaj ... Kaj? Zveza potrošnikov Slovenije razliko pojasnjuje na zanimivem primeru – čeprav na polici v trgovini oba izdelka izgledata podobna, oba sta pakirana v tubi in imata v imenu majonezo, pa standardu za majonezo ustreza prvi izdelek, ki glede na seznam sestavin vsebuje 79 odstotkov sončničnega olja in 6 odstotkov jajčnega rumenjaka. Drugi izdelek vsebuje le 66 odstotkov maščobe in le 0,5 odstotka jajc. »Ta izdelek torej ni majoneza. Na izdelku sta izpisani dve imeni: majoneza in majonezna omaka; prvo je v hrvaščini, drugo pa v slovenščini. Ker je proizvajalec ugotovil, da omaka ne ustreza standardu za majonezo, jo je poimenoval 'majonezna omaka'. A tudi slovenski potrošniki razumejo hrvaško besedo majoneza in bi tako v zmoti kupili nekaj, kar to ni,« opozarjajo. Izdelek 1 - »prava« majoneza (Vir: Zveza potrošnikov Slovenije) Izdelek 2 - majonezna omaka (Vir: Zveza potrošnikov Slovenije) Občasno brez slabe vesti Majoneza je energijsko bogato živilo, ki vsebuje veliko maščobe - v povprečju kar 78 gramov maščobe v 100 gramih izdelka, a če jo uživamo v sklopu uravnotežene prehrane z veliko sadja in zelenjave ter prehranskih vlaknin, si jo lahko tu in tam privoščimo brez slabe vesti. simo (nepreverjen) 1 leto 6 mesecev nazaj Kako prepoznamo »pravo« majonezo? Obrnte se in bejžte vkraj od te police v bauti ... gost_zvezda (nepreverjen) 1 leto 6 mesecev nazaj Ne jem majoneze in me te stvari ne zanimajo. Robocop (nepreverjen) 1 leto 6 mesecev nazaj Zakaj potem sploh beres taksne clanke? Moras bit posebne vrste idiot... Pa se komentiras zraven... Nobenega ne zanima ce ti jes majonezo ali ne.... In reply to Ne jem majoneze in me te... by gost_zvezda (nepreverjen) Ja, marsikoga zanima če jo jem ali ne. Moja zdravnica je rekla, da ji je super slišat, da ne jem te svinjarije :) In reply to Zakaj potem sploh beres... by Robocop (nepreverjen) Sicer pa imam jaz vso pravico odpret vsak članek, ga prebrat in seveda tudi podat svoje mnenje. Naslov članka me je pritegnil in sem ga prebrala, ter komentirala. Če pa imaš ti probleme sam s seboj, pa pojdi ven na sprehod, je čudovito vreme :) Anonimnež je komentiral/a FOTO: Gradita se dva nova vila bloka, na voljo 12 stanovanj: Žеlite nаjti dеkІе za enо nоč? Anonimnež je komentiral/a Imate doma te rozine? Vrnite jih v trgovino ali zavrzite: Žеlite nаjti dеkІе za enо nоč? Anonimnež je komentiral/a Svet zavoda odločil: To je naj direktor soboškega zdravstvenega doma: Žеlite nаjti dеkІе za enо nоč? Anonimnež je komentiral/a Pošta Slovenije ob stavki: Stavka je neupravičena: Ne vem zakaj vodstvo pošte vzt roksavel je objavil/a Zaradi te bolezni vsakih 39 sekund umre eno mlado življenje Anonimnež je komentiral/a Svet zavoda odločil: To je naj direktor soboškega zdravstvenega doma: Pa nemojte vi nan o profiti v


source: CulturaX

text: 30. OBLETNICA TEKMOVANJA ZA ČISTE ZOBE OB ZDRAVI PREHRANI – Osnovna šola Col Avtor: Jasmina Likar Štinjek · Objavljeno 8. 6. 2017 · Posodobljeno 8. 6. 2017 V četrtek, 8. 6. 2017, smo se z učenci udeležili zaključne prireditve ob 30. obletnici tekmovanja za čiste zobe ob zdravi prehrani, ki je potekala v Ajdovščini, v Dvorani prve slovenske vlade. Za bogat kulturni program so poskrbeli učenci in njihovi mentorji iz vseh osnovnih šol in Ciriusa Vipava. Naši predstavniki so bili učenci 4. razreda, ki so se nam predstavili z izštevankami in venčkom ljudskih plesov. Plesalce je na klavirski harmoniki spremljal Tomaž Pregelj, napovedala pa sta jih Lan Puc in Julija Bajc. Za lep nastop gre zahvala mentorici Heidi Rodman Sever. Letos sta na naši šoli na Tekmovanju za čiste zobe ponovno zmagala 4. razred s Podkraja in 6. razred s Cola. Učenci so prejeli priznanja in praktične nagrade. Po prireditvi je sledila pogostitev in sladkanje s sladoledom. Naslednji prispevek Izlet v neznano Prejšnji prispevek Likovni in literarni natečaj »Moja domovina – Gozdovi – les, naravno bogastvo in prihodnost moje domovine«


vse tvoje laži.


Gorenje nrk6202mx hladilnik - Spletna trgovina Nakupovanje.net Gorenje nrk6202mx hladilnik Šifra izdelka: 44896 | Kategorija: Hladilniki, zamrzovalni aparatiGorenje Gorenje nrk6202mx kombinirani hladilnik vas bo prepričal s svojim izgledom. S kar 339 litri hladilne in zamrzovalne površine pa boste vanj spravili ogromno dobrot. Odlikuje ga elektronsko upravljanje in opremljen je z LED prikazovalnikom. Za varnost shranjenih živil skrbi zvočni alarm za predolgo odprta vrata, zvočni ter svetlobni signal pa vas bosta opozorila tudi na previsoko temperaturo hladilnega dela. Vaša cena: €541,00 Vaš prihranek: €158,90 Ležalniki, hojice in stajice Tiskalniki CD in radiokasetofoni Osnovne plošče Spletne kamere Grelniki vode, bojlerji Podaljški in razdelilci Fitnes naprave Športi z žogo TV dodatki 3D TV dodatki in TV vmesniki Podvodna ohišja Joga in pilates Daljinski upravljalniki Grelci vode Čitalniki pomnilniških kartic Projektorji Osebne tehtnice Strežniki Posode


Savinjska.info je informacijski portal javnega značaja,ki se trudi svojim obiskovalcem približati dogajanje v Savinjski regiji in celotni Sloveniji.Obenem se tudi trudi prebivalce Savinjske regije seznaniti z projekti in dogodki katere organizira 31občin Savinjske regije.


Alpina FREESPIRIT QL, smučarska očala, črna | Intersport Očala Freespirit so primerna za srednje velike obraze. Odlično razmerje med ceno in kvaliteto. Dvojna oranžna stekla so primerna za vse vremenske pogoje. Očala omogočajo veliko vidno polje. Okvir je ergonomično oblikovan in se zato lepo prilega na vse oblike obraza. Očala odlikujejo lep videz, Fog-Stop zaščita proti rosenju ter odlično prezračevanje. Očala se lepo prilegajo v čelado. Očala so izdelana v Nemčiji. Kaj menite o ... Alpina FREESPIRIT QL, smučarska očala, črna


source: wikipedia

text: Ta članek je seznam vseh jezikov. Jeziki so razporejeni glede na to, koliko so si med seboj sorodni oz. po genealoškem drevesu. Ker se jezikom ne da točno določiti od kod izvira in kateri so njegovi najbližji sorodni jeziki, se lahko podatki od vira do vira razlikujejo. Na tem seznamu so jeziki razporejeni, kot so v Ethnologue. Indoevropski jeziki Albanski jeziki Armenski jeziki Baltoslovanski jeziki Baltski jeziki Slovanski jeziki Vzhodni slovanski jeziki Južni slovanski jeziki Zahodni slovanski jeziki Keltski jeziki Otoški keltski jeziki Germanski jeziki Severnogermanski jeziki Zahodnogermanski jeziki Angleški jeziki Frizijski jeziki Visoki nemški jeziki Nizkofrankovski in nizkosaški jeziki Grški jeziki Italski jeziki Latinski jeziki Romunski jeziki Zahodni in italijanski romanski jeziki Italo-dalmatinski romanski jeziki Zahodni romanski jeziki Južni romanski jeziki Indoiranski jeziki Niger-kongovski jeziki Atlantsko-kongovski jeziki Ostali niger-kongovski jeziki Avstronezijski jeziki Trans-novogivejski jeziki Sino-tibetanski jeziki Ostali jeziki afroazijski jeziki berberski jeziki čadski jeziki hausa egiptovski jeziki semitski jeziki kušitski jeziki bejski jeziki omotski jeziki avstroazijski jeziki dravidski jeziki uralski jeziki ugrofinski jeziki samojedski jeziki ameriški jeziki altajski jeziki kreolski in pidžinski jeziki Najbolj razširjeni jeziki Glej tudi abecedni seznam jezikov, seznam jezikov po številu govorcev, ogrožen jezik, seznam ogroženih jezikov, seznam izumrlih jezikov, seznam ljudstev. Jeziki Jezikovne družine in jeziki


source: fineweb

text: Placebo Placebo (latinsko ugajal bom, iz placere ugajati) je snov, ali poseg, za katerega je prejemnik (ali izvajalec zdravljenja) prepričan, da bo nanj učinkoval blagodejno. Pričakovane pozitivne spremembe se lahko v določenih okoliščinah tudi realizirajo, kljub odsotnosti specifičnih kemičnih vplivov placebo substance. Razlog za nekatere učinke placebo efekta leži v vplivu možganov na telo preko številnih fizioloških mehanizmov (uravnavanje homornov, percepcija bolečine). Placebo učinek se najbolj izrazi pri subjektivnem doživljanju simptomov bolezni (stopnja bolečine, splošno počutje, glavoboli, depresija itd.) ter pri modifikaciji stanj na katere imajo možgani močan vpliv (krvni pritisk, anksioznost, dojemanje bolečine). Po drugi strani je placebo efekt odsoten pri stanjih na katere možgani nimajo vpliva oz. je ta vpliv zanemarljiv (zlomi, travmatske poškodbe, infekcije, rakava obolenja).[navedi vir] Vsebina Definicija[uredi | uredi kodo] Placebo (sin. navidezno zdravilo) je indiferentni postopek ali farmakodinamično indiferentna snov, po videzu enaka zdravilu, ki se uporablja zaradi sugestivnega učinka pri zdravljenju ali v kontroliranem kliničnem poskusu. Tako zdravilo ne vsebuje aktivne substance, a zanj bolnik verjame, da je učinkovito. Lahko se nahaja v obliki tablet, ki vsebujejo sladkor (npr. laktozo), injekcij s fiziološko raztopino itd., podoben učinek pa lahko sproži tudi lažji operativni poseg. V medicini ločimo več vrst placeba: - Pravi placebo - to so preparati, ki posnemajo zdravila, vendar ne vsebujejo zdravilne učinkovine. Običajno vsebujejo le mlečni sladkor ali škrob, lahko pa tudi barvila ali korigense okusa. - Nepravi placebo ali psevdoplacebo - vsebujejo učinkovino, ki pa v konkretnem primeru ne izkazuje znanstveno dokazanega delovanja. Bodisi je odmerek prenizek ali pa učinkovina nima specifičnega učinka pri obstoječi bolezni. - Psihoaktivni placebo - se uporabljajo kot kontrola pri nekaterih študijah zdravil. Nimajo zdravilnega učinka kot primerjalno zdravilo, marveč izkazujejo le njegove stranske učinke. Nocebo[uredi | uredi kodo] Pojem noceba (lat. škodoval bom) je bil prvič opisan leta 1961 in predstavlja nasprotje placeba. Strah pred znanimi neželenimi učinki zdravila ali splošen negativen odnos pacienta do terapije, lahko ojača specifične in nespecifične neželene učinke in tako negativno vpliva na zdravljenje. Pacient, ki ne verjame v učinkovitost terapije, lahko občuti poslabšanje simptomov. Nocebo učinek se lahko raziskuje na enak način kot placebo učinek, tj. kadar pripadniki kontrolne skupine, ki prejemajo inertno snov, poročajo o poslabšanju simptomov. [1] Placebo učinek[uredi | uredi kodo] Placebo učinek je nespecifčen psihofiziološki učinek, ki ga povzroči placebo preko simbolnega pomena aplicirane terapije. Stanje pacienta se lahko ob uporabi placeba izboljša že zato, ker pacient izboljšanje pričakuje. Pričakovanje igra pomembno vlogo pri placebo učinku – bolj kot posameznik verjame v pozitivne učinke zdravljenja, bolj verjetno je, da bo občutil izboljšanje.[2] V 60.. letih 19. stoletja je bilo ugotovljeno, da placebo izkazuje tudi merljive fiziološke učinke. V primeru, ko so preiskovanci mislili, da so vzeli poživilo, se jim je pospešil srčni utrip in povišal krvni tlak. Učinek placeba je bil nasproten v primeru, ko naj bi preiskovanci vzeli uspavalo. Še danes ostaja veliko vprašanj o medsebojnem vplivu psiholoških in fizioloških mehanizmov, ki prispevajo k placebo učinku, neodgovorjenih. Današnje tehnike slikanja možganov odpirajo vrata teoriji, ki pravi, da posameznikov način razmišljanja in njegova prepričanja ne vplivajo le na njegovo psihološko stanje, temveč da lahko tudi povzročijo dejanske biološke spremembe v telesu.[3] Besedna zveza placebo odziv (ang. placebo response) se navadno uporablja kot merilo za kvantifikacijo placebo učinka v kliničnih študijah.[4] Hróbjartsson in Gøtzsche sta pred leti objavila rezultate študije, ki so v nasprotju s trenutnim splošnim mnenjem o moči placebo učinka. Raziskovalca sta analizirala vseh 156 kliničnih študij, v katerih so zdravljenje primerjali s skupino, ki je prejemala placebo, in nezdravljeno skupino. Zanimalo ju je, ali je v placebo skupini prišlo do pomembnega izboljšanja v primerjavi z nezdravljeno skupino. Ugotovila sta, da v študijah, kjer so izzid opredelili kot izboljšano ali neizboljšano stanje, ni bilo statistično pomembne razlike med obema skupinama. Tudi v primerih, kjer so preiskovali objektivne izzide (npr. krvni tlak), ni bilo signifikantnega placebo učinka. Slednjega so opazili le v študijah, kjer so pacienti sami poročali o tem, ali se je stanje izboljšalo ali ne. Raziskovalca tako poročata, da nista našla dokazov o močnem učinku placeba[5] Mehanizem delovanja[uredi | uredi kodo] Splošno je sprejeto, da mora za nastop placebo učinka, pacient verjeti v učinkovitost zdravila oz. terapije. Tako razmišljanje ni nujno pri uporabi zdravilnih učinkovin, kjer bo do učinka prišlo ne glede na odnos pacienta. Vprašanje, zakaj in kako nastane placebo učinek, ni le teoretične narave, temveč je močno vpleteno v klinično prakso in eksperimentalno vrednotenje terapevtskih posegov. Predlaganih je bilo več hipotez za razlago placebo učinka. Čeprav je njihov predmet poudarka lahko različen, se med sabo ne izključujejo. Psihološke teorije[uredi | uredi kodo] Teorija pričakovanja[uredi | uredi kodo] Teorija pravi, da pacientova pričakovanja in prepričanost v pozitiven rezultat sprožijo placebo učinek. Specifična pričakovanja, ki so povezana z znanjem o pričakovanem zdravilu, načinu njegovega dajanja in zdravljeni bolezni, naj bi bila neposredno povezana s placebo učinkom.[6] Moč pričakovanja je bila prikazana v številnih raziskavah. V eni izmed njih so preiskovancu v vse štiri okončine subkutano (podkožno) injicirali alkaloid kapsaicin, ki povzroča žgoč občutek bolečine. Specifično pričakovanje analgezije so spodbudili z aplikacijo placebo kreme na enega od prizadetih delov, ob tem pa je bilo preiskovancem rečeno, da je v kremi močan lokalni anestetik. Preiskovanci so občutili zmanjšanje bolečine le na tretiranem delu, drugje pa sprememb v občutju bolečine ni bilo.[4] Teorija predvideva, da je placebo učinek pogojni refleks zaradi ponavljajočih se asociacij med pogojnim dražljajem (nevtralna komponenta npr. barva ali oblika učinkovitega zdravila) in brezpogojnim dražljajem (aktivni element, ki sproži terapevtski odziv). Na primer, bolniki z migrenami, ki navadno vzamejo aspirin (brezpogojni dražljaj) za odpravo bolečine (brezpogojni odziv), lahko barvo, obliko, celo okus tablete (pogojni dražljaj) povežejo z zmanjšanjem bolečine. Če bodo po večkratnih takih asociacijah prejeli placebo (po obliki in barvi enak aspirinu) ter navodilo, da jemljejo aspirin, se bo bolečina lahko resnično zmanjšala (pogojni odziv). Druge pogojne dražljaje lahko predstavljajo tudi injekcijske brizge, stetoskopi, bolnišnice, zdravniki... Če so ti večkrat asociirani z brezpogojnimi dražljaji, kot je npr. učinkovita terapija, lahko izzovejo klinično izboljšanje tudi, kadar so pacientu predstavljeni posamezno.[4] Biokemično posredovanje učinka[uredi | uredi kodo] Raziskovalci so želeli ugotoviti, kakšno dogajanje sledi na biokemijski ravni, potem ko pričakovanje ali klasično pogojevanje opravita svoje delo pri izvabljanju placebo učinka. Pri tem dogajanju bi lahko bili udeleženi hormoni, nevrotransmiterji in druge snovi. Možni kandidati so endorfini, dopamin, holecistokinin, serotonin in kateholamini. Trenutni dokazi potrjujejo le vlogo endorfinov in dopamina.Vloga ostalih je še slabo raziskana. Bilo je pokazano, da lahko analgetični učinek placeba izničimo z aplikacijo opioidnega antagonista naloksona, kar potrjuje domnevo, da placebo zmanjšuje bolečino s sproščanjem endorfinov. Druga raziskava je z uporabo pozitronske emisijske tomografije (PET) dokazala, da se kot odgovor na placebo v možganih bolnikov s Parkinsonovo boleznijo sprošča dopamin.[4] Placebo učinek se pojavlja praktično v vseh medicinskih panogah, zato je malo verjetno, da bi lahko ena sama univerzalna teorija pojasnila vse te učinke. Nedavne raziskave kažejo, da je placebo učinek zapleten psihobiološki pojav, ki je posledica številnih nevrobioloških mehanizmov. Tako se mehanizem specifičnega odziva (npr. analgezije) razlikuje v odvisnosti od situacije. Uporaba[uredi | uredi kodo] Klinične študije[uredi | uredi kodo] Učinkovitost posameznega (novega) zdravila se pogosto ugotavlja z uporabo randomiziranih, dvojno slepih, s placebom kontroliranih kliničnih študij. Del oseb, ki sodeluje v raziskavi, prejme zdravilo, katerega učinkovitost se preiskuje, del pa placebo. S tako raziskavo se želi ugotoviti, ali je eksperimentalno zdravljenje boljše od »nespecifičnega«, ki ga predstavlja placebo. Razliko med izmerjeno učinkovitostjo v obeh skupinah lahko pripišemo delovanju zdravila. Dokaz, da je razlika med zdravilom in placebom statistično signifikantna in v prid zdravila, je eden najpomembnejših pogojev, ki se upošteva pri izdaji dovoljenja za promet zdravila. V randomiziranih študijah se posameznike naključno (npr. z žrebom) razdeli v skupine, da se zmanjša vpliv različnih znanih in neznanih faktorjev, ki bi lahko spremenili izzid. Študija je dvojno slepa, kadar poleg pacienta tudi zdravnik ne ve, ali pacient prejema zdravilo ali placebo. Na ta način se zmanjša vpliv pristranskosti (bias) na rezultat. Terapija[uredi | uredi kodo] Placebo učinek predstavlja večji ali manjši delež v vsaki uspešni terapiji. V primerjavi z odsotnostjo zdravljenja ima placebo signifikantno večji učinek, ki pa je signifikantno manjši od specifično delujočega zdravila. Vprašanje, ali je terapija s placebom sploh etična, ostaja odprto.[navedi vir] Placebo učinka po mnenju številnih znanstvenikov ne gre enačiti s spontanim izboljšanjem simptomov (ozdravitvijo), čeprav se domneva, da v obeh primerih potekajo podobni biokemični procesi. Pri spontani ozdravitvi organizem odstrani bolezen brez znane zunanje pomoči. Pri placebo učinku zunanji vplivi vzpodbudijo telo in povečajo moč zdravljenja. Tej teoriji nasprotuje mnenje, da je placebo učinek le posledica spontane remisije, naravnega nihanja simptomov in subjektivnega vpliva na rezultate s strani pacienta in zdravnika. Opombe in reference[uredi | uredi kodo] - Učinek nocebo - MMC RTV SLO (Frekvenca x, na Valu 202) - Definition of Placebo Effect na MedicineNet. Pridobljeno 10.12.2008. - Nordenberg, T. (2000). »The healing power of placebos«. FDA Consumer Magazine. - Cho, H.J. (2005). »Reviving the old sermon of medicine with the placebo effect«. Rev. Bras. Psiquiatr. 27 (4): 336-40 - Hróbjartsson, A. & Gøtzsche, P.C. (2004). »Is the placebo powerless? Update of a systematic review with 52 new randomized trials comparing placebo with no treatment«. J. Intern. Med. 256: 91–100. - Papakostas, Y.G. & Daras, M.D. (2001). "Placebos, placebo effect, and the response to the healing situation: the evolution of a concept". Epilepsia 42 (12). Besedilo "1614-25" ni upoštevano (pomoč)


text: Fosfolipídna dvójna plást (tudi fosfolipídni dvósloj, lipidna dvojna plast ali lipidni dvósloj) je urejena dvojna plast amfifilnih molekul (polarnih lipidov), ki so s svojimi hidrofilnimi deli obrnjene proti vodni raztopini, s hidrofobnimi deli pa druga proti drugi. Fosfolipidna dvojna plast je temeljni strukturni element celičnih membran. Spontano urejanje Posebna lastnost polarnih lipidov, spontano urejanje v plastovite strukture znotraj vodnega medija, je posledica njihove amfifilnosti. Polarni lipidi, ki so temeljni gradnik celične membrane, so po zgradbi podobni triacilgliceridom ali pravim lipidom, le da imajo namesto treh radikalov maščobnih kislin na glicerol zaestreni le dve, namesto tretje pa je zaestrena polarna glava. Pri fosfolipidih je to fosforjeva kislina, nanjo pa je vezan še drugi alkohol. Pri nevtralnem pH nosi fosforjeva kislina negativni naboj, alkohol (npr. holin ali etanolamin) pa pozitivnega. »Glava« fosfolipida je potemtakem polarna, medtem ko so verige maščobnih kislin nepolarne. Energijsko najugodneje je, če je v stiku z vodno raztopino čim večji delež polarnega dela molekule ob hkratnem čim manjšem deležu nepolarnega dela. Stabilnih struktur, ki jih tvorijo fosfolipidi v vodnem mediju, je več, glede na obliko fosfolipidnih molekul in njihovo koncentracijo, med njimi tudi dvojna plast. Če je plast dovolj velika, je energija, potrebna za upogib dvojne plasti, manjša od neugodnega prispevka na robu dvojne plasti, zato se ta v vodni raztopini spontano upogne in zaključi sama vase. Nastane vezikel ali fosfolipidni mehurček. Sestava Fosfolipidni dvosloj sestavljajo pretežno fosfolipidi (zwitterionski fosfatidilholin, fosfatidiletanolamin, sfingomielin ter anionska fosfatidilserin in fosfatidilglicerol) ter nevtralni lipid holesterol. Delež posamezne vrste lipidov se od ene vrste biološke membrane do druge razlikuje; za nekaj vrst je delež posamezne vrste prikazan v tabeli. Sestava večine bioloških membran je asimetrična – sestava ene plasti se razlikuje od sestave druge. V eritrocitu tako denimo notranja plast vsebuje večino fosfatidiletanolamina in fosfatidilserina, zunanja plast pa večino fosfatidilholina in sfingomielina. Fizikalne lastnosti Ker lahko obravnavamo membrano kot dvorazsežno tekočino, definiramo stisljivost membrane kot lateralno stisljivost, ki nam pove, koliko se spremeni površina membrane pri dani spremembi lateralnega tlaka. Termodinamske lastnosti fosfolipidnih membran so v pretežni meri določene z mogočimi konformacijami maščobnokislinskih verig. Te imajo najnižjo energijo v konformaciji »trans«, ko ležijo vse vezi C-C v isti ravnini. Le malo višjo energijo ima konformacija »gauche«, pri kateri se del verige zasuka okoli osi C-C za 120°. Konformacija molekul je kolektivni pojav – molekula bo z večjo verjetnosti v konformaciji »gauche«, če so v tej konformaciji tudi sosednje molekule. Enako velja tudi za konformacijo »trans«. Z naraščajočo temperaturo se povečuje verjetnost za konformacijo »gauche«, zato pride pri določeni temperaturi do skokovitega faznega prehoda med »urejeno fazo«, v kateri so praktično vse molekule v konformaciji »trans«, ter »neurejeno fazo«, v kateri so praktično vse molekule v konformaciji »gauche«. Temperatura faznega prehoda v splošnem narašča z dolžino maščobnokislinske verige. Od faze membrane so odvisne tudi druge fizikalne lastnosti membrane. Lateralna stisljivost membrane je veliko večja, če je membrana v neurejeni fazi; prav tako ima membrana v neurejeni fazi večjo prepustnost za difuzijski prekomembranski transport. Glej tudi transmembranski potencial model tekočega mozaika Biologija membran Biokemija Fosfolipidi


text: ITeUM informacijske storitve +386 (0)41 871 220 @iteumdoo Domov Produkti M-Files dokumentni sistem KOFAX brezpapirno poslovanje CoSign digitalni podpis Storitve Reference Zadnje objave O podjetju Dokumentni sistem Obvladajte elektronsko zmedo z nakupom najboljšega programskega paketa za upravljanje z elektronskimi dokumenti. Zbirka inovativnih novih funkcij programa M-Files omogoča racionalizacijo upravljanja z dokumenti ter predstavlja zmogljivo in enotno rešitev za obvladovanje nereda med elektronskimi dokumenti. Enostavno preprost Dokumentni sistem M-Files! VEČ Zajem in pretvorba dokumentov Se vam papirnati dokumenti v podjetju med delom kopičijo in izgubljajo? Želite imeti nadzor nad dokumenti in njihovim tokom v podjetju? Je obvladovanje in hranjenje papirne dokumentacije postalo drago in zamudno? Enostavni zajem in pretvorba gradiva v elektronsko obliko z Kofax Express! VEČ Digitalno podpisovanje Zakaj potrebujemo digitalni podpis? Organizacije po vsem svetu vlagajo milijone dolarjev vsako leto v avtomatizacijo svojega poslovanja in poslovnih procesov. Kot rezultat, elektronska dokumentacija prežema vsak vidik poslovanja in poteka dela v industriji. Digitalni podpisi omogočajo hitrejše upravljanje in boljše evidentiranje dokumentacije. VEČ Zadnje objave Objavil admin 0 komentarjev M-Files dokumentni sistem v Windows Azure M-Files repozitorij v oblaku je prvi profesionalni dokumentni sistem v Microsoft Windows Azure okolju. Ta rešitev ponuja izkoriščanje prednosti razširljivega in zanesljivega operacijskega sistema v oblaku in geografsko enakomerno razporejenih podatkovnih centrov, ki omogočajo hiter razvoj rešitev na različnih trgih. Več Reference Združujejo obrtnike in podjetnike, svetujejo članom, organizirajo usposabljanja. Svetujemo pri optimalni uporabi CRM rešitve, integraciji podatkov z obrtnim registr... Ponudnik celovitih rešitev na področju klimatizacije vseh vrst objektov. Svetujemo pri optimalni uporabi CRM rešitve ter analitičnem pregledu podatkov zajetih na s... Podjetje, ki se ukvarja z mediji in ima učinkovito in po celi Sloveniji razpredeno mrežo oglasnih mest v bolnišnicah, lekarnah in zdraviliščih. Implementacija in ... Podjetje, ki se ukvarja z distribucijo in prodajo opreme in hrane za male živali. So generalni uvoznik vrhunske pasje in mačje hrane. Hrana se prodaja le v specializira... Cilj podjetja je ostati uspešni in priznani na področju dobave laboratorijske, medicinske in procesne opreme tujih proizvajalcev, potrošnega materiala, montaže, servi... Ime DONIT TESNIT® danes uživa velik ugled med vodilnimi svetovnimi proizvajalci tesnilnih materialov. Glavne prednosti družbe so uveljavljena blagovna znamka, vrhunska... Amebis d.o.o. Razvoj jezikovnih tehnologij, elektronsko založništvo slovarjev, leksikonov in enciklopedij, ter podpora njihovim knjižnim verzijam. Posebej znani so slovarji ASP(32),... Skrbi za proizvodne procese, ki potekajo v industriji, energetiki in komunalni infrastrukturi, zasnovani tako, da je dosežena največja obratovalna zanesljivost in varno... Svetovalno podjetje na področju poslovne inteligence (BI), sistemov za upravljanje odnosov s strankami (CRM), programi zvestobe (CLIP), štetja oseb (TC) in poslovne ana... Podjetje za računovodsko in poslovno sodelovanje. Prilagodili smo jim TIM rešitev za enostavno in transparentno vodenje in planiranje aktivnosti, spremljanje realiza... Tovarna vizij d.o.o. Ena vodilnih agencij na slovenskem oglaševalskem trgu. Razvili smo jim produkt TIM za vodenje in spremljanje dela in stroškov na projektih. Število zaposlenih: &... Specializirani za izdelavo in personalizacijo vseh vrst PVC-kartic in dodatkov za različne, namembnosti in dejavnosti. Implementacija in uvedba sistema za Upravljanje... Specializiran proizvajalec in distributer materialov za pohištveno industrijo. Mizarjem in pohištveni industriji zagotavljajo vrhunske rešitve na področju repromateri... S stalnim razvojem in ugotavljanjem novih dosežkov na področju interneta, spletnih strani, spletnih aplikacij spletnega marketinga, spletnega poslovanja in SEO, neprest... Zastopanje priznanih mednarodnih farmacevtskih in fitoterapevtskih podjetij z dolgoletno tradicijo in znanjem o učinkovitem zdravljenju z izdelki na naravni osnovi, ki s... Servis in prodaja na področju kompresorske tehnologije, merilne opreme in inženirska dejavost strojnih in električnih instalacij. Postavili in vpeljali smo dokument... Dobavitelj farmacevtske in kozmetične embalaže. Postavili smo dokumentni sistem M-Files. Število zaposlenih: >10 Kontaktna oseba: Marko Lamovšek Lipis ... Specializirana družba za svetovanje, načrtovanje in izvajanje celovitih programov na področju odnosov z javnostjo.


Moje Delo > Karierni nasveti > Kariera > Z dobro postavljenimi cilji do odličnih rezultatov!


text: 18. januarja, 2022 - Koroške Novice Naslovnica » Kategorija 18. januarja, 2022 Po rekordnem številu okužb, ko so v ponedeljek v državi potrdili 8681 novih okužb s koronavirusom, lahko jutri pričakujemo, da bodo današnje številke še višje, Nekaj pred 19. uro so bili policisti obveščeni o hujši prometni nesreči, ki se je zgodila na območju Doropolja – Planina pri Sevnici, občina Šentjur. Med prejemniki priznanj JSKD Republike Slovenije je tudi Franjo Murko, vsestranski kulturni ustvarjalec in organizator iz Slovenj Gradca, ki bo prejel srebrno plaketo za dolgoletno in uspešno delo na področju ljubiteljske kulture. V ZD Šentjur so v petek od 126 oseb, ki so bile cepljenje s cepivom Pfizer, 36 oseb pomotoma cepili s fiziološko raztopino, s katero V ponedeljek so v Sloveniji ob opravljenih 13.803 PCR-testih potrdili 8681 okužb z novim koronavirusom, dan pred tem so ob opravljenih 7901 PCR-testih potrdili 4967 okužb. Delež pozitivnih PCR-testov je znašal 62,9 odstotka, dan pred


text: Sestavljeno število je v matematiki naravno število n > 1, ki ni praštevilo. Vsako sestavljeno število ima več različnih pravih deliteljev in hkrati več različnih ali enakih prafaktorjev. Število 1 po definiciji ni ne sestavljeno število in ne praštevilo, in zato nima prafaktorjev. Celo število 14 je na primer sestavljeno, ker ga lahko zapišemo kot produkt 2 · 7. Prva sestavljena števila so : 4, 6, 8, 9, 10, 12, 14, 15, 16, 18, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 30, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 42, 44, 45, 46, 48, 49, 50, ... Tukaj so krepko označena zelo sestavljena števila, katerih množica je podmnožica sestavljenih števil brez števil 1 in 2. Značilnosti sestavljenih števil vsa soda števila večja od 3 so sestavljena. najmanjše sestavljeno število je 4. vsako sestavljeno število lahko zapišemo kot produkt dveh ali več (ne nujno različnih) praštevil (osnovni izrek aritmetike). za vsa sestavljena števila n > 5 velja (glej tudi Wilsonov izrek). razlika dveh zaporednih sestavljenih števil večjih od 4 je enaka 1 ali 2. Vrste sestavljenih števil Razvrstitev glede na prafaktorje Sestavljena števila lahko razvrstimo po štetju prafaktorjev. Sestavljeno število z dvema prafaktorjema, ki sta lahko enaka, je polpraštevilo. Sestavljeno število z natančno tremi različnimi prafaktorji se imenuje klinasto število. Množica prvih deset klinastih števil je: 30 = 2 · 3 · 5; je tudi 11-kotniško glede na mnogokotnost in povezano z praštevilskimi dvojčki, 42 = 2 · 3 · 7; povezano s praštevilskimi dvojčki, 66 = 2 · 3 · 11; je tudi trikotniško, šestkotniško, 23-kotniško in palindromno, 70 = 2 · 5 · 7; je tudi petkotniško in 13-kotniško, 78 = 2 · 3 · 13, 102 = 2 · 3 · 17; povezano s praštevilskimi dvojčki, 105 = 3 · 5 · 7; je tudi 12-kotniško 110 = 2 · 5 · 11, 114 = 2 · 3 · 19, 130 = 2 · 5 · 13; je tudi 23-kotniško. Tudi ta množica je seveda podmnožica sestavljenih števil. Včasih je treba razlikovati med sestavljenimi števili z lihim številom različnih prafaktorjev od sestavljenih števil s sodim številom različnih prafaktorjev. Za zadnje velja: kjer je μ(·) Möbiusova funkcija in x polovica vseh prafaktorjev, za sestavljena števila z lihim številom različnih prafaktorjev pa velja: Za vsa praštevila je vrednost Möbiusove funkcije prav takop enaka -1 in velja še . Za število n z enim ali več ponovljenim prafaktorjem velja . Takšno število ni deljivo brez kvadrata. Razvrstitev glede na delitelje Sestavljena števila lahko razvrstimo glede na število deliteljev. Vsa sestavljena števila imajo vsaj tri delitelje. V primeru kvadratov praštevil so delitelji . Število n, ki ima več deliteljev kot katerikoli x < n, je zelo sestavljeno število (čeprav sta najmanjši takšni števili 1 in 2, ki nista sestavljeni). Teorija števil


Miran Srebrnič po tekmi z Lokomotivo in Brdi Nova Gorica, 07.02.2016 Trenerjev pogled Trener ND Gorice Miran Srebrnič je po nedeljskem dvoboju z Brdi posebej za nd-gorica.com podal oceno. Komentiral je tako nedeljsko tekmo kot tudi sobotno srečanje z Lokomotivo iz Zagreba. ''Smo v fazi priprav, ko pride do nasičenosti zaradi številnih treningov. Noge so težke. Na tekmi proti Brdom so bili v igri in postavitvi kar dobro organizirani. V soboto proti Lokomotivi smo tri zadetke prejeli iz protinapadov, kar se nam ne bi smelo pripetiti. Res pa je, da je bil nasprotnik precej težji. Iz videnega lahko sklepam, da moramo proti močnejšim ekipam zaigrati bolj previdno. Če bomo igrali tako odprto, bomo hitro kaznovani. Temelj je dobra obramba. Na pravih srečanjih imamo dve, tri stoodstotne priložnosti, ki jih bomo morali izkoristiti.'' Dodal je: ''Tokrat smo dosegli kar pet golov, s čemer sem zadovoljen. Pred nami so še štiri tekme, kjer bo predvidoma vsak igralec dobil 90 minut. Smo še v pogovorih z nekaterimi nogometaši, tako da bomo videli, kako se bo pri sestavi ekipe razpletlo do pričetka prvenstva. Ta začetek že z nestrpnostjo pričakujemo.''


Brio komplet - reševanje v sili | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Igrače›Igrače za dečke›Otroški vlaki, lokomotive›Brio komplet - reševanje v sili Znamka: Brio Naša številka: 946044 Brio komplet – reševanje v sili vsebuje gasilsko postajo, vlak, gasilsko vozilo. Hitro pogasite ogenj, ki se je razširil na cesti zaradi nesreče! Igrača je primerna za otroke od 3. let starosti dalje. Celoten opis 93,60 € vključno z DDVRedna cena: 104,99 €, Prihranite 11,39 € (10 %) priloženi 2 figurici gasilcev gasilsko vozilo ima vizualne ter avdio učinke priložen tudi železniški most možno dokupiti še dodatne tirnice delovanje učinkov: 2 x LR44 baterije dimenzije zloženih tirov: 83×30 cm skupno število kosov: 30 kosov Kam gre vlak? In kaj se bo zgodilo? Na vas je, da uredite predore in železniško postajo ter opazujete razburljivo vožnjo. Zahvaljujoč inteligentni tehnologiji se vlak ustavi in utripa. Vse je odvisno od vas!


A ko je mati prejela sporočilo nadrejene, je bila še v večjem šoku. Izkušnjo je delila na svojem Facebookovem profilu, primer pa je hitro razbesnel javnost. Nadrejena namreč ni pokazala niti trohice razumevanja in je Fisherjevi odvrnila, da iz njenega obvestila sklepa, da daje odpoved. Mati je vztrajala, da želi le nekaj prostih dni, da bi lahko bila ob sinu, ki je bil v smrtni nevarnosti. Šefinja pa ji je na to odgovarjala, da se v njihovem podjetju zaposleni ne vedejo tako in da je fant že dovolj star, da je lahko sam v bolnišnici. Ni in ni želela razumeti, da se mladenič bori za življenje in da želi mati biti v tem času ob sinu.


Na območju celjske policijske uprave zasegli okoli 200 sadik konoplje #foto - siol.net torek, 27. 8. 2019; 13.50 Osveženo: 3 meseci, 2 tedna Na območju celjske policijske uprave zasegli okoli 200 sadik konoplje #foto Policisti celjske policijske uprave so v okviru treh ločenih preiskav v ponedeljek zasegli okoli 200 sadik konoplje. Foto: PU Celje Celjski policisti so v ponedeljek opravili hišno preiskavo pri 66-letniku z območja Ljubljane z začasnim bivališčem v Celju. Policisti so med preiskavo odkrili posebej prilagojen prostor za vzgojo konoplje z okoli 30 rastlinami, pripomočke za gojenje in več vrečk posušene konoplje, ki je bila pripravljena za prodajo. Laški policisti so medtem včeraj opravili hišno preiskavo na domu 32-letnega Celjana in nato še na posestvu na območju Laškega, kjer je osumljeni gojil konopljo. Zasegli so mu več kot 160 sadik prepovedane rastline. Novice Celje: kriminalisti nad domnevne tihotapce prebežnikov, do zdaj so pridržali sedem ljudi komentarji: 4 Policisti Policijske postaje Radlje ob Dravi so manjše število sadik konoplje v ponedeljek zasegli 45-letnemu občanu z njihovega območja. Na Celjskem so policisti tako v ponedeljek zasegli okoli 200 sadik konoplje. Vas zanima več iz te teme? konoplja droga policija preiskava gabrieli / 28.08.2019. ob 19:30 +2 0 Pustite ljudem živeti. Mira / 27.08.2019. ob 14:55 0 0 Wow, celih 200! "Kritikom in zlobnim jezikom nimam česa dokazovati" #video Izjemna Ema Klinec v Klingenthalu le za zmagovito Avstrijko, ki jo je poneslo prek 140 metrov Ste imeli z računalnikom dolgo mir? Za številne se bliža dan odločitve. Z ukrepi, ki jih je pripravila GZS, minimalna plača nižja za več deset evrov Sprašujejo se, kam bo šel Luka Dončić #video Kalifornijsko obalo poplavilo na tisoče "penisov" #foto Dragić obsipal Dončića s pohvalami, a ostal v Miamiju TV Telekoma Slovenije Bilo je nekoč ... v Hollywoodu (Once Upon a Time ... in Hollywood) Slovenija V Kočevski Reki slovesno ob obletnici prvega postroja Teritorialne obrambe Rekreacija Najcenejši trening smučanja za novo sezono Slovenija CasaPound žrtve drugega tržaškega procesa na plakatih zmerja s teroristi Svet V Rimu na tisoče Sardin proti desnemu populizmu Nove pretresljive podrobnosti o smrti Slovenca v Španiji #foto #videonovice Poglejte, kako so Hrvati aretirali razvpitega kriminalca #videonovice Ste videli tega 30-letnika? Obdolžen je več kaznivih dejanj.novice


text: Svečke v spomin in opomin | Žurnal24 4 ogledov 20. November 2010, ob 17:46 Svečke v spomin in opomin 20. November 2010, ob 17:46 Dan spomina na žrtve prometnih nesreč. Od leta 1991 naprej na cestah umrlo 6.450 ljudi. V spomin in opomin danes prižigamo svečke. Nocoj po vsej državi gorijo svečke v spomin žrtvam prometnih nesreč. Fotografije v povezavi. Gre za svetovni dan spomina na žrtve prometnih nesreč, kot pravijo na Zavodu Varna pot, predstavlja odgovor na potrebo žrtev prometnih nesreč po javnem priznanju njihovega trpljenja in izgube. "Vsako leto se številu poškodovanih in trpečih zaradi izgube ljubljene osebe po vsem svetu prišteje več milijonov novih trpečih ljudi zaradi posledic prometnih nesreč." Nocoj s prižiganjem sočustvujemo. Letos dan spomina poteka pod sloganom "Dobre želje uresničujemo z dejanji". V Celju so se v opominjanje voznikov vključili tudi otroci (oglejte si v galeriji), ljubljanske prireditve na Prešernovem trgu pa se je udeležila tudi notranja ministrica Katarina Kresal. Svečke v spomin in opomin gorijo v številnih slovenskih mestih: Ljubljana, Maribor, Beltinci, Celje, Ig, Idrija, Ilirska Bistrica, Kobarid, Kočevje, Kranj, Logatec, Metlika, Murska Sobota, Nova Gorica, Novo mesto, Postojna, Ptuj, Slovenske Konjice, Trebnje, Velenje, Vrhnika. "Policisti opravijo ogromen preventivni prispevek" Ob tej priložnosti je opozorila na razsežnost tragedij, ki jih povzročijo prometne nesreče: "Za vsako svečko, ki smo jo prižgali, so žrtve prometnih nesreč in njihovi svojci. Tukaj smo zato, da bi opozorili na nedoumljivo praznino, ko odidejo iz naših življenj ljudje, ki smo jih imeli radi. Predvsem pa smo se zbrali zato, da bi nekaj spremenili. Vsaka svečka je opomin na poti k zavedanju, da se moramo na cesti vesti odgovorno," je opozorila ministrica in nadaljevala, da se premalo zavedamo, da lahko z nestrpnostjo, agresivnostjo, prehitro vožnjo, vožnjo pod vplivom alkohola ali nedovoljenih snovi in nespoštovanjem drugih pravil povzročimo nesrečo. "Spreminjanje miselnosti pa se začne pri vzgoji in zgledu," je poudarila ministrica, ki se je dotaknila tudi policijskih vrst. "Tukaj žal ne morem mimo posameznikov, ki bi morali biti najsvetlejši vzor prometne kulture, a njihova ravnanja govorijo drugače." Ministrica zagotavlja, da gre za posamezne primere, ki bodo ustrezno kaznovani. "Ogromnega preventivnega prispevka policije pa ne morejo izničiti", je še dejala ministrica.


text: 1790 (MDCCXC) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Mikloš Küzmič napiše učbenik ABC kni'zicza. Rojstva 3. marec - John Austin, angleški pravnik in filozof prava († 1859) 23. maj - Jules Dumont d'Urville, francoski kontraadmiral, raziskovalec († 1842) 17. november - August Ferdinand Möbius, nemški matematik, astronom († 1868) 23. december - Jean-François Champollion, francoski jezikoslovec in egiptolog († 1832) Smrti 19. marec - Džezajirli Gazi Hasan Paša, osmanski general, veliki admiral in veliki vezir (* 1713) 17. april - Benjamin Franklin, ameriški fizik, pisatelj, državnik (* 1706) 17. julij - Adam Smith, škotski ekonomist, filozof (* 1723)


Zakaj 70 % zaposlenih ne dela po svojih najboljših močeh?


Proizvajalci in dobavitelji stisnjenega zraka iz Kitajske - Kupujte dobro ceno stisnjenega zraka za filter - posebna oprema Jiayu Smo sublimacija Proizvajalec in dobavitelji stisnjenega zraka v Kitajski. Če vas zanima kateri koli od naših filtrov za stisnjen zrak ali želite razpravljati o naročilu po meri, vas prosimo, da nas kontaktirate. V bližnji prihodnosti se veselimo oblikovanja uspešnih poslovnih odnosov z novimi strankami po vsem svetu. Filter s stisnjenim zrakom serije JY, ta filter izvaja visoko precizno razmaščevanje, odstranjevanje vode in filtracijo prahu na različne lastnosti plina. V primerjavi s splošnimi filtri imajo filtri za stisnjen zrak JY serije prednosti visokega tlaka, široke prilagodljivosti, stabilne izvedbe, nizkega tlaka, visoke učinkovitosti filtracije in dolge življenjske dobe. Notranji sestavni deli, kot so ločevanje ciklonov, kondenzacija napetosti, sedimentacija gravitacije, izločanje pregrade in natančni filtrirni vložki, so opremljeni z avtomatskim izpuščanjem. Filtri so uporabniku prijazni in jih je enostavno odstraniti in zamenjati. JYU ločilnik vode Prostornina plina: 1 ~ 1000Nm3 / min Delovni tlak: 0,2 ~ 10Mpa Vstopna temperatura: ≦ 45 ° C Količina odmaščenja: ≦ 5 mg / m3 Učinkovitost odstranjevanja vode: ≧ 99% JYF učinkovita naprava za razmaščevanje Količina odmaševanja: 0,1 ~ 0,01 mg / m3 JFG visokofrekvenčni filter za prah Odstranjevanje prahu: 0,1 ~ 0,01um Filter s stisnjenim zrakom serije JY odstrani olje, odstrani vodo in odstrani prah z notranjim dodajanjem komponent, kot so ločevanje ciklonov, kondenzacija napetosti, gravitacijsko poravnavanje, določanje pregrade in precizni filtrirni elementi. Visoko učinkoviti filter s stisnjenim zrakom serije JY je sestavljen predvsem iz ohišja filtra in notranje naprave za ločevanje in filtriranje. Filter za stisnjen zrak JY serije je zelo enostaven za uporabo, sledite pristopu "nizko v visoki" od prvotnega vira plina do vhodne odprtine naprave za namestitev priključne cevi, plin se po filtriranju izteče skozi ločilni filter čistega plina. Filtri za stisnjen zrak iz serije JY se pogosto uporabljajo v kemični, naftni, farmacevtski, lahki in živilski industriji. Kitajski stisnjen zrak Proizvajalci stisnjenega zraka Dobavitelji stisnjenega zraka Hot Tags: filter za stisnjen zrak, Kitajska, proizvajalci, dobavitelji, kupi, cena, naprodaj Par: Generator membranskega dušika Naslednji: Hladilni sušilnik zraka


text: 1915 (MCMXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 13. januar - katastrofalni potres v Avezzanu (Italija) zahteva več kot 20.000 smrtnih žrtev. 31. januar - nemške sile uporabijo strupen plin v bitki proti rusom. 18. marec - neuspešen britanski napad na Dardanele. 19. marec - v observatoriju Lowell prvič fotografirajo Pluton, a ga takrat še ne prepoznajo kot planet. 24. april - pričetek drugega armenskega genocida. 26. april - podpisan tajni Londonski sporazum med Italijo in silami antante 7. maj - Potop Lusitanie: nemška podmornica U-20 torpedira in potopi britansko potniško ladjo RMS Lusitanio, umre 1.198 ljudi; povod za vstop ZDA v 1. prvo svetovno vojno. 23. maj - Italija se pridruži zavezništvu z vojno napovedjo Avstro-Ogrski. 28. julij - Združene države Amerike okupirajo Haiti. 6. september - britanska kopenska vojska testira prototip prvega tanka - Mark I. 15. oktober - Avstro-Ogrska in Bolgarija napadeta Kraljevino Srbijo. 25. november - Albert Einstein pred Prusko akademijo znanosti predstavi svoje enačbe polja, ki predstavljajo jedro splošne teorije relativnosti. 23. december - HMHS Britannic, kot tretja in zadnja ladja razreda Olympic, odpluje na svojo krstno plovbo iz Liverpoola na otok Lemnos, preurejena v bolniško ladjo. 25. december - britanski in nemški vojaki zapustijo okope ter odigrajo igro nogometa na nikogaršnjem ozemlju. Rojstva 6. januar - Alan Watts, angleški pisatelj, filozof in popularizator azijskih filozofij († 1973) 21. februar - Jevgenij Mihajlovič Lifšic, ruski fizik († 1985) 5. marec - Laurent Schwartz, francoski matematik († 2002) 21. april - Anthony Quinn, ameriški filmski igralec mehiškega rodu († 2001) 6. maj - George Orson Welles, ameriški filmski igralec in režiser († 1985) 6. maj - Theodore Harold White, ameriški pisatelj († 1986) 15. maj - Paul Samuelson, ameriški ekonomist, nobelovec († 2009) 24. junij - sir Fred Hoyle, britanski astronom, astrofizik, kozmolog, matematik, pisatelj, popularizator znanosti († 2001) 19. avgust - Vladimir Lamut, slovenski slikar, grafik († 1962) 20. oktober - Mirče Acev, makedonski narodni heroj († 1943) 12. november - Roland Barthes, francoski kritik, esejist, filozof, semiotik († 1980) 12. december - Francis Albert Sinatra, ameriški pevec in filmski igralec († 1998) - Liisi Oterma, finska astronomka († 2001) - Masao Abe, japonski budistični filozof († 2006) Smrti 24. januar - Arthur Georg Friedrich Julius von Auwers, nemški astronom (* 1838) 27. april - Aleksander Nikolajevič Skrjabin, ruski skladatelj, pianist (* 1872) 2. julij - Porfirio Díaz, mehiški državnik (* 1830) 28. avgust - Alojz Dravec, madžarsko-slovenski pisatelj in etnolog (* 1866) 31. avgust - Carl Theodor Albrecht, nemški astronom (* 1843) 24. september - Števan Kühar, slovenski pisatelj in ljudski zbiratelj na Madžarskem (* 1882) Nobelove nagrade Fizika - William Henry Bragg in William Lawrence Bragg Kemija - Richard Willstätter Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - Romain Rolland Mir - ni bila podeljena


Uporabnik predloži k vlogi za pridobitev listin iz prejšnjega odstavka naslednjo dokumentacijo: