Višja Sodišča - April 2000 - vLex Višja Sodišča: Opinions issued on April 2000 Sodba no II Cp 267/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Presoja višine preživnine ob spremenjenih razmerah. Sklep no I Cp 647/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Pogoj za izdajo zacasne odredbe na vrednostnih papirjih je, da predlagatelj izkaže, da je dolžnik lastnik vrednostnih papirjev. Sklep no I Cp 688/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Ker je bilo s sklepom odloceno, da je pridržanje prenehalo, pritožnik nima pravnega interesa za pritožbo. Sklep no III Cp 465/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Vložena ustavna pritožba predstavlja odložitveni razlog iz 1. tocke 1. odst. 71. cl. ZIZ. Sklep no III Cp 562/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Ce sodišce dovoli izvršbo na podlagi verodostojne listine, dolžnik lahko ugovarja, da je dovoljena izvršba na podlagi listine, ki ni verodostojna listina in je to ugovorni razlog iz cl. 55/1 tc. 2 ZIZ. Sklep no III Cp 540/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Ce je že bilo odloceno o upnikovem predlogu za izterjavo nadaljnjih izvršilnih stroškov, upnik ne more ponovno predlagati izterjave izvršilnih stroškov. Sodba no I Cp 304/2000 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Sklep no II Cp 1547/99 of Civilni oddelek, April 26, 2000 Iz besedila kupne pogodbe ni mogoce sklepati, da je pogodbena stranka toženceva firma. Sklep no Kp 157/00 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Tudi v skrajšanem postopku so formalni pogoji za odreditev pripora in ukrepi približevanja dolocenemu kraju ali osebi enaki, zato lahko traja navedeni ukrep do vložitve obtožnega predloga le 15 dni, tako kot pripor. Sodba no Kp 140/00 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Tudi, ce nobena prica zaradi dinamike dogajanja ni videla, da je obtoženec zabodel oškodovanca in nato odvrgel nož v travo, dejansko stanje ni zmotno ugotovljeno, ce izvedeni dokazi jasno kažejo, da je bil storilec samo obtoženec in ne kdo drugi. Sklep no Kp 155/00 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 1. Obnova kazenskega postopka v škodo obdolženca ni dovoljena. 2. V skrajšanem postopku odloca o zahtevi za obnovo sodnik posameznik. Sodba no Kp 133/2000 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Ce je sodišce druge stopnje ob ugoditvi pritožbi okrožne državne tožilke spremenilo oprostilno sodbo sodišca prve stopnje v obsdilno, je zoper sodbo sodišca druge stopnje dovoljena pritožba na vrhovno sodišce. Sodba no Kp 153/2000 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Ce sodišce v sodbi, ko v nepravi obnovi postopka spremeni v odlocbi o kazni dve pravnomocni sodbi, ne navede poleg dneva zacetka prestajanja kazni tudi dne, ko je obdolženec prestal kazen, to ne pomeni bistvene kršitve dolocil po cl. 371/I ter 11 ZKP, niti kršitve kazenskega zakona po cl. 372 tc. 52 KZ v zvezi s cl. 49/I KZ. Sklep no Kp 146/2000 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Postavitev zagovornika po uradni dolžnosti na stroške sodišca v postopku za preklic pogojne obsodbe iz razloga po cl. 438 ZKP ni dopustna. Sklep no Kp 131/2000 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Opis kaznivega dejanja iz obtožnega predloga, da bi se obdolženi moral in mogel zavedati, da se lahko oškodovanka pri padcu telesno poškoduje, zajema tudi dolžnost in možnost zavedanja, da lahko pride tudi do hude telesne poškodbe. Zaradi tega ni potrebno, da bi obtožni predlog dolocno opredeljeval obdolžencev krivdni odnos do vrste telesne poškodbe, do katere je prišlo pri oškodovanki v posledici njenega ravnanja. Sklep no Cp 290/2000 of Višje sodišče v Celju, Civilni oddelek, April 21, 2000 Sodišce prve stopnje je napacno štelo, da dedujeta po vstopni pravici namesto zapustnikovega brata, ki je umrl za zapustnikom, njegovi hcerki. Pri vstopni pravici po 12. cl. ZD je pogoj, da tisti, ki bi dedoval po zapustniku, umre pred zapustnikom. V tem primeru pa je brat preživel zapustnika in umrl kasneje, zato njegov delež podedujejo njegovi dedici: tj. žena in oba otroka. Sodba no Kp 139/2000 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Ce preklic priznanja sostorilca, uveljavljen v pritožbi, ni podprt z nobenim dokazom, prvotno priznanje pa je potrjeno z zagovori posameznih sostorilce, takšni pritožbi ni mogoce priznati uspeha. Sklep no Kp 165/2000 of Višje sodišče v Celju, Kazenski oddelek, April 21, 2000 Sodnik, ki je zaslišal obdolženca v predkazenskem postopku in proti obdolženemu odredil pripor, ne sme sodelovati v senatu, ki ob vložitvi obtožbe v isti zadevi podaljša pripor do konca glavne obravnave. Sodelovanje tega sodnika v navedenem senatu pomeni bistveno kršitev dolocil kazenskega postopka po 2. tc. I. odst. 371. cl. ZKP. Sklep no III Cp 1139/99 of Civilni oddelek, April 21, 2000 Pogojnost ali vzajemnost obveze, katere izvršitev se zahteva, mora biti ugotovljena v izvršilnem naslovu. Sklep no Cp 427/00 of Višje sodišče v Celju, Civilni oddelek, April 20, 2000 Pravdni stranki sta imeli kašco v soposesti. Tožnik je tožencu popolnoma onemogocil ustaljeno uporabo kašce, ko pa je zaklenil, vednar se je toženec poslužil dovoljene samopomoci, ko je nato v kašco vlomil. Zato tožniku v tej pravdi zaradi motenja posesti ne gre nuditi pravnega varstva. Sklep no I Cpg 26/2000 of Višje sodišče v Kopru, Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Ce je tožeca stranka v utemeljitev svojih navedb v tožbi predložila listine v tujem jeziku, niso izpolnjeni vsi pogoji za izdajo zamudne sodbe, ker sodišce na podlagi takšnih listin ni moglo zakljuciti, da dejstva, ki jih zatrjuje, niso v nasprotju z dokazi, ki jih je predložila. Sklep no IV Cpg 15/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Za vložitev predloga za vpis spremembe zastopnika je pooblašcen novi zastopnik, ceprav v sodni register še ni vpisan kot zastopnik subjekta vpisa, saj se ta vpis s predlogom šele zahteva, ne pa stara zastopnica, kateri je pooblastilo za zastopanje družbe prenehalo že s tem, ko je pristojni organ družbe sprejel sklep o njeni razrešitvi s funkcije. Sklep no IV Cpg 8/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Pritožbo proti sklepu o izbrisu lahko vloži oseba, ki je (kot direktor gospodarske družbe) vložila ugovor proti sklepu o zacetku postopka izbrisa, ki je bil zavrnjen. Sklep no IV Cpg 12/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Udeleženec (ali kdo drug, ki meni, da je s sklepom prizadeta njegova pravica ali na zakonu temeljec interes) ima pravni interes za pritožbo, vendar samo zoper sklep, s katerim je registrsko sodišce odlocilo o zahtevku za vpis v sodni register; tj. le zoper sklep, s katerim je registrsko sodišce predlog zavrnilo. Sklep no I Cpg 1171/99 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Ce vloga, vložena v tujem jeziku, na zahtevo sodišca ni popravljena tako, da je vložena v slovenskem jeziku, se zavrže. Sklep no I Cpg 282/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 V primeru, da sta podlaga tožbenemu zahtevku sklenjeni pogodbi o poroštvu, pravnega dejanja ni mogoce izpodbijati, ker objektivni pogoj ni izpolnjen, saj gre za izpolnitev poroštvene obveznosti. V kolikor pa predstavljajo temelj izpodbijanih dejanj sklenjene asignacijske pogodbe, je objektivni pogoj podan, hkrati pa tudi domneva subjektivnega pogoja iz 4. odstavka 125. clena ZPPSL, ki doloca, da se domneva, da je upnik, v korist katerega je bilo pravno dejanje storjeno, vedel oziroma moral ve... Sklep no I Cpg 1172/99 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Tožeca stranka ni ravnala skladno s sklepom sodišca prve stopnje, saj vloge ni vložila v slovenskem jeziku tudi potem ne, ko jo je sodišce k temu še posebej pozvalo. Ker tožeca stranka ni ravnala skladno z zahtevo sodišca in vloge z dne 29.1.1999 ni popravila tako, da bi jo vložila tudi v slovenskem jeziku, je sodišce prve stopnje ravnalo zakonito, ko je štelo tožbo za umaknjeno (4. odst. 109. clena ZPP) Sodba no I Cpg 1102/99 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Ugovor tožene stranke, da ni zavezana za placilo dolga po pogodbi, ker je kot zastopnik lastnikov poslovnih prostorov, katerih upravnik je, sklenila pogodbo sicer v svojem imenu, ampak na racun zastopanih, bi bilo mogoce upoštevati le v primeru, ce bi tožena dokazala, da je tožeco stranko ob sklepanju pogodbe o tem obvestila oziroma, da je tožeca za to dejstvo vedela ali bi po okolišcinah primera lahko sklepala, da nastopa tožena kot zastopnik (3. odst. 85. cl. ZOR). Sklep no I Cpg 1044/99 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Pred prvim narokom lahko stranka ugovor iz 1. odst. 473. cl. ZPP/77 poda kadarkoli, ne glede na to, ali se je v vlogah morebiti spustila v obravnavanje glavne stvari ali ne. Predhodno vprašanje ne more biti vprašanje o obstoju kakšnih procesnih okolišcin, temvec le vprašanje materialnopravne narave, ki je del dejanske podlage sodne odlocbe. Pristojnost sodišca (oziroma nepristojnost zaradi pristojnosti arbitraže) pa je procesno vprašanje, zato vprašanja obstoja ali veljavnosti arbitražne pogo... Sklep no II Cpg 256/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Dolžnicine ugovorne trditve niso bile take, da bi preprecevale izvršbo. Sklep no II Cpg 244/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 S trditvami s kateri dolžnik napada obstoj terjatve, ne more biti uspešen, ker bi take trditve moral uveljavljati v postopku do izdaje izvršilnega naslova. Sklep no II Cpg 365/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Na podlagi ugotovitev, da na žiro racunu izdajatelja akceptnega naloga ob dospelosti ni bilo dovolj sredstev za poplacilo celotnega zneska navedenega v akceptnem nalogu in da je do višine sredstev na žiro racunu akceptni nalog že bil realiziran, je bil predlog za izdajo zacasne odredbe utemeljeno zavrnjen. Sklep no II Cpg 167/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Dolžnik v svojem ugovoru ne navaja nobenih pravno pomembnih dejstev, s katerimi bi konkretizirano izpodbijal obstoj, višino ali zapadlost upnikove terjatve. Ugovorna navedba, da ne dolguje nicesar, je povsem pavšalna, saj dolžnik sploh ne pove, zakaj naj upniku ne bi dolgoval izterjevanega zneska (ne pove, ali je placal, ali blaga sploh ni narocil, je terjatev zastarana itd.), zato je ugovor dolžnika neobrazložen v smislu 2. odst. 53. cl. ZIZ. Sklep no II Cpg 283/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Ugovor zoper sklep o izvršbi, v katerem dolžnik zgolj navaja, da sta se z upnikom dogovorila za drugacen nacin izpolnitve obveznosti, kot je bilo prvotno dogovorjeno, ne da bi za te svoje navedbe predložil kakršnekoli dokaze, je neobrazložen in kot tak neutemeljen. Sklep no II Cpg 114/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Ceprav je izvršbo mogoce predlagati tudi na podlagi verodostojne listine (23. cl. ZIZ), to še ne pomeni, da je verodostojna listina tudi izvršilni naslov v smislu 4. odst. 111. cl. ZPPSL, zato izvršbe zoper stecajnega dolžnika ni mogoce dovoliti na podlagi verodostojne listine, ne glede na to, ali gre za terjatev, ki ima naravo stroškov stecajnega postopka. Sklep no II Cpg 89/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Dolžnik v svojem ugovoru sploh ne navaja nobenih dejstev, s katerimi bi oporekal obstoju, višini ali zapadlosti upnikove terjatve. Dolžnik ne pojasni, kaj misli z zmotno ugotovljenim dejanskim stanjem. S sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine sodišce dovoli izvršbo (1. odst. 23. cl. ZIZ) na upnikov predlog, ki mora vsebovati podatke iz 1. odst. 40. cl. ZIZ ter imeti priložene verodostojne listine v smislu 2. odst. 23. cl. ZIZ. Pred izdajo sklepa sodišce prve stopnje ne izvaja noben... Sklep no II Cpg 59/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Ustavitev izvršbe na premicnine s sklepom v smislu 1. odst. 95. cl. ZIZ bo v obravnavanem primeru mogoca šele po pravnomocnosti sklepa o poplacilu in pod pogojem, da upnik v postopku ni bil v celoti poplacan. V primeru, ce je bil upnik že v celoti poplacan, po ZIZ ni predvidena izdaja posebnega sklepa o ustavitvi izvršbe (ceprav tak sklep ni protipraven in je za stranke celo koristen), predvsem pa v takem primeru ni mogoce izdati sklepa o ustavitvi iz razlogov po 1. odst. 95. cl. ZIZ, saj se ... Sklep no II Cpg 101/2000 of Gospodarski oddelek, April 20, 2000 Dolžnik v svojem ugovoru ne navaja nobenih konkretnih dejstev, s katerimi bi oporekal obstoju, višini ali zapadlosti upnikove terjatve. Dolžnik ne pojasni, kakšni stroški naj bi mu nastali pred sklenitvijo katere pogodbe, koliko ti stroški znašajo in kakšno zvezo imajo z upnikovo terjatvijo. Prav tako ne pove, v kakšni zvezi s terjatvijo so zatrjevana, a ne izkazana potovanja v Nemcijo in kateri stroški so zaradi tega vecji, niti ne postavi konkretnih trditev, kakšno nezadovoljstvo naj bi bil... Sodba no I Cpg 1573/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Tožeca stranka je pri sodišcu uveljavljala placilo zamudnih obresti in od obracunanih zamudnih obresti še zakonite zamudne obresti od 8.5.1997 dalje. Ker je od neplacanih obresti mogoce zahtevati zamudne obresti samo od dneva, ko je pri sodišcu vložen zahtevek za njihovo placilo, je prvostopno sodišce zmotno uporabilo materialno pravo, ko je tožeci stranki od uveljavljanih obracunanih obresti priznalo zamudne obresti od 8.5.1997 dalje do placila. Sodba no I Cpg 823/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Po dolocbi 1. odst. 467. clena ZPP se smeta sodba in sklep, s katerim je koncan spor v postopku v sporih majhne vrednosti, izpodbijati samo zaradi bistvene kršitve dolocb pravdnega postopka iz 2. odst. 354. clena ZPP in zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Pritožbeno sodišce zato pritožbenega razloga zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja ni moglo upoštevati. Sklep no I Cpg 377/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Ker je bila skodelica izdelana po natancnih navodilih narocnika in ob sodelovanju avtorja, ki je izdelek veckrat pregledal, preden je dovolil, da se pripravi koncni izdelek (kot njegova skodelica), je skodelico mogoce šteti kot avtorsko delo. Sicer pa pri skodelici ni pomemben samo rocaj z znacilnim grbastim oprijemacem, ampak je pomembna kombinacija vseh elementov (barve in oblike, žganja in lošca) ki predstavlja (individualno) ustvarjalnost, ne pa zgolj prevzemanje znanih rešitev. Sodba no I Cpg 51/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Prvostopenjsko sodišce je pravilno presodilo, da ne ZPNP ne ZOTMR ne poznata direktne tožbe oškodovanca proti zavarovalnici, pri kateri je imel zatrjevani povzrocitelj škode zavarovano svojo odgovornost. Sklep no I Cpg 385/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Taksna obveznost tožene stranke je nastala v letu 1997 in bi zato izterjava dolgovane takse zastarala s potekom leta 1999, vendar pa je bilo zastaranje pretrgano z dejanjem sodišca, in sicer z izdajo taksnega opomina dne 24.12.1997 kot tudi njegovo vrocitvijo toženi stranki dne 6.1.1998. Sodba no I Cpg 1317/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Z izplacilom odškodnine zavarovalnica vstopi v pravice svojega zavarovanca (oškodovanca) tako, da je njen položaj enak zavarovancevemu. Zavarovancev zahtevek proti odgovorni osebi je odškodninski, pri odškodninskih zahtevkih pa zacetek teka zamudnih obresti ni vezan na okolišcino, kdaj je povzrocitelj škode izvedel za zahtevek, saj se odškodninska obveznost šteje za zapadlo od trenutka nastanka škode (prim. 186. clen ZOR). Sklep no I Cpg 133/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Ker v postopku toženo stranko zastopa pooblašcenka, mora v tem primeru opravicljiv razlog obstajati na strani pooblašcenke same in ne njene stranke (prim. 1. odst. 86. clena ZPP). Razlogi za vrnitev v prejšnje stanje so opravicljivi le, ce stranka dokaže, da ni kriva za zamudo. Sodna taksa za pritožbo je bila placana dne 19.11.1999, kar je v danem roku. Zato je sodišce prve stopnje z izpodbijanim sklepom nepravilno štelo, da je napoved pritožbe umaknjena. Sodba no I Cpg 811/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Tožena stranka ni bila pooblašcena, da sporni akceptni nalog predloži v vnovcenje. Za izvršitev tega posla je tožeca stranka pooblastila (le) družbo P. d.o.o.. Tožena stranka je glede sporne vnovcitve akceptnega naloga ravnala kot poslovodja brez narocila (pooblastila), saj je opravljala tuj posel z namenom, da zase obdrži doseženo korist, ceprav je vedela, da je posel tuj (razpolagala je z denarnimi sredstvi na racunu tožece stranke). Sodba no I Cpg 824/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Vabilo za glavno obravnavo je tožena stranka prejela 11.3.1999 (potrdilo o vrocitvi, speto k l.št. 9). Ce si ni pravocasno zagotovila pooblašcenca, sodi to v njeno sfero. Zaradi njene neaktivnosti ne more trpeti nasprotna stranka, ki ima pravico do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (23. cl. Ustave RS). Ce je tožeca stranka pristala na ceno, v kateri prometni davek ni bil upoštevan, pa se je naknadno izkazalo, da je zmotno menila, da gre za primere iz 6. cl. ZPD, ne more enostransko spremeni... Sodba no I Cpg 431/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Placilo dela dolga ne pomeni pripoznave celotnega dolga. Sklep no I Cpg 414/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Gola trditev, da tožena stranka tožeci stranki zastavljene opreme noce izrociti, pa je presplošna za zakljucek, da je izpolnjen pogoj iz 2. odst. 270. cl. ZIZ, po katerem mora upnik verjetno izkazati nevarnost, da je zaradi dolžnikovega odtujevanja, skrivanja ali kakšnega drugacnega razpolaganja s premoženjem uveljavitev terjatve onemogocena ali precej otežena. Sodba no I Cpg 633/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Tožena stranka pritožbenega razloga ne navaja, iz navedb pa izhaja, da uveljavlja pritožbeni razlog zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. Sklep no I Cpg 142/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Po 1. odstavku 14. clena ZTLR ima solastnik pravico imeti stvar v posesti in jo skupaj z drugimi solastniki uporabljati sorazmerno svojemu solastniškemu deležu, ne da bi s tem kršil pravice drugih solastnikov. To pomeni, da solastnik participira na solastni stvari sorazmerno s svojim solastniškim deležem tako pri plodovih in drugih koristih, kot tudi pri stroških in drugih bremenih v zvezi z uporabo solastne stvari (prim. 6. odstavek 15. clena ZTLR). Z nakupom solastniškega deleža pa kupec vs... Sklep no II Cpg 204/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Ce v letu dni od kar APP prejme sklep o izvršbi ni bilo priliva sredstev na dolžnikov racun, APP vrne sklep o izvršbi sodišcu, ki izvršbo ustavi. S sprejeto odlocitvijo, sodišce ni poseglo v tisti del sklepa o izvršbi, ki predstavlja izvršilni naslov in tudi ni ustavilo izvršbe na morebitnih drugih dolžnikovih racunih, skladih, akreditivih ali podobnih naslovih. Izvršbo je ustavilo le v obsegu glede katerega so bili izpolnjeni pogoji iz 2. odst. 147. clena ZIZ. Sklep no II Cpg 227/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Glede na to, da sklep o izvršbi ni izvršilno dejanje temvec pravnomocna sodna odlocba, ostane tak sklep v veljavi kljub ustavitvi izvršbe. Sklep no II Cpg 251/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik v ugovoru trdi, da servisna storitev, katere placilo zahteva upnik, ni bila opravljena. Ker gre za pravno relevantno dejstvo, ki bi lahko pripeljalo do zavrnitve zahtevka, ce bi se izkazalo z resnicno, je dolžnikov ugovor obrazložen. Sklep no II Cpg 323/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik je v ugovoru navedel, da se racuni ne glasijo nanj, pac pa na podjetje D. d.o.o.. S temi dejstvi je torej smiselno zatrjeval, da nicesar ne dolguje, ker z upnikom ni v poslovnem razmerju. Sklep no II Cpg 239/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik, kljub opozorilu v pravnem pouku izpodbijanega sklepa, v ugovoru ni navedel dejstev s katerimi bi obrazloženo oporekal obstoju terjatve. Takega ugovora ni moc šteti za obrazloženega. Sklep no II Cpg 286/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Za verodostojno listino, na podlagi katere sodišce dovoli izvršbo, se v smislu 2. odst. 23. clena ZIZ šteje tudi faktura oziroma racun in ne le overjen izpisek iz poslovnih knjig. Zato sodišce prve stopnje ni imelo podlage za zavnitev izvšilnega predloga za zneska, na katera se navedena racuna glasita (218.45,80 SIT in 220.101,20 SIT). Sklep no II Cpg 333/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Zoper sklep, s katerim sodišce med izvršilnim postopkom na predlog upnika spremeni sklep o izvršbi tako, da doloci novo izvršilno sredstvo (in s tem tudi predmete izvršbe), ima dolžnik ugovor z omejitvijo ugovornih razlogov na novo izvršilno sredstvo (in predmete izvršbe), v katerem mora dolžnik navesti dejstva, s katerimi ga utemeljuje, in predložiti dokaze zanje (5. odst. 62. clena in 2. odst. 53. clena ZIZ), sicer se ugovor šteje za neobrazloženega in je kot tak neutemeljen. Sklep no II Cpg 343/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 V tej zadevi ni sporno, da je dolžnica samostojna podjetnica. Kot taka pa po dolocilu 1. odst. 5. cl. Zakona o gospodarskih družbah odgovarja za svoje obveznosti z vsem svojim, tudi z osebnim premoženjem. Zato niti dokazana trditev, da njena obratovalnica ne obstoji vec, v pravdi ne bi mogla pripeljati do zavrnitve tožbenega zahtevka upnika (tožece stranke). Sklep no II Cpg 262/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Sodišce prve stopnje je pri vrocanju opomina prezrlo, da ima taksni zavezanec pooblašcenca in je opomin namesto pooblašcencu vrocilo neposredno taksnemu zavezancu. Zaradi nepravilne vrocitve, tudi naknadni 15-dnevni rok, ki ga za placilo sodne takse predvideva ZST, in pricne teci z vrocitvijo opomina, še ni potekel. Sklep no II Cpg 190/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik je ugovor vložil pravocasno, vendar pa v njem ni navedel dejstev, s katerimi bi obrazloženo oporekal obstoju terjatve. Zato je ugovor neutemeljen. Sklep no II Cpg 316/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Glede na to, da prvi poskus rubeža ni bil brezuspešen temvec sploh ni bil opravljen, pogoji za ustavitev izvršbe, iz razloga, ker upnik v roku treh mesecev ni predlagal ponovnega rubeža, niso izpolnjeni. Sklep no II Cpg 304/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik bi moral v ugovoru pojasniti, v cem so ocitane nepravilnosti upnikovega zaracunavanja storitev in v zvezi z zatrjevanim sodišcu predložiti ustrezne dokaze. Zgolj trditev, da upnik nepravilno zaracunava storitve ni dovolj konkretizirana, da bi bilo dolžnikov ugovor moc šteti za obrazložen. Sklep no II Cpg 298/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Pritožba je bila vložena na pristojno sodišce po poteku osemdnevnega roka in je zato prepozna. Vložitev pritožbe dne 16.12.1999 pri nepristojnem sodišcu namrec ni mogoce pripisati ocitni pomoti vložnika - pooblašcene odvetnice in je po 6. odst. 112. clena ZPP v zvezi s 15. clenom ZIZ šteti za pravocasno, ker je bila pritožba naslovljena in poslana na isti naslov. Sklep no II Cpg 288/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik ni dolocno navedel racunov, katerih placilo naj bi bilo odloženo in tudi ni postavil nobenih konkretnih ugovornih trditev v zvezi z dogovorom na katerega se sklicuje. Predlagal je sicer dokaz z zaslišanjem obeh direktorjev, vendar dokazov, na podlagi katerih bi se šele ugotavljala dejstva, ki jih dolžnik v ugovoru ne kritizira naše civilno pravno pravo ne pozna. Glede na to, da je upnik predlogu za izvršbo priložil racune, iz katerih je razvidna specifikacija opravljenih storitev, bi ... Sklep no II Cpg 312/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Dolžnik je v ugovoru med drugim navedel, da upniku nicesar ne dolguje in da za izdajo vtoževanih racunov upnik nima pravne podlage, saj nista bila v poslovnem razmerju. Dolžnik je navedel dejstva s katerimi je obrazloženo oporekal obstoju terjatve. Obstoj pravnega razmerja in obstoj terjatve bo moral v pravdnem postopku pred pristojnim sodišcem dokazati upnik. Sklep no II Cpg 276/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik je sklepu o izvršbi na podlagi verodostojne listine (postopek je tekel po dolocbah Zakona o izvršbi in zavarovanju - ZIZ) ugovarjal obrazloženo, kot to doloca 5. odst. 62. clena ZIZ v zvezi z 2. odst. 53. clena ZIZ. Dolžnik je namrec v ugovoru navedel, da je racun štev. 14/ARH-99 reklamiral in da je del zneska v višini 400.000,00 SIT tudi placal, s cimer je navedel dejstva, s katerimi je svoj ugovor utemeljeval. V dokaz svojih trditev pa je predložil tudi reklamacijo (priloga B3) in f... Sodba no I Cpg 643/99 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Zamudne obresti zastarajo takrat, ko zastara glavnica oziroma glavna terjatev (369. cl. ZOR). Splošni zastaralni rok znaša pet let (371. cl. ZOR). Zamudne obresti so obcasna dajatev, ki dospevajo v placilo v dolocenih krajših casovnih obdobjih. Te pa po dolocilu 1. odst. 372. cl. ZOR zastarajo v treh letih od zapadlosti vsake posemezne dajatve. Ker je bila tožba vložena dne 5.9.1995, so vtoževane obresti nedvomno zastarane, saj je cediran znesek v višini 31.507,30 SIT tožeca stranka banki D. ... Sklep no II Cpg 370/2000 of Gospodarski oddelek, April 19, 2000 Dolžnik v zvezi z ugovornimi navedbami sodišcu ni predložil nobenih dokazov. Zato dolžnikovega ugovora ni moc šteti za obrazloženega. Sodba no I Kp 271/2000 of Kazenski oddelek, April 19, 2000 Ker je sodišce prve stopnje pravilno ocenilo, da bo ob obdolžencevi nekaznovanosti, njegovi pripravljenosti placati oškodovanki nematerialno škodo, njegovemu obžalovanju kaznivega dejanja, delni prisotnosti alkohola in sorazmerno milim psihicnim posledicam pri oškodovanki, tudi pogojna obsodba z dolocenima osem mesecev zapora in triletno preizkusno dobo za kaznivo dejanje spolni napad na osebo, mlajšo od 15 let, po cl. 183/IV in I KZ, dosegla namen kazenskopravnega varstva, je pritožbo državn... Sodba no I Kp 335/2000 of Kazenski oddelek, April 19, 2000 S tem, ko je obdolženec od neznane osebe kupil na cesti GSM aparat le za tretjino dejanske vrednosti ter v svojem zagovoru tudi navedel, da se je vedno izogibal kupovati na ulici zlatnino sumljivega izvora, je uresnicil vse zakonite znake kaznivega dejanja prikrivanja po II. v zvezi s I. odst. 221. cl. KZ, storjenega iz krivdne oblike nezavestne malomarnosti. Sklep no I Kp 223/2000 of Kazenski oddelek, April 19, 2000 Sodišce prve stopnje je pravilno ugotovilo, da je obdolženka pritožbo zoper sklep, s katerim ji je bil izrecen sodni opomin, vložila 5 dni po izteku pritožbenega roka ter je zato utemeljeno njeno pritožbo zavrglo kot prepozno. Sodišce druge stopnje je zato pritožbo obdolženke, ki niti ni navedla pritožbenih razlogov in ni obrazložila svoje pritožbe, zavrnilo kot neutemeljeno. Sodba no I Kp 317/2000 of Kazenski oddelek, April 19, 2000 Sodišce prve stopnje je ravnalo pravilno, ko je z izpodbijano sodbo preklicalo pogojno obsodbo, ki jo je sodišce prve stopnje izreklo obsojencu zaradi storitve kaznivega dejanja goljufije ter mu v njej dolocilo poseben pogoj, ki ga obsojenec ni izpolnil, tega pa tudi ni storil v samem postopku za preklic pogojne obsodbe, ceprav je kar na petih narokih zagotavljal, da bo dolg oškodovancu vrnil. Njegovo pritožbo je zato sodišce druge stopnje zavrnilo kot neutemeljeno. Sodba no I Kp 32/2001 of Kazenski oddelek, April 19, 2000 Sodišce druge stopnje je ob reševanju zagovornikovi pritožbi ugotovilo, da v izreceno stranko kazen prepovedi vožnje motornega vozila B kategorije v dolžini 6 mesecev ni bil vštet cas odvzema vozniškega dovoljenja med kazenskim postopkom. Zato je pritožbeno sodišce po uradni dolžnosti izpodbijano sodbo v tem delu spremenilo tako, da je cas odvzema vozniškega dovoljenja vštelo v izreceno stransko kazen. Sklep no II Cp 866/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Sodišce prve stopnje je izpodbijano sodbo oprlo na dolocbe splošnih pogojev za zavarovanje avtomobilske odgovornosti, ki so sestavni del zavarovalne pogodbe in ki toženo stranko praviloma vežejo. Ta dokaz pa ni bil vpogledan v dokaznem postopku na glavni obravnavi, ker ga je tožeca stranka sodišcu predložila že po koncu glavne obravnave. S tem je bilo toženi stranki onemogoceno obravnavanje predloženega dokaza v zvezi s pogodbenimi dolocili, ki veljajo v konkretnem primeru in na katerega se o... Sklep no II Cp 599/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Tožba na nedopustnost izvršbe je premoženjskopravni spor in ne spor o ukinitvi preživnine ter je dovoljenost revizije odvisna od vrednosti spornega predmeta. Sklep no II Cp 1845/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Ker je tudi ravnanje predstavnika kmetijske zadruge mogoce obravnavati enako kot ravnanje državnega organa oziroma predstavnika oblasti in ker je v skladu z dolocbo 2. odstavka 8. clena ZDen mišljeno z izrazom podržavljeno tudi tisto premoženje, ki je prešlo v splošno ljudsko premoženje (kot v obravnavanem primeru), je moralo sodišce prve stopnje natancno ugotoviti ali je bila v konkretni zadevi kupoprodajna pogodba sklenjena zaradi grožnje, sile ali zvijace. Predlagatelj je tisti, ki mora do... Sklep no II Cp 2058/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 "Neznani dedici" ne morejo biti pravdna stranka. Sklep no II Cp 620/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Ker sodišce prve stopnje ni s sklepom odmerilo stroškov za izvedenca, s posebnim sklepom pa nalaga tožeci stranki doplacilo predujma, sklepa ni mogoce preizkusiti in je zato treba zadevo razveljaviti. Sklep no II Cp 964/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Delni uspeh tožece stranke v pravdi glede stroškov postopka narekuje uporabo dolocbe 2. odstavka 154. clena ZPP/77, po kateri lahko doloci sodišce glede na doseženi uspeh, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka. Sklep no I Cp 1649/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Sodišce prve stopnje je ravnalo v skladu s cl. 108 ZPP, ko je štelo, da je tožba umaknjena. Sodba no I Cp 634/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Roditelj, ki mu je otrok dodeljen v varstvo in vzgojo, mora poskrbeti za vse redne potrebe otroka (vkljucno z zagotovitvijo oblacil) ter jih poravnati iz preživnine in iz lastnega prispevka. To je predvsem v interesu otroka, saj ima tisti od staršev, pri katerem otrok stalno živi, nedvomno boljši vpogled v potrebe otroka in boljšo možnost poskrbeti za to, da je iz sredstev staršev pokritih cimvec nujnih in koristnih otrokovih potreb. To pa je najlažje doseci s placevanjem preživnine v denarju... Sklep no I Cp 364/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Zoper sklep procesnega vodstva ni pritožbe. Sodba no I Cp 359/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Navidezna pogodba nima pravnega ucinka. Stranka, ki je sama povzrocila, da ni prišlo do sklenitve pogodbe, ne more uveljavljati odškodnine za škodo, ki ji je nastala pri pogajanjih. Sklep no I Cp 389/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Sodišce dovoli obnovo postopka, ce stranka zve za nova dejstva ali najde nove dokaze, vendar samo, ce jih stranka brez svoje krivde ni mogla uveljavljati, preden je bil prejšnji postopek koncan s pravnomocno sodno odlocbo. Sklep no I Cp 467/2000 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Ker iz najemne pogodbe ne izhaja, da bi A. kot najemnik sklenil to pogodbo kot samostojni podjetnik posameznik, je sodišce prve stopnje napacno zakljucilo, da so podani pogoji, ki jih doloca 481. clen ZPP za to, da je mogoce nek spor opredeliti kot gospodarski spor. Sodba no I Cp 1129/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Ce toženec zatrjuje, da je vse placal kar je bil dolžan, mora za to predložiti dokaze, ne pa da zatrjuje, da je žrtev svoje raztresenosti, ker je prav vsa potrdila izgubil. Sklep no I Cp 2026/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Ce je taksa za tožbo in opomin placana v roku iz opomina, ni pogojev za domnevo o umiku tožbe po cetrtem odstavku 180. clena ZPP zgolj iz razloga, ker potrdilo o placilu kot dokaz ni bilo v tem roku predloženo sodišcu. Sklep no I Cp 2199/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Ker tožeca stranka tudi v dodatnem roku ni predložila sodišcu listin iz 2. odst. 169. clena ZPP, je sodišce pravilno zavrnilo predlog za oprostitev placila sodnih taks, saj ni dokazala okolišcin, zaradi katerih bi bila lahko oprošcena placila sodnih taks. Sklep no I Cp 1519/99 of Civilni oddelek, April 19, 2000 Listine, ki so podlaga za vknjižbo, doloca 21. clen ZZK, pri cemer se vknjižba dovoli na podlagi javne ali zasebne listine, ki mora vsebovati veljaven pravni temelj, nepremicnina pa mora biti v listini oznacena s podatki, s katerimi je vpisana v zemljiški knjigi.


Vertigo Bolezen Vertigo se pogosto misli kot bolezen , ampak je pravzapravsimptom druge težave. Vertigo je značilna predenje , zavrtelo omotico , ki je nastal zaradi okvare z vašim ravnotežju ( ali uravnoteženost ). Obstaja več vrst vrtoglavice : subjektivna vrtoglavica (občutek, da ste se gibljejo ) , cilj vrtoglavica ( občutek, da predmeti okrog ste se gibljejo ) in benigna paroksizmalna položaj vrtoglavica (kar pogosto povzroča omotico ) . Dejstva Vaš notranje uho ima ključno vlogo pri ohranjanju ravnotežja . Občutljivo notranje strukture notranjega ušesa , se imenujejo vestibularnega sistema (ki vključuje malih možganih , možgansko deblo, vestibularnega živca, in notranjo strukturo uho) . Vaš vestibularni sistem, je tisto, kar pomaga vaše možgane poudarek na vizualnih predmetov, medtem ko se gibljejo in sprejemanje svoje čute z gibanjem . Ko premaknete svojo glavo ,labirint (strukturni elementi v notranjem ušesu ) sporoča podatke vestibularnega živca. Vestibularnega živca , pa posreduje te informacije na vaš možganskega debla in malih možganih . National Institutes of Health ocenjujejo, da je 40 odstotkov vseh ljudi v Združenih državah Amerike poročilo čutil vrtoglavico enkrat ali večkrat v času svojega življenja. Vertigo , se šteje , da je eden od bolj razširjene zdravstvena vprašanja pri odraslih in zna biti nekoliko bolj pogosta pri ženskah . Tveganje ga doživlja povečuje s starostjo. Če ste nenadoma začeli simptome, vrtoglavica , boste najverjetneje imeli motnje perifernega Vestibularno sistem, kot benigne paroksizmalno položaja vrtoglavica ( BPPV ) , Menierova bolezen ali vestibularni nevritis . Te vrtoglavica simptomi se najpogosteje vključujejo omotico . Dodatni znaki so izguba ravnotežja , spremenijo ali zamegljen vid, utrujenost, slabost , glavobol, pomanjkanje koncentracije, razbijanje srca , bolečine v mišicah , slabost, bruhanje , motnje mišljenja , težave s spominom , občutljivost na svetlobo in /ali hrup in povečano znojenje . centralnih vestibularnega motnje ( kot migrene ali možganske kapi ), lahko povzročijo vrtoglavico poleg simptomov , kot so hud glavobol , dvojni vid , nezmožnost govora , izguba zavesti , huda slabost , slabost , bruhanje in izguba koordinacije . lahko Moving glavo obrnil med ležanjem ali spreminjanje stališč poslabša simptome. Vertigo mogoče z bolezenskimi znamenji , kot BPPV , M & povzročil # xE9 ; nière bolezen , Coganova sindrom , zastrupitev uho , kardiovaskularne bolezni , travme glave , kapi , migrene , multiple skleroze , tumorjev in vnetje vestibularnega živca . Prav tako je lahko vzrok z zdravili , kot so antidepresivi , diuretiki , bolečine blažitev , krvni tlak zdravil , antiepileptiki , over-the -counter zdravil proti prehladu , kinin in dolgotrajno uporabo nekaterih antibiotikov . Izpostavljenost do nekaterih okoljskih toksinov in kemikalij , kot so živo srebro, kositer in svinec lahko privede do zastrupitve , ki poškoduje notranje uho uho . Alkohol lahko povzroči tudi začasno vrtoglavico pri nekaterih ljudeh . Pokličite svojega zdravnika , če se pojavijo simptomi vrtoglavica . Pravilno zdravniška diagnoza je ključnega pomena za določitev vzroka vaše vrtoglavice . Zdravnik vam bo morda moral opraviti nevrološki pregled , narediteMRI ( magnetna resonanca ) ali CT ( računalniška tomografija ), skeniranje in odvzem krvi za krvne preiskave za izključitev resnih zdravstvenih stanj . Zdravljenje je v veliki meri odvisna od temeljni pogoj, ki povzroča vašo vrtoglavico . To je lahko tako enostavno, kot prilagajanja svojega zdravila. Dodatne možnosti zdravljenja vključujejo VRT ( vestibularnega rehabilitacija zdravljenje), oblika fizikalne terapije , ki deluje na izboljšanje ravnotežja in koordinacije , zmanjšali padce , zmanjšajo omotica in ponovno vzpostavitev normalnega delovanja na vaš vestibularnega sistema . Kaj je začasno epilepsijo režnja Baker peptidov Remedy


Svinjska mast se vrača v kuhinjo: To so ideje za jedi, ob katerih se vam bodo cedile sline!


2. Skupščina Lesne TIP Otiški Vrh d.d. - O-STA V sredo 7. julija 2004 je v prostorih Lesne TIP Otiški Vrh, Šentjanž pri Dravogradu potekala 2. skupščina tovarne ivernih plošč Otiški Vrh, Skupina Prevent. Skupščina je sprejela letno poročilo za leto 2003, poslovni načrt za l. 2004 in sprejela sklep o razporeditvi dobička v rezerve. Predlagani sklepi so bili z veliko večino izglasovani. V Tovarni ivernih plošč Otiški Vrh so poslovno leto 2003 zaključili uspešno. Izpeljani so bili pomembni in zahtevni projekti, ki so za obstoj in nadaljnje uspešno delovanje Tovarne ivernih plošč bistvenega pomena. Recesija in ostali dejavniki na trgu kot tudi ekološke investicije so negativno vplivali na rezultat poslovanja, vendar so kljub temu dosegli za 7% višji dobiček od planiranega, povečali produktivnost, prihodke in dodano vrednost na zaposlenega, nadaljuje pa se tudi trend rasti akumulacije. V zadnjem letu so se povečali stroški proizvodnje zaradi pričetka obratovanja mokrega elektro filtra, prav tako se povečujejo stroški za lesno surovino. V letu 2003 so bili celotni prihodki od prodaje 14% višji v primerjavi z letom 2002. Proizvedli so 14,5% več kubičnih metrov surovih ivernih plošč in 12% več kvadratnih metrov oplemenitenih plošč v primerjavi z letom 2002. V jesenskih mesecih je bila dosežena rekordna mesečna proizvodnja v višini ca. 11.000 kubičnih metrov surovih ivernih plošč (ca. 20% nad planom), kar je tudi rezultat investicije v avtomatizacijo in rekonstrukcijo doziranja sekancev na iverilnike. Leto 2003 so še posebej zaznamovali naslednji projekti: nakup opreme Meblo iverka, avtomatizacija doziranja sekancev, s čimer se je občutno povečala kvaliteta in zmogljivost proizvodnje, nagrada Ekološko razvojnega sklada RS in revije Gospodarski vestnik za Okolju prijazen postopek sušenja in predelave lesa - za tehnološki sklop sušenja lesa z rotacijskim sušilnikom namenjenim predelavi lesa in lesnih ostankov ter čiščenju emisij iz teh virov, uvajanje okoljskega standarda ISO 14001. V letu 2003 se je podjetje kot edini slovenski predstavnik proizvajalcev ivernih plošč včlanilo tudi v evropsko združenje proizvajalcev plošč (EPF) s sedežem v Bruslju, kjer aktivno sodeluje pri aktivnostih združenja in reševanju pereče vseevropske problematike izrabe lesne biomase v energetske namene. Poslovni cilji za leto 2004 Poslovni cilji za leto 2004 so kljub recesiji v Evropi in nenaklonjenosti lesni industriji naravnani optimistično. Za letošnje leto v Lesni TIP SKUPINA PREVENT načrtujejo povečanje proizvodnje na 120.000 m3 surovih ivernih plošč in 4.130.000 m2 oplemenitenih plošč, povečanje prodaje tako na domačem trgu kot tudi na izvozu. V duhu ekološke osveščenosti in prizadevanj za čistejšo proizvodnjo in okolje uvajajo v poslovanje okoljski standard ISO 14001, ki bo zaključen v mesecu juliju. V teku je tudi projekt oblikovanja blagovne znamke okoljsko prijaznega produkta, ki bo kupce in okolje ciljno informiral o ekološki naravnanosti in prijaznosti naših izdelkov. Za leto 2004 načrtujejo tudi posodobitev proizvodnje s prestavitvijo opreme za proizvodnjo surovih ivernih plošč in linije za oplemenitenje iz Meblo iverke Nova Gorica na lokacijo Otiški Vrh in investicije v skladiščno halo ter odpremni ekspedit. V načrtu so tudi strateške povezave z nekaterimi proizvajalci repromaterialov in proizvajalci ivernih plošč na trgih jugovzhodne Evrope. Objava: 12.07.2004 09:17


Navodila za odstranitev En.eazel.com En.eazel.com je iskalnik, ki je namenjen vam pomaga najti, kaj iščete hitreje. Iskalnik odpravlja dvojnike in omogoča uporabniku ustrezne rezultate iskanja. Vendar je to res tako? Ko dostopate neposredno kot katerikoli drugi spletni strani, En.eazel.com vrne Yahoo search results enostavno dostopate brez pomoči En.eazel.com. Vendar, veliko računalo uporabnik so pritožujejo En.eazel.com ker se je razširil z brskalnik ugrabitelja. Iskalnik prevzame Internet Explorer, Google Chrome in Mozilla Firefox, vendar je treba opozoriti, da namesto Yahoo search, En.eazel.com preusmeritev različnih iskalnikov. Travnato gričevje odstranitev orodjeČe želite odstraniti En.eazel.com Neugodna iskanje motor prikaže sponzorirane povezave, ki so z oznako “oglasi”. Če ste že kdaj poskusili klikom na sponzorirane povezave, verjetno veste, da lahko nimajo nič skupnega z iskalne pojme. Čeprav iskanje motorjev poskus, da bi svojim uporabnikom z ustrezno vsebino, vedno obstaja možnost, da vas bo zagotovljena s povezavo nepomembna ali celo poškodovana. Vedno je bolje izbrisati En.eazel.com in da ne bodo preusmerjeni na kateri koli strani več. Kaj moram vedeti o En.eazel.com? Brskalnik ugrabitelja, spodbujanje En.eazel.com spreminja vaše bližnjice za brskalnike, ki se opravi brez vašega dovoljenja. Brskalnik ugrabitelja dodaja URL iskanje motorja v tarča škatla črta tako da En.eazel.com bremen vsakič, ko zaženete brskalnik, tudi če spremenite nastavitve ročno. Evo, kako lahko dostopate do ciljne črte: desno na bližnjico in odprite jeziček Bližnjica. Da bi brskalnik pravilno delovanje, zadnji znak v vrstici Target je treba narekovajem. Če vaš brskalnik so ugrabljena En.eazel.com, odds so, da računalnik vsebuje nekatere druge nezaželene programe. Brskalnik ugrabitelja je znano, da v paketu z nekaj programi, vključno z mizo-365 in hiter začetek. Če želite obnoviti nastavitve brskalnikov, odstranitev te komponente je treba. Mesto datoteke, je odvisno od operacijskega sistema. Naprej okno XP, pila poiskati v C:Documents and SettingsAll UsersApplication DataWPM, ker na Windows 7 najdem datoteke v C:Users[USER ime] AppDataRoamingWPM. Zaradi njegovega vedenja, brskalnik ugrabitelja je povezana z brskalnik ugrabiteljev, ki se imenuje nationzoon.com, awesomehp.com, aartemis.com, in še nekateri drugi. Vizualno, morda boste našli nobene podobnosti med temi ponudniki iskanja; vendar, ko je prisotna v računalnikih, brskalnik ugrabiteljev razstavljanje zelo podobna vedenja. Kako odstraniti En.eazel.com? To je zelo priporočljivo odstraniti En.eazel.com iz računalnika, da bi preprečili škodo in izgubo podatkov. Spodaj boste našli navodila o tem, kako odstranite neželene programe in spremenite nastavitve brskalnikov. Pa bo dosegel najboljše rezultate, če ste izvajati spyware odstranitev orodje. Silen smešen-spyware orodje should premestitev programs razpravljali zgoraj, brskalnik ugrabitelja in mnoge druge grožnje. Če nimate zanesljivo orodje, je skrajni čas, boste ponovno preuči vašo spletno varnosti. Odpraviti En.eazel.com od brskalnikov 2. Odprite jeziček Splošno in spremeni domačo stran. 5. kliknite ponudniki iskanja in nastavite nov ponudnik iskanja. 3. kliknite ikono Išči motorja ob iskalno polje in nastavite nov ponudnik iskanja. 3. pod ob zagonu, zadnja možnost in kliknite Nastavi strani. 5. pod iskanje, kliknite upravljanje iskalnikov in izberite nov ponudnik iskanja.Travnato gričevje odstranitev orodjeČe želite odstraniti En.eazel.com


source: wikipedia

text: 2004 (MMIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Organizacija združenih narodov je 2004 proglasila za Mednarodno leto riža, UNESCO pa za Mednarodno leto spomina na upor proti suženjstvu in njegovo ukinitev. Dogodki Januar – april 4. januar – odprava Mars Exploration Rover: robotsko vozilo Spirit pristane na Marsu in prične z raziskavami površine. 24. januar – odprava Mars Exploration Rover: uspešno pristane še drugo robotsko vozilo odprave, Opportunity. 4. februar – zagnan je Facebook. 12. februar – župana Nove Gorice in italijanske Gorice, Mirko Brulc in Vittorio Brancati, simbolično odstranita ograjo, ki je več kot 50 let delila mesti. 26. februar – v strmoglavljenju letala na jugovzhodu Bosne in Hercegovine umre predsednik Republike Makedonije Boris Trajkovski in preostalih 8 ljudi na krovu. 29. februar – po več tednov trajajočih nemirih odstopi predsednik Haitija Jean-Bertrand Aristide in odide v izgnanstvo. 11. marec – v koordiniranih bombnih napadih na potniške vlake v Madridu umre 191 ljudi, 1800 je ranjenih. 29. marec – Bolgarija, Estonija, Latvija, Litva, Romunija, Slovaška in Slovenija postanejo članice zveze NATO. 24. april – na Cipru potekata referenduma o združitvi otoka v federacijo po načrtu OZN. Turška skupnost se izreče za načrt, grška pa proti. 28. april – iraška vojna: v javnost pridejo informacije o sistematičnem zlorabljanju zapornikov v zaporu Abu Graib s strani ameriških paznikov. Maj – avgust 1. maj – Slovenija postane članica Evropske unije skupaj s še devetimi pristopnicami: Poljsko, Ciprom, Češko, Estonijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko in Slovaško. 9. maj – mina podstavljena pod oder za častne goste na paradi v Groznem ubije čečenskega predsednika Ahmata Kadirova. 8. junij – prehod Venere prek Sončeve ploskve, viden iz večine Evrope, Azije in Afrike 12. junij–14. julij – na Portugalskem poteka Evropsko prvenstvo v nogometu, naslov prvaka osvoji grška reprezentanca. 13. junij – potekajo prve volitve slovenskih poslancev v Evropski parlament. v Narodni in univerzitetni knjižnici je na ogled postavljen izvirnik Brižinskih spomenikov. 28. junij – iraška vojna: koalicija držav, ki so zasedle Irak, prenese suverenost na začasno iraško vlado. Slovenija vztopi v evropski mehanizem tečajnih razmerij ERM-2. 1. julij – sonda Cassini-Huygens vstopi v Saturnovo orbito. 4. julij – prične se gradnja One World Trade Centra v New Yorku, na mestu, kjer je stal v terorističnih napadih leta 2001 porušeni World Trade Center. 12. julij – Zgornje Posočje zatrese potres z močjo 4,9 stopnje z epicentrom pri Kobaridu. 13.–29. avgust – v Atenah potekajo Poletne olimpijske igre. 22. avgust – roparji ukradejo več slik Edvarda Muncha iz Munchevega muzeja v Oslu, med njimi znameniti Krik (vrnjene leta 2006). September – december 1. september – čečenski separatisti napadejo šolo v Beslanu (Severna Osetija) in vzamejo več kot 1100 ljudi za talce, med njimi večino otrok. 8. september – vesoljska sonda Genesis, ki je zbirala vzorce Sončevega vetra, pade v utaško puščavo. 21. september – prične se gradnja Burdž Kalife (takrat poimenovane Burdž Dubaj), najvišje zgradbe na svetu. 23. september – prometu je predan viadukt Črni Kal na avtocesti A1 med Ljubljano in Koprom, največji in najdaljši slovenski cestni premostitveni objekt. 3. oktober – na državnozborskih volitvah v Sloveniji prejme največ glasov Slovenska demokratska stranka pod vodstvom Janeza Janše. 4. oktober – vesoljsko plovilo SpaceShipOne po uspešnem pristanku prinese zasebnemu podjetju Scaled Composites nagrado Ansari X za prvi komercialni vesoljski polet. 8. oktober – samomorilska napadalca detonirata bombi v egiptovskem rdečemorskem letovišču Taba in ubijeta 34 ljudi, predvsem izraelskih turistov. 9. oktober – Slovenska nogometna reprezentanca v kvalifikacijski tekmi za Svetovno prvenstvo 2006 v Nemčiji premaga italijansko z 1:0. 24. oktober – Brazilija v kraju Alcantara izvede prvo uspešno izstrelitev rakete, ki v vesolje ponese satelit. 14.–31. oktober – v Calvii poteka 36. šahovska olimpijada, zmagovalci so presenetljivo Ukrajinci in v ženski konkurenci pričakovano Kitajke. 29. oktober – voditelji držav Evropske unije podpišejo Pogodbo o Ustavi za Evropo, kasneje zavrnjenem poskusu prve evropske ustave. 2. november – George W. Bush osvoji drugi mandat na volitvah za predsednika Združenih držav Amerike, hkrati potekajo volitve 34 od skupno 100 senatorjev, vseh 435 članov predstavniškega doma in 11 guvernerjev ter preko 150 lokalnih referendumov. 7.–13. november – iraška vojna: ameriške sile izvedejo obsežen napad na iraško mesto Faludža in ga po šestih dneh bojevanja zavzamejo. 14. december – v Franciji je odprt viadukt Millau, najvišji viadukt na svetu. 26. december – območje Južne Azije strese močan potres z magnitudo 9,0 in žariščem v bližini severnega dela otoka Sumatra in povzroči eno najhujših naravnih katastrof v zgodovini. Hudo škodo povzročijo predvsem popotresni valovi – cunamiji, ki opustošijo celotno regijo. Po uradnih podatkih umre skoraj 185.000 ljudi, več deset tisoč je še danes pogrešanih. 31. december – uradno je odprt Tajpej 101, s 509 metri višine takrat najvišji nebotičnik na svetu. Rojstva 31. avgust – Nikolaj Lukašenko, sin beloruskega predsednika Aleksandra Lukašenka Smrti 9. januar – Norberto Bobbio, italijanski pravnik, filozof in politolog (* 1909) 22. januar – Janez Menart, slovenski pesnik (* 1929) Rudi Šeligo, slovenski pisatelj in politik (* 1935) 14. februar – Marco Pantani, italijanski kolesar (* 1970) 26. februar – Boris Trajkovski, makedonski politik (* 1956) 3. marec – Drago Svetina, slovenski častnik in pilot (* 1955) 15. marec – John Anthony Pople, angleški kemik, nobelovec (* 1925) 28. marec – Peter Ustinov, britanski filmski igralec, pisatelj in dramatik (* 1921) 6. april – Mik Soss, slovenski glasbenik, Avsenikov baritonist (* 1929) 19. april – John Maynard Smith, angleški evolucijski biolog in genetik (* 1920) 1. maj – Lojze Kovačič, slovenski pisatelj (* 1928) 5. maj – Clement Seymour Dodd, jamajški glasbeni producent (* 1932) 5. junij – Ronald Reagan, ameriški politik (* 1911) 10. junij – Ray Charles Robinson, ameriški pevec soula (* 1930) 16. junij – Lado Ambrožič-Novljan, slovenski partizan, komunist in general (* 1908) 17. junij – Anica Šinkovec, slovenska gledališka igralka (* 1925) 22. junij – Thomas Gold, avstrijsko-ameriški astronom, astrofizik, kozmolog (* 1920) 29. junij – Stipe Šuvar, hrvaški politik (* 1936) 1. julij – Marlon Brando, ameriški filmski igralec (* 1924) 3. julij – Andrijan Grigorjevič Nikolajev, ruski kozmonavt čuvaškega rodu (* 1929) 6. julij – Thomas Klestil, avstrijski politik (* 1932) 13. julij – Carlos Kleiber, avstrijski dirigent (* 1930) 28. julij – Francis Crick, molekularni biolog, biokemik, fizik in nevrobiolog, nobelovec (* 1916) Tiziano Terzani, italijanski novinar in pisatelj (* 1938) 3. avgust – Henri Cartier-Bresson, francoski fotograf (* 1908) 12. avgust – Godfrey Hounsfield, angleški elektrotehnik, nobelovec (* 1919) 14. avgust – Czesław Miłosz, poljski pisatelj in diplomat, nobelovec (* 1911) 15. avgust – Sune Bergström, švedski biokemik, nobelovec (* 1916) 24. september – Jože Gale, slovenski režiser (* 1913) Françoise Sagan, francoska pisateljica (* 1935) 4. oktober – Leroy Gordon Cooper, ameriški častnik, vojaški pilot in astronavt (* 1927) 5. oktober – Maurice Wilkins, britanski fizik in molekularni biolog, nobelovec (* 1916) 8. oktober – Jacques Derrida, francoski filozof (* 1930) 10. oktober – Christopher Reeve, ameriški filmski igralec (* 1952) 19. oktober – Kenneth Eugene Iverson, kanadski matematik in računalnikar (* 1920) 2. november – Theo van Gogh, nizozemski režiser (* 1957) 9. november – Stieg Larsson, švedski novinar in pisatelj (* 1954) 11. november – Jaser Arafat, palestinski voditelj, nobelovec (* 1929) 19. november – John Robert Vane, angleški farmakolog, nobelovec (* 1927) 2. december – Leonid Teljatnikov, ukrajinski gasilec (* 1951) 19. december – Herbert C. Brown, britansko-ameriški kemik, nobelovec (* 1912) 28. december – Susan Sontag, ameriška pisateljica in politična aktivistka (* 1933) Noni Žunec, slovenski tenorist, operni in koncertni pevec (* 1921) Nobelove nagrade Fizika – David Jonathan Gross, Hugh David Politzer, Frank Anthony Wilczek Kemija – Aaron Ciechanover, Avram Hershko, Irwin Rose Fiziologija ali medicina – Richard Axel, Linda B. Buck Književnost – Elfriede Jelinek Mir – Wangari Maathai Ekonomija – Finn E. Kydland, Edward C. Prescott


source: CulturaX

text: Neuradno: NPU ovadil Jankovićevo direktorico mestne uprave Jožko Hegler Nekdanja direktorica javnega stanovanjskega sklada naj bi občinski sklad oškodovala za 650.000 evrov. 09. oktober 2013 14.12 Otvoritev stanovanjskega bloka Ljubljana - »Preiskovalci so v začetku oktobra 2013 podali na Specializirano državno tožilstvo RS kazensko ovadbo zoper nekdanjo odgovorno osebo občinskega sklada zaradi utemeljenega suma storitve kaznivega dejanja zlorabe uradnega položaja ali uradnih pravic po 261. členu KZ,« so sporočili iz Nacionalnega preiskovalnega urada (NPU). Po poročanju Financ gre neuradno za nekdanjo direktorico javnega stanovanjskega sklada Jožko Hegler, danes direktorico uprave na Mestni občini Ljubljana (MOL), ki jo vodi Zoran Janković. Nekdanja direktorica javnega stanovanjskega sklada, danes direktorica uprave na MOL, naj bi po neuradnih informacijah oškodovala občinski sklad za 650.000 evrov, kolikor je družba iz Liechtensteina prejela na podlagi fiktivne pogodbe o posredovanju in svetovanju v letih 2006 do 2008. Heglerjeva po poročanju Financ očitke zavrača. Nekdanja odgovorna oseba občinskega sklada je po prepričanju NPU v letu 2006 z gospodarsko družbo iz Liechtensteina sklenila pogodbo o posredovanju in svetovanju pri nakupu večjega števila stanovanj, pri čemer je vedela, da pogodbeno dogovorjenih storitev ta družba ni oziroma ne bo opravila. Odgovorna oseba občinskega sklada se je namreč glede nakupa stanovanj pogajala neposredno z odgovorno osebo investitorja, še pojasnjujejo v NPU.


Solidarnost, ne dobrodelnost Danes je svetovni dan beguncev. V kulturnih novičkah ga bomo obeležili z namigom za ogled kratkega dokumentarnega filma Solidarity, not Charity, ki ga je ob spremljanju begunskega vala skozi Slovenijo posnela fotografinja Manca Juvan. Z njo smo se pogovarjali tudi o ideji za nastajanje filma in sodelovanju s prostovoljci. Zanimivo je tudi delo drugih dveh prostovoljk, zlasti Eve, ki skuša sirsko družino iz Turčije spraviti v Slovenijo. Dolga leta skozi perspektivo osebnih zgodb spremljate tudi vojno v Afganistanu. Kako doživljate dejstvo, da se zdi, da je kriza postala permanentno stanje? *Izjava Še pred letom dni so bili časopisi polni pisanja o ograjah in žicah, danes pa se zdi, da nas vse skupaj vznemirja le še Trumpova grožnja v zvezi z zidom v Mehiki. Silva Mežnarić, znana raziskovalka migracij, je takrat opozorila, da bi žica Ljubljančane morala spomniti na okupacijo Ljubljane... Če vas bo zgornji prispevek navdihnil, da bi si ogledali še kakšno fotografsko razstavo, se sprehodite do Ljubljanskega gradu, kjer razstavljata Arne Hodalič in Katja Bidovec, in sicer s projektom Izginjajoče kulture. Fotografije o ljudstvih, ki še vedno živijo tako kot so pred stoletji, a so po mnenju strokovnjakov zaradi takšnih ali drugačnih razlogov na robu izumrtja, bosta pospremila z enournim predavanjem in vodenim ogledom. Povezavo do filma Solidarity, not Charity pa najdete v prispevku spodaj. Kulturne novice je pripravila Zala.


Okrogla miza »Kje so meje?« V četrtek, 7. 4. 2016, te ob 18:00 vabimo v prostore INFOPEKE na okroglo mizo o delovnih in življenjskih razmerah delavcev migrantov, beguncev in prosilcev za azil “Kje so meje?”. Gostje Goran Lukič, Svetovalnica za migrante, Armin Salihović, IWW-Nevidni delavci sveta, in Tomaž Gregorc, Italian Consortium of Solidarity, bodo osvetlili različne vidike delovnih in življenjskih razmer delavcev migrantov, beguncev in prosilcev za azil. V družbi ti neprenehoma ostajajo socialno izključeni, marginalizirani, izkoriščani in diskriminirani. Tekom okrogle mize se bomo zato najprej soočili z dejstvi, nato pa orisali obstoječe oblike delovanja v smeri opolnomočenja in zagovorništva migrantskih delavcev in beguncev ter drugih oblik socialne solidarnosti. Okroglo mizo izvajamo v okviru projekta »Kje so meje?«. Projekt sofinancira Urad Vlade RS za komuniciranje v okviru prizadevanj za spoštovanje in sprejemanje pripadnikov različnih etničnih skupin, beguncev in migrantov. Info: Mladinski informacijsko-svetovalni center INFOPEKA, Pekarna Magdalenske mreže, Ob železnici 16, 2000 Maribor, 02 300 68 50, 041 481 246, infopeka@infopeka.org MISC INFOPEKA 2020 | Avtorji | Politika uporabe piškotkov


Strinjam se Več o tem


Pozabite Kip svobode, to so najbolj veličastni kipi na svetu #fotozgodba - siol.net nedelja, 23. 10. 2016; 14.00 Osveženo: 2 leti, 9 mesecev Kip svobode v ameriškem New Yorku je mogoče res najbolj znan kip na svetu, vsekakor pa ni najbolj spektakularen. Precej bolj veličastne kipe lahko namreč najdemo na tej strani Atlantika. Klic domovine, Volgograd, Rusija Spomenik bitki za Stalingrad (danes Volgograd), enemu najbolj krvavih obdobij druge svetovne vojne, je bil nekaj časa (postavili so ga leta 1967) najvišji kip na svetu. Od prstov na nogah do glave kip ženske meri 52 metrov, meč, ki ga drži v rokah, višini dodaja še 33 metrov (skupaj torej 87 metrov višine). Foto: Reuters Gradnja skoraj osem tisoč ton težkega, sicer votlega, kipa je bila zaradi njegovih gest z rokami velik izziv. Inženirjem je naposled težišče kipa uspelo umeriti tako, da ga pri miru drži njegova lastna teža. To pomeni, da podzemnih temeljev praktično nima. Do danes se je zaradi spreminjajočega se toka podtalnice, ki mehča zemljo pod njim, Klic domovine sicer nagnil že za 20 centimetrov. Mati domovina, Kijev, Ukrajina Tudi Mati domovina je spomin na konec druge svetovne vojne. Kip iz nerjavečega jekla je visok 62 metrov, skupaj s podstavkom pa 40 metrov več. V eni roki drži 16 metrov dolg meč, v drugi pa ščit z grbom Sovjetske zveze (kip so postavili leta 1981. Ukrajinci s kipom Mati domovina danes niso več najbolj zadovoljni – mnogi menijo, da bi lahko nerjaveče jeklo, ki ga je v kipu kar 560 ton, porabili bolj učinkovito. Bog vojne, Jingžu, Kitajska Znameniti kitajski vojskovodja Guan Žu je letos dobil čisto svoj kip – gigantski spomenik z imenom Bog vojne. Bronasti kip stoji v Guan Žujevem spominskem parku. Od temeljev do vrha glave meri 58 metrov, tehta pa prek 1.300 ton. Samo njegovo orožje, legendarna Guan Žujeva sekira-kopje, tehta kar 136 ton. Džingiskan, Mongolija To je najvišji kip konjenika na svetu. Spomenik ustanovitelju mongolskega imperija je visok 40 metrov, podstavek, spominski center in muzej, njegovi višini dodaja še deset metrov. Kip stoji približno 55 kilometrov zunaj mongolske prestolnice Ulan Bator, na mestu, kjer je Džingiskan po mongolski legendi našel zlat meč. Obiskovalci v kip tudi vstopijo in se podajo do konjeve glave, na kateri je razgledna točka. Buda, Zhaocun, Kitajska To je najvišji kip na svetu. Sam Buda meri 108 metrov, lotusov cvet, na katerem stoji, 20 metrov, podstavek pa še dodatnih 25 metrov. Hrib, s katerega Buda opazuje okolico, so od leta 2008 dodatno preoblikovali tako, da kip stoji še na dveh podstavkih. Skupna višina strukture danes znaša 208 metrov. Spodaj je stopalo velikega Bude. O velikosti kipa dovolj pove tale podatek – če bi zraven stal povprečno visok odrasel človek, bi mu segel kvečjemu do nohta. Guanyin, Sanya, Kitajska Tale spektakularen budistični kip je visok 108 metrov (četrti najvišji na svetu), stoji pa na morju ob obali kitajske otoške province Hainan (klik za lokacijo). Kip ima tri obraze, vsak gleda v svojo smer in počne nekaj drugega – eden drži sutro (budistične zapise), drugi lotusov cvet, tretji pa ima prekrižane roke. Afriška renesansa, Dakar, Senegal Afriška renesansa je z 49 metri najvišji kip na afriški celini. Postavili so ga leta 2010 kot spomenik 50. obletnici neodvisnosti Senegala od Francije (Senegal je bil prej francoska kolonija v Afriki). Bronasta skulptura Senegalcev ni navdušila – kritični so namreč zaradi visoke cene spomenika. Gradnja je stala skoraj 25 milijonov evrov, Senegal pa je medtem ena najrevnejših držav na svetu. Aljoša, Murmansk, Rusija Aljoša je drugi najvišji kip človeka v Rusiji (za Klicem domovine), visok je 35,5 metra. Stoji na skrajnem severu Rusije, v mestu Murmansk. (Tam blizu je tudi najgloblja luknja, kar jih je kdaj izvrtal človek). Kip so leta 1974 postavili v spomin na vse ruske vojake, ki so življenje izgubili med 2. svetovno vojno. Še posebej je posvečen tistim, ki so umrli med t. i. arktično kampanjo, boji na severni ruski fronti. Angel s severa, Velika Britanija Strašljivi kip angela stoji na angleškem podeželju tik ob avtocesti. Leta 1998 ga je postavil britanski umetnik Antony Gormley. Zasnovan je tako, da lahko prenese veter, ki piha s hitrostjo do 160 kilometrov na uro. Orkanski sunki vetra so v tem delu Velike Britanije kar pogosti. Bolj kot višina angela s severa, visok je samo 20 metrov, je zanimiv razpon njegovih kril, saj meri kar 54 metrov. To je skoraj toliko, kot čez krila meri Airbus A330, eno najpogosteje uporabljanih potniških letal na svetu. Peter Veliki, Moskva, Rusija Redno se uvršča na sezname najgrših spomenikov na svetu. Skulptura je visoka 98 metrov, tehta pa okrog 98 ton. Je res grda? Presodite sami. Bolj kot podoba spomenika številne Ruse, predvsem Moskovčane, moti sporočilo, ki ga nosi. Peter Veliki namreč ni maral Moskve, prestolnico Rusije je od tam celo preselil v Sankt Peterburg. Zakaj so mu spomenik torej postavili prav v Moskvi? Če vas zanima znanost, preberite: Vas zanima več iz te teme? nedeljska znanost Kip svobode znanost zanimivosti


Nagrado za medijskega menedžerja leta 2016 bo prejel Marko Kolbl, direktor in partner Europlakata, vodilnega ponudnika na področju zunanjega oglaševanja v Sloveniji, ter ustanovitelj in lastnik radijskih postaj Radio Center in Rock Radio. V Europlakatu je od leta 1995, kjer je kariero začel kot tehnični direktor, od leta 1996 pa je njegov direktor. Kot direktor Europlakata je sodeloval pri razvoju različnih oblik oglaševanja na prostem, ki danes predstavljajo podobo urbanih središč po vsej državi. Leta 2012 ga je Gospodarska zbornica Slovenije nagradila za izjemne gospodarske in podjetniške dosežke.


Specialist dermatovenerologije Samo Gorenšek| SKIN dermatologija Samo Gorenšek, dr.med., specialist dermatovenerolog – estetski dermatolog, je vodja tima specialistov SKIN centra. Ukvarja se predvsem z estetsko dermatologijio in izvajanjem številnih nekirurških estetskih posegov ter laserskimi terapijami. Njegova največja želja je ponuditi pacientom sodobne estetike, z naravnimi rezultati. Vsakemu pacientu se individualno posveti, naredi analizo obraza in svetuje kako kombinirati različne terapije za doseganje najboljšega rezultata. Zagovarja holistični pristop v estetski medicini z naravnimi rezultati. Sodobna estetika se ne usmerja v brisanje posameznih gubic, ampak na obraz gleda celostno, upošteva pravilne proporce, kombinira različne terapije, za čim bolj naraven, individualen rezultat. ‘ Pri vsakem pacientu si želimo rezultat, ki mu bo omogočil, da izgleda najboljša verzija samega sebe- best version of himself!’ Katja in Samo Gorenšek,dr.med. sta letos organizirala estetski kongres v Portorožu, kjer sta prenašala znanje na druge zdravnike in kamor sta predavati povabila svoje prijatelje, zdravnike estetske medicine, dermatologe in plastične kirurge iz Anglije, Francije, Indije, Maroka, Avstrije, Hrvaške, Srbije... Predavatelji so bili izjemni zdravniki, ki imajo velike estetske klinike v tujini in katerih redno delo je izobraževanje zdravnikov o sodobni estetiki. Kongresa se je udeležilo 150 zdravnikov iz Slovenije, Hrvaške, Srbije... Več o kongresu TUKAJ. O MOJI POTI: Začetek moje poti v medicini je že zgodaj v mladosti. Vedno so me navduševale očetove pripovedi o različnih boleznih, posameznikih, njihove zgodbe in bolnišnični pripetljaji. Njegov entuziazem je bil nalezljiv, predvsem me je navdušil s svojo skrbjo in odgovornostjo do ljudi. Moj oče dr. Milan Gorenšek je bil gastroenterolog, prvotno v UKC Ljubljana, kasneje je ustanovil prvo zasebno kliniko Diagnostični center Bled, ki ga je dolga leta vodil. Žal nam ga je bolezen vzela že pred leti, njegova srčnost pa me še vedno vodi. Z vodenjem ambulante sem se prvič spopadel že pred leti, ko sem postal direktor Ljubljanske podružnice Diagnostičnega centra Bled, ki smo ga nato preselili v nove prostore v Vili Urbani v centru Ljubljane in ga močno razširili. Delo me je navdihovalo, ne pa izpolnilo... Želel sem si namreč delati kot zdravnik dermatolog, to me je od zmeraj navduševalo. Po zaključeni specializaciji sem se kot specialist dermatovenerolog najprej zaposlil v Medical centru v Rogaški Slatini. Po nekaj letih sem se glede na moje izkušnje vodenja zasebnega zdravstvenega centra odločil, da svojo pot nadaljujem v lastni kliniki skupaj s svojo ženo, dr. Katjo Gorenšek. Pričela sva z dermatologijo, uživala pri estetiki... Tako sva leta posvetila izobraževanju v estetski medicini. Predvsem nekirurškim terapijam, kot je terapija z botoksom in dermalnimi polnili, laserskim terapijam in drugim oblikam terapij obraza. Moj moto je vedno bil: V kolikor se česa lotiš, moraš to res obvladati. Saj sem želel vsakomur omogočiti, da izgleda kot “Najboljša verzija samega sebe”... Mojih izobraževanj je ogromno, spodaj so našteta najbolj pomembna. V tem času sem se veliko spraševal o lepoti, skladnosti obraza, študiral tekste in slike, razmišljal o naših posegih in kako mojim strankam zagotoviti maksimalen rezultat. Kako prepoznati kaj si vsak posameznik želi? Kako zastaviti terapije individualno? Izobraževal sem se po celi Evropi, Ameriki, tudi pri kolegih v Aziji. Spoznal številne zdravnike, veliko jih cenim , naučili smo se mnogo stvari, z nekaterimi smo ostali dobri prijatelji. Predvsem s tistimi, s katerimi delimo pogled na individualnost lepote, o tem smo mnogo razpravljali in s katerimi si delimo tehniko posegov, s katero želimo vsakemu posameznemu pacientu omogočiti da izgleda kot najboljša verzija samega sebe. Kaj to pomeni? Da vsakomur ohranimo individualne poteze, ampak poudarimo njegove atribute, kakšne njegove pomanjkljivosti približamo bolj idealnim proporcem in tako holistično izboljšamo videz obraza. Tako da jih prijatelji sprašujejo, kako to da tako dobro izgledaš? Holistični pristop je tisto kar šteje... Izobraževal sem se dovolj dolgo, da poznam številne nekirurške posege in lahko svojim strankam priporočam individualno kaj je za njih primerno in kako dobiti najboljši rezultat, z vsemi terapijami, ki jih izvajam. Pri holističnem pristopu posege kombiniramo, tako da z nobenim posegom ne pretiravamo, ampak z različnimi terapijami vplivamo na vse plasti obraza, ki jih staranje prizadene. Veselim se Vas spoznati... Svoja znanja širi na vseh pomembnih dogodkih in najnaprednejših programih,prepričan, da vam samo tako lahko ponudi rešitve s presežkom. Udeležuje se številnih konferenc in kongresov, recimo svetovnega kongresa estetske medicine v Monaku,kongresov ameriške akademije za estetsko medicino in akademije za dermatologijo. Samo Gorenšek, dr.med., estetski dermatolog je tudi učitelj za dermalna polnila s hialuronsko kislino za druge zdravnike ter predava o dermalnih polnilih na vseh velikih kongresih v regiji. Letos je smo na naši kliniki že pod njegovim vodstvom gostili delavnice za zdravnike, predaval je na kongresih v Opatiji, Ljubljani (SEEFAS), Zagrebu in TAMC v Dubrovniku. Povabljen je bil tudi v New York k udeležbi na Masterclass o dermalnih polnilih s hialuronsko kislino k najbolj znanemu estetskemu zdravniku, ki je prvi pričel z naravno metodo pomlajevanja s hialuronko kislino ter z oblikovanjem obraza (Beautification) dr. Arthur Swift. Izobražuje na londonskem kraljevem kolidžu za kirurgijo, lasersko terapijo pa je izpopolnjeval v prestižnih laserskih centrih v Madridu in Budimpešti, ter na izobraževanju v Lizboni. Svetovno cenjeni zdravniki SKIN center obiskujejo tudi v Ljubljani. V letošnjem letu je opravil tudi prestižni RA Master class iz aplikacije botulinskega toksina in dermalnih polnil pri svetovno znanem dermatologu in vodilnem na tem področju dr. Raj Acquilla, s katerim imata enake poglede na pomlajevanje in estetiko. SKIN center je vselej del globalnih dermatoloških in estetskih gibanj. Pri nas opravljamo: Dermatološke preglede: specialist dermatolog oceni vaše kožne spremembe, po pregledu svetuje glede nege, predpiše ustrezno terapijo in svetuje glede nadaljnjih postopkov. Odstranjevanje bradavic– kožne spremembe najprej oceni dermatolog, ki vam pojasni ali gre res za virusne bradavice ali morda za drug tip kožnih izrastkov, ter vam nato glede na to svetuje najbolj optimalen način odstranitve. Laserske terapije aken Laserske terapije rozacee- specialist dermatolog pregleda vaše kožne spremembe na obrazu, oceni izraženo rdečino in žilice na obrazu, ob tem Vam svetuje za vas najbolj primerno obliko terapiji: v obliki krem, tablet na recept ali pa terapijo z ustreznim laserjem. Dermatolog Vam ob tem svetuje tudi glede ustrezne nege obraza, ki je izredno pomembna pri takšni koži. Lasersko odstranjevanje dlak- V kolikor si želite trajnejše rešitve za gladko kožo brez dlak. Odstranjevanje dlak z laserjem je poseg v telo, zato je najbolj ustrezno da ga opravi medicinsko osebje, pod nadzorom dermatologa. Pomembno je da se uporabljajo kvalitetni laserji, ter da se nastavitve ustrezno prilagodijo tipu vaše kože, tako lahko pričakujemo najbolj optimalne učinke z najmanj stranskih učinkov. Estetika– aplikacija Botoxa ali dermalnih polnil s hialuronsko kislino (filerji). Za pomlajen, bolj svež videz pri starejših ali pri mlajših po 25. letu starosti za odpravljanje določenih »pomanjkljivosti« obraza ali za odpravo drobnih gubic okrog oči in na čelu. Pregled znamenj z dermatoskopom ali slikanje znamenj in spremljanje z digitalno dermatoskopijo Odstranjevanje benignih kožnih izrastkov: odstranjevanje znamenj, odstranjevanje mehkih fibromov, odstranjevanje starostnih bradavic (seboroičnih keratoz) SKIN specialisti svoje znanje širimo na vseh pomembnih konferencah in programih: 14. KT Training – glajenje gub- Harley Street London 15. CODE for Practice Toulouse- sep. 2016 16. International Master Course on Aging Science (IMCAS) Mumbai dec. 2016 17. International Master Course on Aging Science (IMCAS) Paris jan. 2017 18. Train the Trainers (Allergan) – izobraževanje za učitelje aplikacije dermalnih polnil Varšava mar. 2017 19. Izobraževanje na kliniki v Londonu pri priznanem zdravniku estetske medicine in mednarodnem učitelju dermalnih polnil dr. Raj Acquilla. 20. FACE konferenca v Londonu junij 2017 o novostih v estetiki, praktičnih primerih aplikacije dermalnih polnil in botoxa. 21. IMCAS Azia Bali julijij 2017- svetovna konferenca o novostih v estetiki. 22. Izobraževanje o novostih o pomlajevanju v regiji okrog oči pri priznani okuloplastični kirurginji dr. Maryam Zamani v Londonu. 23. CCR Expo London oktober 2017 – estetska konferenca v Londonu kjer smo se srečali z najboljšimi mednarodnimi zdravniki iz področja estetike. 24. Masterclass z najbolj priznanim zdravnikom na področju aplikacije dermalnih polnil na svetu, dr. Artur Swift v Fort Lauderdale oktober 2017. 25. IMCAS Pariz, največja svetovna estetska konferenca za zdravniker dermatologe in plastične kirurge, januar 2018. 26. Kot učitelj za dermalna polnila s hialuronsko kislino je dr. Gorenšek v februarju 2018 v naši kliniki gostil učno delavnico za zdravnike in zobozdravnike. Predaval je o dermalnih polnilih ter o njihovem vplivu na izboljšanje kvalitete kože. Ob tem je vodil tudi praktično delavnico, kjer so se zdravniki pod njegovim vodstvom učili aplikacije polnil, 27. V aprilu 2018 je dr. Gorenšek predaval na Alerganovi delavnici v Zagrebu o dermalnih polnilih s hialuronsko kislino kot vabljen predavatelj. 28.Junija 2018 se je udeležil delavnice za učitelje dermalnih polnil v Atenah v Grčiji, ki jo je vodil eden izmed vodilnih zdravnikov, ki uči nove principe pomlajevanja z dermalnimi polnili s hialuronsko kislino dr. Mauricio de Maio. Svoje znanje bo tako lahko uporabil pri svojem vsakodnevnem delu s strankami, kot tudi za izobraževanje slovenskih zdravnikov o napredku pri pomlajevanju. 29. September 2018 New York: izobraževanje o novih tehnikah aplikacije dermalnih polnil s strani dr. Arturja Sfiwta, enega najpomembnejših in najbolj znanih zdravnikov na področju aplikacije dermalnih polnil, inovativnih tehnik in naravnih rezultatov. 30. Oktober 2018 Sofija: Izobraževanje s strani dr. Raja Acquille o novih tehnikak in pomlajevanju z dermalnimi polnili s hialuronsko kislino. 31. April 2019 Svetovni kongres estetske medicine v Monaku 32. Predaval na kongresu Skin & Beauty Aesthetic Congress v Portorožu- maj 2019. 33. In mnoga druga da boste v SKIN kliniki deležni le najbolj sodobnih terapij. V naši kliniki v Ljubljani sta nas obiskala in pod njunim mentorstvom je Samo Gorenšek,dr.med., specialist dermatovenerolog pridobil številne dragocene izkušnje: Gospod Dalvi Humzah je specialist plastične kirurgije, priznan strokovnjak, ki je letos ponovno v mednarodnem organizacijskem svetu največjega kongresa estetske medicine v Monacu (AMWC), kot tudi v predsednik strokovnega odbora angleške estetske konference (ACE London), in že dve leti zapored prejemnik angleške nagrade ‘Best Training Initiative’ 2014-2015 in 2015 -16 Aesthetic Awards. V Angliji ima že 15 let svojo zasebno ordinacijo, opravlja številne kirurške posege s področja plastične kirurgije in tudi številne estetske posege. Predava na številnih kongresih in delavnicah tako v Angliji, kot drugod po svetu. Dr Gabor Varju, MD (the Cynosure Inc. in the US and SCIT USA, Inc. laser manufacturers international trainer. Domestic and foreign guest speaker dermatological events). Je specialist dermatolog, od leta 1994 ima zasebno ordinacijo v Budimpešti, kjer se ukvarja z dermatologijo in lasersko terapijo. Ob tem je tudi predstavnik podjetja za proizvodnjo laserjev (Cynosure) za ta del Evrope, je mednarodni učitelj laserske terapije v dermatologiji, ter zunanji svetovalec za farmacevtsko tehnologijo in raziskave Univerze v Szegedu. Prav tako je vodja podjetja Dr Derm, ki se ukvarja z razvojem kozmetičnih izdelkov in medicinskih pripomočkov.


Upravljavec v roku enega leta po uveljavitvi odloka sprejme pravilnik o tehnični izvedbi in uporabi objektov in naprav javnega vodovoda.


text: Hookov zákon [húkov ~] podaja raztezek ali skrček prožnega telesa pri deformaciji (raztezanju, stiskanju) z dano silo. Hookova sila za vzmet je zgled centralne sile. Raztezek ima nasprotno smer od vračajoče sile, ki vrača vzmet v prvotno stanje. Zakon se imenuje po angleškem fiziku iz 17. stoletja Robertu Hooku, ki ga je prvič zapisal leta 1676 kot latinski anagram.. Rešitev anagrama je objavil leta 1678 kot: (»kakršen je raztezek, taka je sila«). V delu leta 1678 je navedel, da je pravilo odkril že leta 1660. Enačba Velja: Pri tem je l dolžina neobremenjenega telesa, Δl raztezek (podaljšek, razteg) ali skrček v smeri delovanja zunanje sile F, S0 (začetni) prečni presek telesa, E pa prožnostni modul. Če definiramo relativni raztezek ε kot razmerje med raztezkom (raztegom) Δl in dolžino neobremenjenega telesa l, (imensko) mehansko napetost σ pa kot razmerje med silo F in (začetnim) prečnim presekom S0, lahko zapišemo sorazmernost v obliki: Da ločimo imensko napetost od dejanske (odvisne od trenutnega preseka telesa), jo običajno (sploh v strojništvu) označujemo tudi z R, tako da velja zveza med dejansko (pravo) in imensko napetostjo R: Če vpeljemo koeficient raztezanja α kot obratno vrednost prožnostnega modula, lahko isto sorazmernost zapišemo tudi v obliki: Razmerje med relativnim raztezkom in relativnim prečnim skrčkom (zožitkom) se označuje z m njegova obratna vrednost pa je Poissonovo število μ: Hookov zakon je linearna aproksimacija, ki velja, dokler sila ne prekorači meje sorazmernosti, oziroma meje elastičnosti. Zakon velja na primer za jeklo, praktično pa tudi za baker, aluminij, nekatere zlitine in les. Pri sivi litini velja potenčni zakon, določen s točnimi meritvami: kjer je α0 ≈ 1/E, pri nateznih obremenitvah je n = 1,08, pri tlačnih pa n = 1,04. Za druge snovi je n lahko večji od 1 (npr. n = 1,14 do 1,16 za liti cink, granit, beton), ali manjši od 1 (npr. n = 0,7 za usnje, vrvi iz konoplje). Hookov zakon za silo Raztezek je premosorazmeren s silo- če silo 2krat povečamo, se tudi raztezek 2krat poveča. Hookov zakon za vzmet Za dano vzmet so l, S in E konstante, zato jih lahko zberemo v konstanto vzmeti k = E S/l. Hookov zakon lahko za ta primer prepišemo v enostavnejšo linearno obliko, ki povezuje silo in raztezek (razteg) oziroma skrček vzmeti: Glej tudi natezni preizkus Sklici Mehanika Fizikalni zakoni Robert Hooke 1676 v znanosti


VSE PRAVICE PRIDRŽANE SAVINJSKA.INFO


text: 1630. je četrto desetletje v 17. stoletju med letoma 1630 in 1639. D-01630.


Torkovi predlogi Metelkova mesto: Galerija Alkatraz ob 11:00: Želja je desire / Desire is Želja intermedijska postavitev Klub Gromka ob 19:00: POLETNA GROMKA >> Grejemo klopice na Trgu brez zgodovinskega spomina & poslušamo fino muziko. Gala hala ob 20:00: A WILHELM SCREAM Pod imenom Wilhelm Scream zasedba plodovito deluje od leta 2003, a so njihove glasbene poti prepletene že od začetka 90′. Prvi album z naslovom “The Way to a Girl’s Heart Is Through Her Boyfriend’s Stomach” so izdali pri založbi Tank Records leta 1999, mednarodno prepoznavnost pa so dosegli z drugim albumom, “Benefits of Thinking Out Loud”, ki je izšel leta 2001. Ploščo so kasneje izdali ponovno, tokrat pri založbi Jump Start Records. Leta 2004 so podpisali pogodbo z Nitro Records, katere ustanovitelj je Dexter Holland (The Offspring), pod njenim okriljem pa so izdali naslednje tri albume. V svojem ustvarjanju se poigravajo z melodičnim hardcorjem, ki sega izven ustaljenih okvirov. Avstrijci Astpai so se v desetletju svojega delovanja podali na prenekatere turneje po domala vseh kontinentih sveta. V svojo glasbo vključujejo tako lastni intimizem kot tudi politična sporočila. Oder so si delili z največjimi punk rock zasedbami kot so Anti-Flag, Flogging Molly, Leftover Crack, The Flatliners in mnogimi drugimi. Vstopnina: 14 € v predprodaji; 17 € na dan koncerta Izven: Sežana od 17:00 dalje: Mladifest – Cosy day | Daniel Vezoja & Zajtrk Cosy Day je dan, ki je namenjen ustvarjanju in uživanju na prostem ob dobri družbi, številnih delavnicah in letos tudi dobri knjigi. Začeli bomo ob 17:00, v parku pri Starem gradu z zeleno ustvarjalnico za otroke in družabnimi igrami, med katere smo letos dodali tudi tiste v XXL oblikah ter slackline-om. Na voljo bo tudi Izposoja knjig v naši mini knjižnici. Družabne igre in mini knjižnica bosta razpoložljivi do konca dneva. Ob 18:00 bomo pričeli s poslikavo obrazov in enourno predstavitvijo plazilcev. Delavnica za otroke bo trajala do 19.00, poslikava obrazov pa bo na voljo do 20.00. Na prizorišču bo postavljena tudi stojnica z brezplačnimi palačinkami in limonado! Kot že veleva tradicija, bomo tudi letos poskrbeli za glasbeni zaključek dneva. Ušesne mešičke nam bodo od 21:00 naprej masirali: Daniel Vezoja & Zajtrk MGLC ob 18:00: ZADNJE vodstvo po razstavi David Lynch, Ogenj na odru Po razstavi vodi muzejski informator Gregor Dražil. Vstopnina: 5 EUR, 2.5 EUR Mednarodni grafični likovni center ob 20:00: Poletje v Tivoliju, koncerti americane: Vladimir Kuzman Pevec in kitarist iz Buj je pred leti napisal glasbo za film Norega se metek ogne in zanjo prejel nagrado za najboljšega kantavtorja hrvaškega HGF Demo Festivala. Izbor: Rok Košir. V sodelovanju s Pinelino dnevno sobo. Brezplačno Kavarna Kina Šiške ob 20:00: POLETJE V ŠIŠKI – EGRET Egret je Petar Pupić, kantavtor iz Pančeva, čigar muzika je melanholična in filmska, z zrncem soula stare šole. Njegov prvi single "Knot" se je lani znašel na vseh relevantnih srbskih lestvicah najboljših pesmi leta. Klub rečnih kapitanov ob 20:30: Jazz laboratorij | Odmevi reke in mosta Tokratni cilj zasedbe, bo povezovanje občutkov in idej, ki jih bodo glasbeniki črpali iz svoje notranjosti, z naravno akustiko rečnega ambienta in pridihi odmevov in odbojev mostu, ki pa je kot kontrast reki neživ. Zasedba: Anže Mikulan, bobni Rok Zalokar, klaviature Maj Kavšek, trobe Lenart De bock, saksofon Dejan Hudoklin, bas Po koncertu sledi JAM SESSION, vabljeni! Hostel Celica ob 21:00: Sozvočja sveta – All Strings Detached Jana Beltran: glas, kitara Vesna Godler: glas, bas kitara in tolkala All Strings Detached je dvočlanska slovenska glasbena skupina iz Ljubljane, ki ustvarja alternativno rock glasbo. Leta 2014 sta izdali album z naslovom Heavy Rain, ki je bil med kritiki dobro sprejet, v ospredje ljubljanske glasbene scene pa sta prišli leta 2017 z izdajo albuma There's Something Painful About the Pearls, ki je bil aprila 2017 v Delu predstavljen kot album tedna. V njuni glasbi je slišati minimalistično inštrumentacijo in čustveno ekspresivna besedila, ki jih izražata s kontrastnima vokaloma, ki se med seboj odlično dopolnjujeta. Vstop prost. Atrij Kavarne NUK ob 21:00: Kantavtorski večer - Rudi Bučar Rudi Bučar je slovenski istrski kantavtor, ki sklada, prireja in izvaja folk, rock, pop in zborovsko glasbo. Izdal je šest samostojnih plošč in sicer Kapot (2004), Kambiament (2007), Rudi Bučar in Istrabend (2012), Kantajmo (2014), Konəc (2015) ter Šentiment (2017). Aktiven je pri glasbeni korporaciji "Sounds of Slovenija" (Sozvočja Slovenija) in sodeluje s številnimi drugimi priznanimi glasbeniki. Udeležil se je tudi že večjih glasbenih festivalov ter prejel številne nagrade in priznanja. Z ustvarjanjem glasbe se ukvarja že poldrugo desetletje in na tak način skrbi za ohranjanje in plemenitenje istrske kulturne dediščine. Za Bučarjem je uspešna koncertna turneja (Cankarjev dom – 2016, SNG Drama – 2017 itd.). Obiskovalci na njegovih koncertih zasedejo tudi zadnje kotičke dvorane. Vstopnina: 10 EUR Tobačna ob 21:00: Poletna 10ka v Tobačni #3 Stand up Vstopnina: Prostovoljni prispevki Onkraj: Piazza Unità d'Italia, Trst ob 17:00: Iron Maiden live a Trieste Bežeče prireditve: Kinoteka: na počitnicah Kinodvor: Mala dvorana: 18:45 Whitney Houston (Whitney: Can I Be Me), Nick Broomfield, Rudi Dolezal / ZDA, Velika Britanija / 2017 / 100' Intimni, neuradni portret legendarne superzvezdnice Whitney Houston v režiji enega najbolj samosvojih dokumentaristov, Nicka Broomfielda (Kurt & Courtney, Biggie and Tupac). 21:00 Grace Jones: Bloodlight and Bami, Sophie Fiennes / Velika Britanija, Irska / 2017 / 116' Po filmskih izletih s Slavojem Žižkom (Perverznežev filmski vodnik, Perverznežev vodnik po ideologiji) nas Sophie Fiennes od 1000 pelje na ekscentrično popotovanje s še eno popkulturno ikono. Ljubljanski grad ob 21:30: Film pod zvezdami Na obali Chesil (On Chesil Beach), Dominic Cooke / Velika Britanija / 2017 / 110' Poletje leta 1962. Mladoporočenca Edward in Florence prispeta v hotel ob slikoviti obali Chesil, da bi tam preživela medene tedne. Toda idilo mlade ljubezni začneta kmalu pretresati negotovost in strah pred poročno nočjo. Sloviti britanski pisatelj Ian McEwan je scenarij za film priredil po svoji istoimenski knjižni uspešnici. Komuna: 18:30 Izgubljena med valovi (Adrift), Baltasar Kormákur, romantična drama, ZDA, 96' 20:30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo), Fernando León de Aranoa, biografska kriminalna drama, Španija, Bolgarija, 123'


text: KZS | Eva Rupnik še tretjo zaporedno sezono v Nemčiji Eva Rupnik še tretjo zaporedno sezono v Nemčiji Ljubljana – Slovenska reprezentantka Eva Rupnik bo kariero še naprej nadaljevala v Nemčiji, kjer je preživela že zadnji dve sezoni. Po Eintrachtu in Hernerju bo nosila dres kluba Rheinland Lions iz Kölna. Ambiciozni nemški drugoligaš je minulo sezono končal tik pod vrhom lestvice in se v novo sezono podaja z željo po uvrstitvi v prvo ligo. Pri uresničitvi ciljev mu bo skušala pomagati tudi 176 centimetrov visoka branilka Eva Rupnik, ki je 18. oktobra dopolnila 28 let. Rupnikova bo tako v Nemčiji preživela še tretjo zaporedno sezono. V zadnjem obdobju stalna članica slovenske reprezentance je za izbrano vrsto zbrala 20 nastopov, članski dres pa je v kvalifikacijah za nastop na evropskem prvenstvu prvič oblekla 14. julija 2012.


Pogoji poslovanja - Kroufe.com S spletno stranjo www.kroufe.com upravlja družba Astraea, d.o.o. polno ime: ASTRAEA, gostinstvo, igre na srečo, trgovina, promet, najem, poslovanje z nepremičninami, druge poslovne dejavnosti in storitve d.o.o. kratko ime: Astraea, d.o.o. naslov: Ulica borcev 1b, SI2000 Maribor matična številka: 2040352000 davčna številka: SI73384933 TRR: IBAN SI56 0451 5000 1106 890 (NOVA KBM d.d.) Splošni pogoji poslovanja in uporabe spletne strani www.kroufe.com so sestavljeni v skladu z Zakonom o varstvu potrošnikov ter ostalo predpisano zakonodajo za prodajo prek interneta in takšen način poslovanja. Pogoji obravnavajo delovanje spletne strani ter poslovni odnos med družbo Astraea, d.o.o. (v nadaljevanju: Astraea) in kupci blaga ali storitev (v nadaljevanju: kupci). 1. Splošno o kroufe.com in ponudbi Kroufe.com je spletna stran, na kateri se izvaja spletna prodaja športnih in turističnih programov v sklopu festivala Kras Outdoor Festival. Ponudba, ki se nahaja na spletni strani, se zaradi narave poslovanja spreminja. 2. Nakup in račun Astraea d.o.o. nastopa kot podjetje, ki prodaja športne in turistične dogodke preko interneta. Kupec znesek plača družbi Astraea, po elektronski pošti pa prejme kupon. 3. Načini plačil ponudb Nakup prek kroufe.com je varen, preprost in udoben. Kupec mora poskrbeti, da so njegovi podatki pravilni in resnični, ne glede na način plačila. - plačilo preko UPN naloga. V kolikor bi pri plačilu prišlo do kakršnih koli težav, se kupci lahko obrnejo na informativni oddelek prek elektronskega naslova: tours@astraea.si. Zgornji načini plačil veljajo pri vseh ponudbah, razen če je drugače navedeno v sami ponudbi. 4. Cena ponudbe Cene vseh ponudb so vnaprej določene in vsebujejo DDV. Cene veljajo za vse kupce, vendar le v času trajanja posamezne ponudbe in v primeru plačil, navednih v teh pogojih, ter samo na spletni strani kroufe.com Pogodba na daljavo med ponudnikom in kupcem je sklenjena v trenutku, ko ponudnik potrdi naročilo. Kupec prejme elektronsko sporočilo in kupon. Od tega trenutka so vse cene in drugi pogoji določeni in veljajo tako za ponudnika kot za kupca. 5. Postopek nakupa na kroufe.com Za nakup ni potrebna registracija. Uporabnik se odloči za ponujeno ponudbo, Klik 'PRIJAVI SE' vas pripelje košarico Določite količino ter s klikom na 'OPRAVI NAKUP' potrdite Vneste svoje podatke; ime in priimek ter elekronski naslov in kliknete 'NASLEDNJI KORAK' Izberete način plačila in kliknete 'NASLEDNJI KORAK' Preverite podatke, odkljukate splošne pogoje in s klikom 'NASLEDNJI KORAK' zaključite nakup Nakup je opravljen, ko uporabnik pravilno izvede plačilo. Ob zaključku ponudbe (po izteku določenega termina), se ponudba umakne s spletne strani. Astraea d.o.o. si pridržuje pravico, da iz kakršnih koli razlogov umakne izdelek ali storitev iz ponudbe. Po oddaji naročila kupec prejme obvestilo po elektronski pošti, da je naročilo sprejeto. Po izvedenem plačilu odpoved naročila ni več možna. V primeru višje sile – npr. naravne nesreče, smrt - so kuponi prenosljivi na drugo osebo, vendar mora kupec ime in priimek osebe, ki bo kupon vnovčila, sporočiti na e-mail: tours@astraea.si. Pogodba o nakupu naročenih artiklov med kupcem in ponudnikom je na tej stopnji nepreklicno sklenjena. Če se kupec udeleži dogodka, vendar potem zaradi kakršnega koli razloga odstopi pred zaključkom dogodka, se kupnina ne vrača. Pri nakupu kupec dovoli podjetju Astraea d.o.o. zbiranje, obdelovanje in hranjenje posredovanih osebnih podatkov v skladu z Zakonom o varovanju osebnih podatkov. Astraea d.o.o. se zavezuje, da bo skrbno in v skladu z zakonodajo varovala podatke uporabnikov. Podatki se zbirajo na podlagi osebne privolitve posameznika in za nedoločen čas, oziroma če Zakon o varovanju osebnih podatkov predvideva drugače, za čas kot ga predvideva. Astraea d.o.o. zbira podatke; ime, priimek in elektronski naslov za namene obveščanja o dnevnih ponudbah in komunikacije z uporabniki, vezane na nakup, pomoč pri uporabi oz. posebna obvestila. Poleg elektronskega naslova zbiramo tudi naslov in telefonsko številko, ki je uporabljen le zaradi identifikacije kupca in možnosti kontakta v primeru reklamacij oziroma vračila sredstev. Družba Astraea d.o.o. spoštuje zasebnost uporabnikov spletne strani krasnadlani.si in se zavezuje, da bo pridobljene osebne podatke skrbno varovalo in jih brez privolitve ne bo posredovalo tretji osebi oziroma jih ne bo uporabilo drugače kot izključno za zgoraj navedene namene, razen v primerih, ko bi te podatke zahteval pristojni državni organ, ki bi za to imel zakonsko osnovo in v primeru, da obstaja sum zlorabe pri poslovanju s strani uporabnika spletne strani. Kot uporabnik imate pravico do vpogleda, prepisa, kopiranja, dopolnitve, popravka, blokiranja in izbrisa osebnih identifikacijskih podatkov, ki nam jih posredujete. Katerikoli vaš osebni identifikacijski podatek lahko spremenite z elektronskim sporočilom na tours@astraea.si. V tem elektronskem sporočilu prosimo, da navedete vaše ime in priimek, naslov in elektronski naslov, ter katere podatke želite posodobiti pri nas. Vnašanje osebnih podatkov in podatkov za plačilo poteka prek varnega spletnega obrazca, zaščitenega z enakimi ali podobnimi šifrirnimi mehanizmi, kot jih uporabljajo banke in druge zaupanja vredne institucije. Uporabnik je tudi sam odgovoren za varovanje osebnih podatkov, z ustrezno programsko (protivirusno) zaščito svojega računalnika. 7. Komunikacija z uporabniki Komunikacija z uporabniki kroufe.com poteka prek spletne strani in prek elektronskih sporočil, torej prek sredstev komunikacij na daljavo, v izjemnih primerih pa tudi telefonsko oz. po pošti. Komunikacija z uporabniki poteka tudi prek družabnih omrežij, na katerih je registriran profil. Uporabnik izve za določeno ponudbo na internetni strani www.kroufe.com ali pa prek oglasnih sporočil v tiskanih, elektronskih ali spletnih medijih. Uporabnik se bo lahko naročil na prejemanje elektronskih obvestil in se od prejemanja tudi na enostaven način odjavil. Obvestila zajemajajo informacije o aktualnih ali bodočih ponudbah, promocijo kroufe.com ter druga oglasna sporočila kroufe.com ali njenih partnerjev. Za prejemanje obvestil se smatra, da je potrebna osebna privolitev in prejemanje ni možno, v kolikor pri registraciji uporabnik to ne označi ali se na drug način ne prijavi na prejemanje. 8. Osnovne informacije za uporabnike Na spletni strani kroufe.com se nahajajo informacije o podjetju, ki upravlja s spletno stranjo. Te informacije so ime in sedež podjetja, kontakti ter druge potrebne informacije, zlasti tiste, ki jih zahteva zakonodaja. Uporabniki bodo našli tudi informacije o blagu ali storitvah, veljavnostih ponudb in ostale informacije. Uporabniki, ki imajo kakršna koli vprašanja v zvezi s ponudbo, lahko ta vprašanja zastavijo prek spletne strani, elektronskega naslova, telefona ali prek družabnih omrežij. Kroufe.com lahko ta vprašanja skupaj z odgovori tudi objavi. V kolikor bo potekala avtomatična objava, si kroufe.com pridržuje pravico izbrisa teksta, ki je žaljiv, nezakonit, nemoralen ali kazniv. Vprašanja in ostali teksti izražajo mnenje njihovega avtorja in kroufe.com se od odgovornosti ograjuje. Vprašanja v zvezi s ponudbami ali druga vprašanja je možno pošiljati prek elektronskega naslova tours@astraea.si. Astraea d.o.o. se bo trudila vsako nejasnost, pripombo ali pritožbo razrešiti v čim krajšem možnem času, pri tem pa bo spoštoval zakonodajo (Zakon o varstvu potrošnikov) in se po najboljših močeh trudila doseči dogovor. Za pripombe in pritožbe je uporabnikom na voljo elektronski naslov tours@astraea.si. Postopek obravnave je zaupen. V kolikor dogovor ne bo mogoč, je za spore pristojno stvarno sodišče v Mariboru. Kupec lahko zahteva (pisno, po elektronski pošti, po telefonu ali osebno) pogodbo na daljavo in jo lahko prejme po pošti, na svoj naslov, v elektronski obliki prek elektronskega sporočila ali jo osebno prevzame na sedežu podjetja. Po izvedenem plačilu odpoved naročila ni več možna. V primeru višje sile – npr. naravne nesreče, smrti, je kupon prenosljiv. Kuponi so prenosljivi na drugo osebo, vendar mora kupec ime in priimek osebe, ki bo kupon vnovčila, sporočiti na e-mail: tours@astraea.si. V primeru, da podjetje Astraea d.o.o. dogodek oz. prireditev prestavi ali odpove zaradi napovedi slabega vremena ali drugih okoliščin, zaradi katerih je lahko ogrožena varnost udeležencev, ima kupec pravico do povračila kupnine. Podjetje Astraea d.o.o. o odpovedi dogodka obvesti kupce 1 dan pred dogodkom.


Kako naj varčuje mali vlagatelj - pro.finance.si Kako naj varčuje mali vlagatelj Slovenski vlagatelji so nenaklonjeni bolj tveganim oblikam varčevanja, s čimer pa se odpovedujejo potencialnim dolgoročnim donosom. Slovenci glede na obseg prihrankov, ki jih hranimo v bančnih depozitih, nismo pripravljeni veliko tvegati. Povprečni slovenski vlagatelj ima namreč večino privarčevanih sredstev v depozitih oziroma kar na transakcijskem računu na bankah, kažejo podatki Banke Slovenije. Od privarčevanih sredstev depoziti pomenijo okoli 70 odstotkov, v vzajemnih skladih pa imajo Slovenci okoli pet odstotkov svojega privarčevanega premoženja. Delež se v zadnjem času popravlja v prid delnicam in delniškim vzajemnim skladom. Razlog gre iskati tudi v rekordno nizkih obrestnih merah na depozite, ki spodbujajo vlagatelje k prevzemanju večjega tveganja. V drugih primerljivih državah pri nas bistveno manj vlagamo v vzajemne sklade, ki pa so v svetu ena izmed najbolj razširjenih oblik varčevanja. Dobra polovica Slovencev varčuje za prihodnost Slovenci med 18. in 65. letom po podatkih Združenja družb za upravljanje večinoma varčujejo za prihodnost. Med desetimi razlogi ima daleč najvišji delež varčevanje za starost (42 odstotkov), sledijo nepremičnine (34 odstotkov) ter otroci in vnuki (16 odstotkov). Drugi varčujejo za avto, nepredvidene stroške, dopust in potovanja, poplačilo dolgov, zdravje, izobraževanje in tudi poroko. Naložbe, ki jih v priročnikih za osebne finance najdemo kot najbolj priporočljive za dolgoročno varčevanje (vzajemni skladi, delnice, obveznice), saj ob sprejemanju zmernega tveganja prinašajo največje donose, uživajo manjše zaupanje povprečnega slovenskega vlagatelja. V primerljivih evropskih državah imajo prebivalci v vzajemnih skladih naloženih dvakrat več sredstev, v bolj razvitih državah pa še precej več. Priložnosti vzajemnih skladov se denimo kažejo pri urejanju področja dolgoročnega varčevanja za poznejše življenjsko obdobje. Bodoči idealni varčevalec v vzajemnih skladih je starejši od 35 let, ima urejeno stanovanjsko vprašanje in dolgoročno varčuje v višini 100 evrov mesečno.


Varstvo osebnih podatkov


text: MICROpoint zvočnik je bil razvit z namenom, da zagotovi izredno kvaliteto zvoka ne glede na lokacijo poslušalca v prostoru. Za večino aplikacij, kjer se uporablja MICROpoint zvočnik ni potrebe po dodatnem nizkotonskem zvočniku. Tam kjer je zahteva po izredno nizkih frekvencah se doda v sistem MICROsub nizkotonska enota. MICROpoint je izdelan iz aluminja ter plastike, vgrajeni enoti ščiti kovinska mrežica. Priključki so nameščeni na nosilcu zvočnika, kar zagotavlja enostavno priključitev zvočnika v sistem. Montaža zvočnika je izredno enostavna saj se zvočnik montira z pomočjo nosilca, ki je priložen k samemu zvočniku. Nosilec omogoča nastavitev zvočnika v vseh smereh.


Cyrus Audio je ponovno dokazal, da je eden vodilnih proizvajalcev Hi-Fi sistemov. What Hi-Fi? Awards 2012 je podelil kar štirim izdelkom Cyrus Audio, najboljši produkti v različnih kategorijah. Podelitev nagrad je potekala v Dorchester hotelu v Londonu.


c22a Končano je mladinsko evropsko prvenstvo v Saint Vulbasu. Slovenski fantje so dosegli imeniten uspeh in se domov vračajo s petimi osvojenimi kolajnami. Nastopili smo v kar petih finalih, osvojili dva [ ... ]ReprezentancePreberi več... Jutri zjutraj se bo na pot v Francijo podala slovenska mladinska balinarska reprezentanca. Potem ko je bilo lanskoletno svetovno prvenstvo v Alžiriji dokončni odovedano je prišlo do odločitve, da [ ... ]ReprezentancePreberi več... Zadnji konec tedna v mesecu januarju letos se je v Torinu prvič v novi sestavi sestal izvršni odbor Evropske balinarke zveze - FEB. Novi predsednik je na zadnjem kongresu v Maroku postal Italijan g. [ ... ]MednarodnoPreberi več... Ob manjši slovesnosti so bila minuli četrtek podeljena priznanja najboljšim balinarjem v letu 2017. Med najmlajšimi je bil letos najboljši Jaka Štremfel, v kategoriji mladincev je bil najboljši [ ... ]Balinarski utrinkiPreberi več... Slovenska reprezentančna zasedba je opravičila sloves najboljše reprezentance na svetu. Četvorka v zasedbi Davor Janžič, Dejan Tonejc, Jure Kozjek in Gregor Oprešnik je v nedeljskem četrtfinal [ ... ]MednarodnoPreberi več... Minuli konec tedna je bilo v balinarski dvorani na Rakovniku v Ljubljani na sporedu sklepno dejanje mladinske državne lige. V kategoriji U-18 so tokrat slavili mladi Krimovci v zasedbi Leja Vehovec, [ ... ]Državna prvenstvaPreberi več... V Sežani je bil ta konec tedna zaključni turnir državne lige v kategoriji U14. Nastopale so štiri najboljše ekipe po rednemu delu: Š.B.Korte Izola 2, Postojnska jama, mešana eki [ ... ]Državna prvenstvaPreberi več... Minuli konec tedna se je na baliniščih BŠK Krim odvijal štirinajsti masters. Nastopilo je osem najbolje ocenjenih igralk v letošnjem letu. V dveh tekmovalnih dneh so se pomerile v štirih discipl [ ... ]Balinarski utrinkiPreberi več... Na strani je 15 gostov in ni članov .