text: 1962 (MCMLXII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek. Dogodki 1. januar - Zahodna Samoa (danes Samoa) pridobi neodvisnost od Nove Zelandije. 3. januar - papež Janez XXIII. izobči Fidela Castra. 9. januar - Kuba in Sovjetska zveza podpišeta trgovinski dogovor. 10. januar - plaz s perujske gore Huascarán pod seboj pokoplje več naselij in po oceni zahteva 4000 žrtev. 24. januar - Organisation de l'armée secrete izvede bombni napad na francosko veleposlaništvo v Alžiriji. 3. februar - Združene države Amerike razglasijo trgovinski embargo nad Kubo, kasneje spremenjen v skoraj popolnega, v odziv na kubansko nacionalizacijo lastnine ameriških državljanov. 4. – 5. februar - vêlika konjunkcija: med Sončevim mrkom je vseh pet s prostih očesom vidnih planetov in Luna poravnanih znotraj 16° ekliptike. 7. februar - v eksploziji premogovnika v Posarju (Zahodna Nemčija) umre 299 rudarjev. 20. februar - projekt Mercury: astronavt John Glenn v kapsuli Friendship 7 kot prvi Američan obkroži Zemljo. 2. marec - general Ne Win pride z vojaškim državnim udarom na oblast v Burmi. 18. marec - s podpisom sporazuma v francoskem kraju Évian-les-Bains se konča alžirska osamosvojitvena vojna. 3. april - Džavaharlal Nehru je izvoljen za de facto ministrskega predsednika Indije. 7. april - pisatelj Milovan Đilas je ponovno aretiran v Jugoslaviji, tokrat zaradi izida knjige Pogovori s Stalinom. 6. maj - Antonio Segni je izvoljen za predsednika Italije. 14. maj - španski kralj Juan Carlos I. se poroči s princeso Sofijo. 30. maj – 17. junij - v Čilu poteka Svetovno prvenstvo v nogometu, konča se z zmago brazilske reprezentance. 31. maj - v Izraelu obesijo častnika SS Adolfa Eichmanna, njegovo truplo kasneje kremirajo in pepel raztrosijo na morju. 11. junij - trije zaporniki pobegnejo iz zapora Alcatraz in izginejo brez sledu, kar ni uspelo nikomur drugemu. 20. junij - objavljena je prva številka revije Ekran. 30. junij - zadnji pripadniki Francoske tujske legije zapustijo Alžirijo. 1. julij - Burundi in Ruanda postaneta neodvisni državi. 5. julij - Alžirija postane neodvisna država, za prvega predsednika je izvoljen Ahmed Ben Bella. 12. julij - The Rolling Stones imajo prvi nastop v Londonu. 5. avgust - Nelson Mandela je aretiran v Južni Afriki pod obtožbo hujskanja k uporu. 6. avgust - Jamajka postane neodvisna država. 15. avgust - Nizozemska prepusti Zahodno Novo Gvinejo Indoneziji. 22. avgust - neuspešen poskus atentata na francoskega predsednika Charlesa de Gaulla. 27. avgust - proti Veneri izstrelijo medplanetarno vesoljsko sondo Mariner 2. 31. avgust - Trinidad in Tobago postane neodvisna država. 27. september - z izidom knjige Silent Spring avtorice Rachel Carson se prične okoljevarstveno gibanje. 29. september - izstreljen je kanadski Alouette 1, prvi satelit, izdelan izven Sovjetske zveze in ZDA. 10. oktober - mejni spor med Indijo in Kitajsko preraste v oborožen spopad. 11. oktober - pričetek drugega vatikanskega koncila. 14. oktober - kubanska raketna kriza: ameriško vohunsko letalo U-2 fotografira nameščanje sovjetskih balističnih izstrelkov na Kubi. 28. oktober - Nikita Hruščov oznani, da je ukazal odstranitev raket s Kube. Drugi del skrivnega dogovora z ameriškim predsednikom Kennedyjem - odstranitev ameriških raket iz Turčije - ostane skrivnost, zato dobi javnost vtis, da je Sovjetska zveza popustila. 6. november - Generalna skupščina OZN z resolucijo obsodi politiko apartheida v Južni Afriki in pozove članice naj prekinejo vojaške ter gospodarske zveze z državo. 30. november - burmanski politik U Tant je izvoljen za novega generalnega sekretarja OZN. 14. december - Mariner 2 leti mimo Venere in pošlje na Zemljo prve podatke o planetu. 24. december - kubanske oblasti izpustijo zadnjih 1113 ljudi zajetih med spodletelo invazijo v Prašičjem zalivu leto prej, v zameno za hrano v vrednosti 53 milijonov USD. Rojstva 13. januar - Brane Završan, slovenski igralec in šansonjer 17. januar - Jim Carrey, kanadski komik in igralec 23. januar - Jože Bavcon, slovenski botanik 30. januar - Abdulah bin Al-Hussein, jordanski kralj Jonas Žnidaršič, slovenski igralec in radijski ter televizijski voditelj 25. januar - Chris Chelios, ameriški hokejist grškega rodu 4. februar - Žiga Turk, slovenski informatik, politik in kolumnist 5. februar - Sandi Klavžar, slovenski matematik 6. februar - Axl Rose, ameriški glasbenik 10. februar - Cliff Burton, ameriški kitarist († 1986) 22. februar - Steve Irwin, avstralski zoolog in televizijski voditelj († 2006) 2. marec - Jon Bon Jovi, ameriški glasbenik in igralec 28. marec - Jure Franko, slovenski alpski smučar 28. april - Branko Jovanović Vunjak – Brendi, slovenski pevec († 2011) 10. maj - David Fincher, ameriški filmski režiser, scenarist in igralec 25. maj - Milan Zver, slovenski družboslovec in politik 28. maj - Branko Đurić, bosanski igralec in režiser 16. junij - Veronica Thörnroos, finska političarka in premierka Ålanda 3. julij - Tom Cruise, ameriški igralec 20. julij - Primož Ulaga, slovenski smučarski skakalec 30. avgust - Aleksander Litvinenko, ruski častnik († 2006) 4. september - Šinja Jamanaka, japonski zdravnik in biotehnolog, nobelovec 23. september - Zvonko Černač, slovenski politik in pravnik 12. oktober - Franc But, slovenski agronom, ekonomist, politik in diplomat Branko Crvenkovski, makedonski politik 16. oktober - Manute Bol, sudansko-ameriški košarkar († 2010) 19. oktober - Evander Holyfield, ameriški boksar 26. oktober - Davo Karničar, slovenski alpinist in ekstremni smučar 3. november - Anti Rinne, finski politik in predsednik vlade 11. november - Demi Moore, ameriška igralka in producentka 18. november - Kirk Hammett, ameriški kitarist 19. november - Jodie Foster, ameriška filmska igralka 9. december - Mia Žnidarič, slovenska pevka 15. december - Marko Pavliha, slovenski politik, poslanec, pravnik 27. december - Tomaž Toporišič, slovenski dramaturg, publicist in prevajalec Smrti 16. januar - Ivan Meštrović, hrvaški kipar in arhitekt (* 1883) 29. januar - Fritz Kreisler, avstrijsko-ameriški skladatelj in violinist (* 1875) 17. februar - Bruno Walter, nemški dirigent (* 1876) 19. februar - Georgios Papanikolaou, grško-ameriški karcinolog (* 1883) 11. marec - Vladimir Lamut, slovenski slikar, grafik (* 1915) 15. marec - Arthur Holly Compton, ameriški fizik, nobelovec (* 1892) 20. marec - Charles Wright Mills, ameriški sociolog (* 1916) 24. marec - Auguste Picard, švicarski izumitelj (* 1884) 29. april - Tanabe Hadžime, japonski sodobni filozof (* 1885) 6. maj - Edison Pettit, ameriški astronom (* 1889) 31. maj - Adolf Eichmann, nemški častnik SS in vojni zločinec (* 1906) 2. junij - Fran Saleški Finžgar, slovenski pisatelj, dramatik in prevajalec (* 1871) 6. julij - John Anderson, škotsko-avstralski filozof (* 1893) William Faulkner, ameriški pisatelj, nobelovec (* 1897) 8. julij - Georges Bataille, francoski knjižničar, pisatelj, filozof (* 1897) 5. avgust - Marilyn Monroe, ameriška igralka (* 1926) 9. avgust - Hermann Hesse, nemški pesnik in pisatelj, nobelovec (* 1977) 15. avgust - Lei Feng, kitajski vojak (* 1940) 18. avgust - Maks Fabiani, slovensko-italijanski arhitekt (* 1965) 15. september - William Weber Coblentz, ameriški fizik, astronom (* 1873) 9. oktober - Milan Vidmar, slovenski elektrotehnik, šahist, filozof in pisatelj (* 1885) 16. oktober - Gaston Bachelard, francoski filozof (* 1884) 31. oktober - Louis Massignon, francoski rimokatoliški duhovnik, orientalist in raziskovalec islama (* 1883) 7. november - Eleanor Roosevelt, ameriška borka za človekove pravice, prva dama ZDA (* 1887) 18. november - Niels Henrik David Bohr, danski fizik, nobelovec (* 1885) 15. december - Charles Laughton, angleški igralec, scenarist, producent in režiser (* 1899) 24. december - Wilhelm Ackermann, nemški matematik (* 1896) Nobelove nagrade Fizika - Lev Davidovič Landau Kemija - Max Ferdinand Perutz, John Cowdery Kendrew Fiziologija ali medicina - Francis Harry Compton Crick, James Dewey Watson, Maurice Hugh Frederick Wilkins Književnost - John Steinbeck Mir - Linus Carl Pauling


4. prekine dobavo vode drugemu uporabniku ali z nestrokovnim delom onesnaži vodo v napeljavi (13. člen);


source: CulturaX

text: Kako kuhati šparglje Kako kuhati šparglje Špargla je vsestranski pomladni rastlin, ki ga lahko kuhamo in vročimo na več načinov. Ampak to je tudi odlično, če je kuhano sami, s samo malo soli in poprom. Katera metoda se odločite izbrati, je odvisno od vašega razpoloženja in okoliščin. Če ste leni AF, bi ga morali pečiti. To ni prepredna situacija, na koncu pa bodo beluši popolnoma nežni in nagnjeni (kar je vedno dobra stvar). Ampak, če nimate 20 minut, ali se poskušate izogniti peči, je sutéing hitrejši postopek. Se trudiš jesti zdravo? Blanšanje traja 3 minute in ne zahteva olja ali masla. Plus, stebla bo najlepša odtenek svetlo zelene barve. In, seveda, če imate žar in je lepo ven, žar. Žganje belušev je eden največjih užitkov v življenju. Ne glede na to, katera pot greš, se prepričajte IZKLOPITE WOODY END PRVA! Spodnji konici špargljev so izredno težki, zato jih želite odstraniti, kjer se beluši začnejo obračati belo, običajno okoli spodnjega palca. Pravzaprav jih lahko s prsti odpravite – nož ni potreben. veliki šparglji v snopu Lemon klini, za serviranje (neobvezno) Pečica segrejte na 400o. Na velikem pladnju za pečenje, razbacajte beluše z oljčnim oljem in si vzemite veliko sol in poper. Pečemo do razkošja in rahlo zgoreli, 25 minut. Sautéed špargljev V veliki ponvi na srednji vročini segrejte tanko plast oljčnega olja. Dodajte šparglji in kuhajte do razpisa, 7 minut. Začinite s soljo in poprom ter stiskanjem limone. Blanched špargljev Prinesite velik lonec soljene vode, nato pa dodajte sesekljane šparglje in kuhajte, dokler ne dobite 3 minut. Takoj dodajte v veliko skledo ledene vode in pustite, da se ohladi. Toplotni žar (ali grill ponev) do srednje visoke. V veliki skledi zlahka v olju prelijte šparglje, nato pa začutite s soljo in poprom. Žar, dokler se ne raztegne in na vseh straneh požge, 3 do 4 minute, občasno obračanje.


text: Amortizacija sredstev vpliva na poslovni izid podjetja - Data d.o.o. Domov » Blog » Podjetniške novice » Amortizacija sredstev vpliva na poslovni izid podjetja Amortizacija sredstev niža dobiček ali povečuje izgubo Amortizacija sredstev predstavlja strošek, ki nastaja zaradi prenašanja nabavne vrednosti na poslovne učinke. Z drugimi besedami izračunana amortizacija sredstev povzroča stroške in niža dobiček ali viša izgubo. Amortizacija sredstev torej neposredno vpliva na poslovni izid podjetja. Slovenski računovodski standard 1 in 2 (2016) se uporabljata pri knjigovodskem evidentiranju in vodenju opredmetenih osnovnih sredstev in pri neopredmetenih sredstvih. Na kratko o opredelitvi sredstev Med opredmetena osnovna sredstva uvrščamo tisto sredstvo, ki je v lasti ali finančnem najemu ter se uporablja pri ustvarjanju proizvodov, opravljanju storitev, dajanju v najem ali za pisarniške namene in se bo po pričakovanjih uporabljalo več kot eno obračunsko obdobje (1 leto). Najpogostejša opredmetena osnovna sredstva so: zemljišča, zgradbe, proizvajalna oprema, vozila, pohištvo, stroji, biološka sredstva idr. Druga skupina sredstev so neopredmetena. Ta praviloma ne obstajajo v fizični obliki. Mednje uvrščamo predvsem: premoženjske pravice, patente, licence, odložene stroške razvijanja in dobro ime. Amortizacija sredstev – vrednotenje po modelu nabavne vrednosti Mikro in majhna podjetja in podjetniki praviloma izberejo vrednotenje po modelu nabavne vrednosti. To pomeni, da izračunajo nabavno vrednost iz nakupne cene, uvoznih in drugih nevračljivih dajatev ter tudi stroškov – npr. prevoz, namestitev – odštejejo pa se morebitni trgovinski in drugi odobreni popusti. Seveda mali davčni zavezanci prištejejo še DDV, saj nimajo pravice do odbitka vstopnega DDV, četudi mu ga je dobavitelj zaračunal. Za izračun zneska, ki predstavlja amortizacijo sredstev, je potrebno določiti stopnjo amortizacije. Pri manjših podjetjih je ta odločitev vezana na veljavno davčno zakonodajo, ki predpisuje davčno priznane najvišje stopnje. V primeru, da podjetje izbere drugačne stopnje ali drugačne metode obračunavanja, to zanje pomeni dodatno administrativno/računovodsko delo. Torej lahko izbere, da za ugotavljanje davčne osnove uveljavlja določila po Zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb (33. člen ZDDPO-2), za ugotavljanje poslovnega dobička pa drugačne. Amortizacija sredstev na primeru Amortizacija sredstev je najlažje ponazorena s spodnjim primerom: Nakup računalnika v vrednosti 1000€ na dan 10.03.2020 Najvišja »davčno priznana« letna amortizacijska stopnja za računalniško (tako strojno kot programsko) opremo je 50%. Začetek amortizacije: 01.04.2020 2020 9 375 € 2021 12 500 € 2020 3 125 € Seštevek 1000 € Računalnik po poteku dveh let nima več knjigovodske vrednosti, kar pa ne pomeni, da ga podjetje oz. podjetnik lahko avtomatično zavrže ali preneha uporabljati. Sredstvo, v kolikor je funkcionalno in vzdrževanje ekonomično, je še vedno v uporabi, dokler podjetje ocenjuje, da je rentabilno. V nasprotnem primeru se ga proda in investira v novega, nič več pa se ne izvaja amortizacija sredstev. Amortizacija sredstev se knjiži v glavno knjigo mesečno (začasni obračun) in letno (končni poračun). Primer knjiženja za leto 2020: 050 375€ Amortizacija sredstev vpliva na poslovni izid podjetja was last modified: 23 septembra, 2021 by DATA d.o.o. Oznake amortizacija Amortizacijske stopnje Avtorski članki neopredmetena osnovna sredstva opredmetena osnovna sredstva slovenski računovodski standardi


Kako lahko VSAK pomaga društvom in zavetiščem? Naslovnica / Aktualno / Srce za tačke / Kako lahko VSAK pomaga društvom in zavetiščem? SEZNAM SLOVENSKIH DRUŠTEV ZA ZAŠČITO ŽIVALI Vsak od nas lahko pomaga kateri od organizacij, ki deluje na področju zaščite živali. V zavetiščih na nove skrbnike čaka nekaj več kot 160 psov, veliko psov pomagajo oddati tudi društva. Vsak ima za seboj svojo zgodbo, ki je in bo najbrž tudi ostala skrita človeškim ušesom. Tako zavetišča, kot društva so seveda najbolj vesela odgovornih posvojiteljev za svoje varovance, seveda pa je možnosti pomoči še veliko več. Posvojitev psa iz zavetišča zahteva tehten premislek in strinjanje vseh članov družine. O tem med drugim zelo podrobno pišemo tukaj. Odločitev o posvojitvi iz zavetišča mora biti odgovorno dejanje in odločitev, ki bo obveljala za naslednjih (vsaj) 10 ali 15 let. Tudi tisti, ki na posvojitev iz zavetišča še niste pripravljeni, lahko pomagate po najboljših močeh in v okviru možnosti, ki jih vsako posamezno zavetišče ponuja čez celo leto. Zavetišča svoje varovance objavljajo na spletnih straneh Zmotno je prepričanje, da je skromen prispevek, nič vreden prispevek! Naj vam ne bo nerodno v šparovček ene od organizacij za zaščito živali potisniti kovanec ali dva. Vsak cent je več kot dobrodošel! Zavetiščem in društvom lahko po svojih zmožnostih namenite finančni prispevek tudi neposredno na njihov račun, društva pa imajo urejeno tudi sms doniranje ali doniranje preko Monete. Svoj čas lahko koristno porabite tudi tako, da obiščete zavetišče in dan polepšate sebi in brezdomnim psom, na katerega od naslednjih načinov: sprehajanje, krtačenje, negovanje, božanje ... Sprehajanje je zelo priljubljen način pomoči zavetiščem, čeprav prostega sprehajanja ne omogoča praktično več nobeno zavetišče - sprehajanje psov v zavetiščih je namreč veliko več kot vodenje psa na vrvici. Zavetišča namreč v ta namen "urijo" prav posebne ekipe ljudi, ki skrbijo, da se štirinožci redno gibajo na prostem, predvsem pa vsak pasji varovanec v zavetišču zahteva individualno obravnavo. Temu namenjena so torej tečaji za sprehajalce. Več informacij o tem kako postati sprehajalec, dobite na spletnih straneh slovenskih zavetišč. Sprehajanje v Zavetišču Ljubljana (foto: Blaž Košak) Darovanje hrane je najpogostejša oblika pomoči zavetiščem in društvom. Oboji pogosto kar sami organizirajo zbiralne akcije - v sodelovanju s trgovinami in trgovskimi centri (zabojniki) in v okviru raznih dogodkov. Hrano lahko seveda prinesete tudi osebno v zavetišče ali na sedež društva, je pa zelo pomembno, da se o morebitnih zadržkih pri tem predhodno pozanimate v zavetišču. Pri sprejemanju hrane se namreč kaže velika razlika med posameznimi slovenskimi zavetišči, saj nekatera zavračajo določeno vrsto hrane in se omejujejo izključno samo na kvalitetno hrano določenih blagovnih znamk. Po drugi strani pa nekatera zavetišča, še posebej pa društva, sprejmejo prav vso podarjeno hrano, ki jo tako ali drugače namenijo za hranjenje svojih varovancev. Hrano zbirajo v posebnih akcijah ali "direktno" (foto: DZZŽ Koroške) Vedno bolj priljubljen in razširjen način pomoči društvom (in tudi kakšnemu posebej aktivnemu zavetišču), so nakupi raznih promocijskih izdelkov bodisi na terenu na različnih prireditvah, ali preko spletne trgovine na njihovih uradnih spletnih straneh. Koledarje, nalepke, majice, kapice, rute in podobno, dobite v zameno za svoj prostovoljni prispevek, ki ga nato porabijo za oskrbo svojih varovancev. Predvsem v zadnjem času, se kar nekaj društev zelo trudi, da bi ponudilo večje število izdelkov z motivi psov in muc, ki so v veselje ljubiteljem živali, nakup takih izdelkov pa jim bistveno pomaga pri opravljanju njihovega dela. Koledarje ponuja več društev za zaščito živali (foto: DZZŽ Lajka) Na dobrodelnih stojnicah prodajajo promocijske izdelke (foto: Dare Čekeliš)


11.06.2021 ob 19:30 Avtor: Giacomo Puccini Opera (japonska tragedija) v treh dejanjih Libreto Luigi Illica, Giuseppe Giacosa Praizvedba opere 17. februar 1904, Teatro alla Scala di Milano Sponzor predstave Madama Buterfly je Pošta Slovenije Še preden je svojo praizvedbo v rimski Operi doživela Tosca januarja 1900, je Puccini že intenzivno iskal novo temo oziroma predlogo za svojo naslednjo opero. Med ožjim izborom primernih del so bile tudi Maeterlinckova drama Pelléas et Mélisande, Hugojev epohalni roman Les Misérables in Daudetov roman Tartarin de Tarascon. Toda šele po poletnem obisku londonske produkcije Tosce je našel svoj pravi navdih v tragični enodejanki Madame Butterfly: A Tragedy of Japan Davida Belasca, ki je nastala kot dramatizacija kratke zgodbe Madame Butterfly Johna Lutherja Longa in je bila ravno tedaj na programu v londonskem gledališču Duke of York's Theatre. Puccini je bil na predstavo navdušen, zato je takoj angažiral svoja libretista, Illico in Giacoso, da bi začela s pripravo besedila. Kot po navadi je bila naloga Illice, da pripravi ustrezno dramsko strukturo in osnutek dialogov, ki bi jih nato Giacosa prepesnil v verze. Prva različica opere Madama Butterfly, ki je bila zasnovana v zgolj dveh dejanjih, je bila prvič izvedena v milanski Scali 17. februarja 1904 in je doživela slab sprejem pri publiki, in to kljub dejstvu, da sta bila v vlogah glavnih dveh protagonistov – ljubezenskega para – Čočo san in Benjamina Franklina Pinkertona angažirana priznana sopranistka Rosina Storchio in tenorist Giovanni Zenatello. Glavni razlog za fiasko operne praizvedbe pa ni bila kakšna kompozicijska pomanjkljivost, ampak predvsem pomanjkanje časa za ustrezno pripravo zahtevne glasbene partiture, ki jo je Puccini oddal po predvidenem roku, saj je njegovo temeljito spoznavanje z japonsko kulturo – znano je, da se je pri komponiranju pogosto posvetoval z neko japonsko igralko, ki je takrat bivala v Milanu – terjalo preveč časa. Puccini pa po propadli praizvedbi ni obupal nad opero in jo je zgolj nekoliko dramaturško razčlenil – pravzaprav je izvorno drugo dejanje "razbil" na dva dela –, prav tako pa je naredil še nekaj minornih harmonsko-melodičnih popravkov v posameznih arijah in inštrumentalnih prehodih. Sledil je velik uspeh prve izvedbe nove različice opere 28. maja še istega leta (1904) v Brescii. Madama Butterfly, ki bo po več kot desetletnem premoru (nazadnje je bila uprizorjena v sezoni 2008/2009) ponovno zaživela na velikem mariborskem odru, je ena tistih redkih primerov, ko se operni libreto in ne nazadnje tudi čustveno nabita glasba z emfatičnim vrhuncem v ljubezenskem duetu Vogliatemi bene med pravkar poročeno japonsko gejšo Čočo san z ameriškim mornariškim častnikom Pinkertonom kaže kot pomenljiva umetniška nadgradnja lastnega izvirnika – Longove kratke zgodbe in Belascove dramatizacije –, kar potrjuje tudi trajna priljubljenost te opere na preštevilnih opernih odrih po vsem svetu.


- obveščati uporabnike v sredstvih javnega obveščanja ali neposredno o času trajanja in ukrepih ob prekinitvah dobave vode;


source: wikipedia

text: Maxwellove enáčbe [máksvelove ~] so osnovni zakoni elektrodinamike, ki povezujejo električno in magnetno polje v elektromagnetno polje ter opisujejo njegove časovne spremembe in širjenje v prostoru. Klasična Maxwellova elektrodinamika je prva fizikalna umeritvena teorija, čeprav izvirno ni bila tako mišljena. Maxwellove enačbe v integralni obliki Gaussov zakon o električnem pretoku Električni pretok skozi zaključeno ploskev je enak objetemu naboju. Izviri električnega polja so pozitivni naboji, ponori pa negativni naboji: Iz tega zakona izhaja Coulombov zakon. Gaussov zakon o magnetnem pretoku Magnetno polje nima izvirov; magnetni pretok skozi zaključeno ploskev je enak nič. Ker magnetnih monopolov ni, električni naboji pa obstajajo, magnetno in električno polje v snovi z gibljivimi nosilci naboja v Maxwellovih enačbah ne nastopata simetrično. Obe polji sta simetrični le v praznem prostoru, v katerem ni električnih nabojev: Faradayev indukcijski zakon V zanki inducirana napetost je enaka negativni časovni spremembi objetega magnetnega pretoka, ali v diferencialni obliki, rotor jakosti električnega polja je enak spremembi gostote magnetnega polja: Ampèrov zakon o magnetni napetosti Magnetna napetost vzdolž zaključene zanke je enaka vsoti objetih tokov in premikalnih tokov. V diferencialni obliki je rotor jakosti magnetnega polja enak vsoti gostote toka in spremembi gostote električnega polja: Kontinuitetna enačba Zgornjim enačbam se lahko doda še kontinuitetno enačbo – izpelje se lahko iz Ampèrovega zakona in Gaussovega zakona o magnetnem pretoku: ki opiše zakon o ohranitvi naboja. Gostoto električnega polja se izrazi z jakostjo električnega polja: gostoto magnetnega polja pa z jakostjo magnetnega polja: Maxwellove enačbe v diferencialni obliki Z uporabo operatorjev vektorske analize je mogoč kompakten zapis Maxwellovih enačb v diferencialni obliki: Druga in četrta sta homogeni, prva in tretja pa sta nehomogeni Maxwellovi enačbi. Homogeni Maxwellovi enačbi kažeta na to, da klasična elektrodinamika ne vsebuje magnetnih monopolov. V drugih umeritvenih teorijah pa magnetni monopoli lahko nastopajo, vendar, če res obstajajo, naj bi bili zelo redki v Vesolju. Maxwellove enačbe in teorija relativnosti Maxwellove enačbe so invariantne na Lorentzevo transformacijo. Z uvedbo antisimetričnih tenzorjev elektromagnetnega polja Mμν in Nμν imajo Maxwellove enačbe v relativistični obliki strnjeno obliko: Gaussov zakon o električnem pretoku in Gaussov zakon o magnetni napetosti se lahko v tem primeru združita v eno enačbo: Zakon o magnetnem pretoku in zakon o električni napetosti pa se združita v enačbo: Pri tem je četverec gostote toka, metrični tenzor, vektor četverec pa ustreza gradientu v prostoru Minkowskega. Pri seštevanju je upoštevan Einsteinov zapis. Zgodovina Maxwellove enačbe je med letoma 1867 in 1873 postavil škotski fizik James Clerk Maxwell. Celotno teorijo je objavil leta 1873 v delu Razprava o elektriki in magnetizmu (Treatise on Electricity and Magnetism). Izvirnih Maxwellovih enačb iz leta 1865 je bilo 20 in so vsebovale 20 spremenljivk. Maxwell naj bi jih v prvotni obliki zapisal s kvaternioni, kar pa se je večini znanstvenikov tistega časa zdelo preveč zapleteno. Nekateri strokovnjaki s tega področja so danes mnenja, da bi bilo z izvirnimi enačbami in uporabo kvaternionov namesto vektorjev možno pojasniti nekatere zanimive fizikalne pojave, ki so danes še uganka (npr. poenotena teorija polja), saj imajo kvaternioni vključeno tudi skalarno komponento, ki je vektorji nimajo. S tem se je v začetku 20. stoletja ukvarjal tudi Nikola Tesla. Sodobno obliko Maxwellovih enačb sta izdelala Oliver Heaviside in Josiah Willard Gibbs, ki sta leta 1884 izvirne Maxwellove enačbe zapisala s prijemi vektorskega računa. Iz prvotnega sistema enačb je tako nastal sistem štirih enačb, ki so znane danes. Med prvimi evropskimi fiziki, ki je razumel Maxwellovo elektrodinamiko, je bil Jožef Stefan. Stefan je pisal svoje elektrodinamične enačbe še v vektorski obliki po komponentah. Elektrika in magnetizem Relativnost Parcialne diferencialne enačbe James Clerk Maxwell 1867 v znanosti


Večer posvečen skladateljema I.Ščeku in V.Lovcu - Borut Logar, CGV Koper VEČER POSVEČEN SKLADATELJEMA I. ŠČEKU IN V. LOVCU Center za glasbeno vzgojo Koper se vsako leto pokloni spominu Ivana Ščeka in Vladimirja Lovca z glasbenim večerom njunih skladb, ki jih izvajajo učenci vseh treh obalnih glasbenih šol. Letošnji nastop v februarju je bil že sedemindvajseti po vrsti. Ravnatelj CGV Koper Borut Logar je v uvodu nastopa povedal: Nocojšnji večer skladb slovenskih skladateljev posvečamo, tako kot že mnoge (27) pred njim, spominu na kolega, pedagoga in skladatelja Ivana Ščeka in Vladimirja Lovca. Ivan Šček je prišel na koprsko glasbeno šolo daljnjega leta 1954, še kot študent Akademije za glasbo v Ljubljani ter poučeval nauk o glasbi, harmonijo, klavir, kitaro in nekaj časa celo kontrabas. Izgubili smo ga že leta 1972, žal mnogo prezgodaj, na vrhuncu njegovih ustvarjalnih moči. Lovec je prišel na šolo še prej, leta 1952, ko je po Srečku Kumarju, ustanovitelju in prvem ravnatelju (prav danes je obletnica njegove smrti) prevzel vodstvo koprske glasbene šole in jo vodil do prihoda prof. Mirana Hasla leta 1966. Za tem je poučeval klavir, harmonijo in glasbeno zgodovino vse do upokojitve in še dalje do leta 1986. Na šoli sta zapustila neizbrisne sledi predvsem s svojim skladateljskim delom za mlade poustvarjalce. S skladbami, čeravno ne avantgardnimi, sta vnesla v programe naših nastopov nadih sodobnosti, svežino novih hotenj, odmik od čiste glasbene tradicije. Vnesla sta ustvarjalni nemir in naboj tudi v vrste učiteljev in učencev, ki so bodisi solistično, v komornih skupinah ali v orkestralnih zasedbah spoznavali slast krstnih izvedb njunih del. Velikokrat so prav njune skladbe - poznala sta namreč izvajalske zmožnosti tekmovalcev - pripomogle k velikim tekmovalnim uspehom solistov, komornih skupin in še posebno šolskega godalnega orkestra. Še danes naši učenci z veseljem posegajo po njunih skladbah, čeprav je čar prvih izvedb, žal, za vedno za nami. Pred tremi leti je Center izdal še nenatisnjene Lovčeve Preludije za klavir in Ščekovo Malo suito, prav tako za klavir. Ob praznovanju 50-letnice GŠ Koper smo izdali album dveh kompaktnih plošč s posnetki naših učencev, kjer prevladuje prav njun opus za mlade glasbenike. V kratkem bo izšla CD plošča, ki jo izdaja Obalni komorni orkester in na kateri bosta prvič zabeleženi dve Lovčevi suiti Ljudskih motivov... Le na tak način jima še danes lahko izkazujemo naše občudovanje. Ustvarjalni nemir, ki je z njunim odhodom nekoliko zamrl, se vrača. Naš kolega, klavirski pedagog in skladatelj Bojan Glavina, izrazit ustvarjalec za mladino, nas iz leta v leto bolj preseneča in razveseljuje s svojim bogatim skladateljskim opusom. Nič koliko nagrad je že prejel za svoja instrumentalna in vokalna dela. V založbi ZPGŠ je kar pet njegovih nagrajenih skladb izšlo v notni izdaji Klavirske pisanice, naši učenci pa so njegove Drobtinice in druge nagrajene skladbe posneli na kompaktno ploščo in jih predstavljali s prav takšnim ustvarjalnim nemirom in zanosom, kot se ju spomnimo iz časov Lovca in Ščeka. Letos se je kolektivu te šole pridružil še mladi skladatelj Ambrož Čopi. Prav te dni (10. februarja 2000, op. ur.) bo altistka Mirjam Kalin s simfoničnim orkestom SF v Cankarjevem domu krstno izvedla njegove Prekmurske pesmi za alt in orkester. V pripravi ima več skladb za naše mlade poustvarjalce ... Čas se odmika, generacije se zamenjujejo, ustvarjalni nemir ostaja... In prav je tako. - Mala pianistka Ana Žunič je zaigrala Spominčice Bojana Glavine - Violinistka Amanda Vidic je ob klavirski spremljavi Aleksandre Češnjevar izvedla Nesodobno bagatelo L. M. Škerjanca - Kvartet v zasedbi Irena Kavčič, Katarina Kleibencetl, flavti; Daniel Grizonič, klarinet in Rok Palčič, klavir, je izvedel dva Lovčeva Ljudska motiva - Prekmurskega in Koroškeg


text: 1220. je tretje desetletje v 13. stoletju med letoma 1220 in 1229. D-01220.


Črna teniška struna REEL TA990 (1,27 mm) - | Decathlon Teniška struna REEL TA990 Črna teniška struna REEL TA990 (1,27 mm) Struna je namenjena naprednim igralcem, ki se jim struna strga v manj kot 10 urah igranja in ki si želijo dober spin in moč. Struna zagotavlja odličen spin in trpežnost. Odlična moč. [EN] Durable string tension Ohranja pravilno napetost strune do 3 mesece uporabe. Pri večslojnih strunah Decathlon priporoča najvišjo napetost do 25 kg. Večslojne strune priporočamo igralcem, ki so podvrženi poškodbam roke, mladim igralcem in igralcem, ki pogosto strgajo struno. Večslojne strune dlje časa zagotavljajo enako napetost. Pri večslojnih strunah Decathlon priporoča najvišjo napetost do 23 kg. Omogočajo odlično udobje, občutek in moč. Izredno dobro ohranjajo tudi svojo napetost. Struno so testirali in odobrili naši tehnični partnerji. Jerome Haehnel, nekdanja št. 78 lestvice ATP, in Nicolas Escude, nekdanja št. 17 lestvice ATP. Črn teniški grip ABSORB Rumene teniške žoge TB920 ( 4 kosi 2 pločevnki)


HOROSKOP ZA NEDELJO, 19. MAJ 2019 - Radio Zeleni val Domov / Zabavno / HOROSKOP ZA NEDELJO, 19. MAJ 2019 Urednik Zeleni val maj 19, 2019 Zabavno Zdaj, ko imate eno področje svojega življenja urejeno, se boste pričeli spraševati ali vam to v resnici sploh ustreza. Vajeni ste delovati po svoje, sedaj pa se bo potrebno tudi prilagajati. Ne dovolite, da se kdo znaša zaradi kakršnih koli vzrokov nad vami. Preveč ste napeti, zato poskrbite za sprostitev. Nastopite bolj energično, saj to vendar znate. Vaši načrti so zelo velikopotezni. Res je, da jih lahko uresničite, vendar boste morali za njihovo uresničitev delati zelo trdno. In to v času, ko si bodo drugi privoščili počitek. Vendar bo vredno! Razlogov za zadovoljstvo ne bo manjkalo, čeprav boste vi menili nekoliko drugače. Poslušajte še druge, veliko koristnega vam lahko povedo. Storili bi radi res nekaj nenavadnega in presenetljivega. Idej vam ne bo zmanjkalo in ta dan lahko preživite resnično nekoliko drugače, kot po navadi, samo zamisli morate uresničiti. Dan bo potekal umirjeno in obeta se kar nekaj različnih stikov z ljudmi iz vaše okolice. Mogoče boste imeli občutek, da razmetavate s časom, vendar je tudi to včasih dobrodošlo. Hoteli boste postoriti še zadnje detajle in želeli boste, da je vse lepo, urejeno in na svojem mestu. Zaradi vaše natančnosti bo končni rezultat odličen, vendar vam preti tudi nekaj stresa. Nekdo, ki ste ga pred kratkim spoznali, vam pripravlja presenečenje posebne vrste. Partner se bo potrudil, da razreši zapleteno situacijo, vi pa boste ravnali za spremembo bolj pasivno. Težavam in napetostim se kar ne boste mogli izogniti, zato vam bo energija odtekala. Ne obremenjujte v tem dnevu drugih ljudi, saj ne bodo imeli pravega posluha za vas. Pomembno je, da se držite dogovora in da ne zamujate. S tem bi lahko sprožili pravi revolt, kar pa ni potrebno. Več se boste morali prilagajati drugim, pa bo zavladal mir. Če boste hoteli na pot, vam bodo priprave vzele kar nekaj časa. To vas ne bo jezilo, prav nasprotno, z veseljem se boste lotili vsega. Nekdo bo še posebej vesel, znali ga boste spraviti v dobro voljo. Pazite v tem času na prehrano, izogibajte se preveč kalorični hrani. Bolje je, da pijete več navadne vode in tako očistite organizem strupov. Poskrbite tudi za prijeto družbo, ki vas bo sprostila. Prejšna HOROSKOP ZA SOBOTO, 18. MAJ 2019 Naslednja HOROSKOP ZA PONEDELJEK, 20. MAJ 2019


Mlade slovenske veterinarke ta mesec na pomoč v Palestino - #EUface Novica 3.2.2019 9:12 Mlade slovenske veterinarke ta mesec na pomoč v Palestino Tri mlade slovenske veterinarke se bodo konec februarja odpravile v Palestino, kjer bodo med drugim sterilizirale in kastrirale potepuške živali. Veterinarke, ki delujejo v dobrodelni organizaciji Skupina veterinarjev sterilizira potepuhe (SVSP), so se za odpravo odločile zaradi izkušenj palestinskega kolega in razmer na Bližnjem vzhodu. Veterinarke Urška Petek, Eva Tasić in Alja Tufegdžić bodo en teden pomagale v lokalni kliniki za male živali in zavetišču v Betlehemu, s katerimi so navezale stike. Tam bodo sterilizirale in kastrirale potepuške živali, da bi preprečile njihovo razmnoževanje. Živalim bodo po svojih zmožnostih nudile tudi veterinarsko oskrbo, kot je toaleta ran, amputacija okončin ali repa ter odstranitev tumorjev. Na območju želijo tudi okrepiti zavest o odnosu ljudi do živali. Pri tem izpostavljajo ozaveščanje lokalnega prebivalstva glede pomena sterilizacij in kastracij psov in mačk ter preprečevanja bolezni. Želijo tudi zboljšati raven veterinarske oskrbe. Kot je za STA pojasnila članica odprave Alja Tufegdžić, v Palestini na cestne živali še vedno gledajo slabšalno in zaničevalno ter se na njih pogosto izživljajo. Ogromno je cestnih psov, ki jih preganjajo, obmetavajo s kamenjem ali zastrupljajo, potepuške živali pa veljajo za umazane, neumne, divje in nevarne. Tokratna odprava v tujino za veterinarke ne bo prva. Lani so člani ekipe SVSP na projektih v tujini preživeli 47 delovnih dni. Z ostalih projektov v tujini imajo zelo pozitivne izkušnje. Pri tem je Alja Tufegdžić izpostavila večletno sodelovanje z zavetiščem na Kosovu, kjer so z veterinarsko pomočjo, donacijami hrane in opreme ter izobraževanjem tamkajšnjih veterinarjev zelo izboljšali razmere. Ker je zavod SVSP neprofitna organizacija, ki se financira zgolj z donacijami in prostovoljnimi prispevki, si veterinarji stroške prevoza in namestitve najpogosteje krijejo sami.


text: 1807 (MDCCCVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki V Bavarski državni knjižnici odkrijejo Brižinske spomenike, ki so tja prišli 1803 Štefan Sijarto je izdal knjigo Sztarisinsztvo. Rojstva 19. januar - Robert Edward Lee, ameriški konfederacijski general († 1870) 27. februar - Henry Wadsworth Longfellow, ameriški pesnik († 1882) 28. maj - Jean Louis Rodolphe Agassiz, švicarsko-ameriški zoolog, geolog († 1873) 4. julij - Giuseppe Garibaldi, italijanski domoljub, revolucionar († 1882) 11. avgust - David Rice Atchison, ameriški politik († 1886) 8. oktober - Harriet Taylor Mill, angleška filozofinja in feministka († 1858) 14. november - Auguste Laurent, francoski kemik († 1853) Smrti 17. avgust - Johannes Nikolaus Tetens, nemški filozof (* 1736) 18. maj - Anton Traven, slovenski prevajalec Svetega pisma (* 1754) 28. november - Jožef Rihar, slovenski prevajalec Svetega pisma (* 1759) 21. december - John Newton, angleški pesnik (* 1725)


Suši zemljevid - Sushi Spotting OBVESTILO: SushiSpotting dostava je trenutno zaprta. Hvala za razumevanje Ikona označuje lokacijo SushiSpotting mobila. Premika se v času dostave. Kako pogosto se lokacija posodablja? Lokacija na zemljevidu se enkrat na minuto samodejno posodobi, strani ni potrebno na novo nalagati. Če se zadeva zazanka in se v času dostave lokacija po več kot šestih minutah ne posodbi, prosimo ponovno naložite celo stran (reload). Spremljanje lokacije je informativnega značaja. Sistem za lociranje uporablja kombinacijo triangulacije in GPS-a. Nalaganje posodobljene lokacije na strežnik je v primeru slabega signala mobilnega omrežja omejeno. Prosimo, da med dostavo, če ni nujno, ne kličete šoferja in ga ne sprašujete o njegovi lokaciji in uri prihoda. Telefonski pogovori podaljšujejo čas dostave in ogrožajo varnost udeležencev v prometu. Spremljajte zgornji zemljevid in naš twitter profil, kjer med dostavo najdete sveže informacije o stanju sushimobila in morebitnih zastojih na poti. Trenutno po Ljubljani. Preden naročate, preverite točna področja dostave. Zakaj na tej strani ne vidim zemljevida s premikajočo se lokacijo sushimobila? Če se zemljevid na vrhu strani ne izriše, preverite nastavitve vašega brskalnika in/ali antivirusnega oz. antiskriptnega programa. Administrator vašega (službenega) računalnika je morda dostop do interaktivnih vsebin onemogočil. Poskuste tudi z ogledom strani v alternativnem brskalniku – namesto Internet Explorerja zaženite Chrome ali FireFox. Na strani s pogosto zastavljenimi vprašanji najdete odgovor. Privoščite si dostavo na dom ali v pisarno.


source: fineweb

text: Analiza, ki jo je sicer s posebnim programom za iskanje plagiatov opravila Fakulteta za računalništvo v Mariboru (FERI), je pokazala, da magisterij poslanca vsebuje več kot 90 odstotkov tuje diplome, ki pa ni navedena kot vir, poroča Večer. Poslanec naj bi prepisoval iz diplome študentke ljubljanske ekonomske fakultete. Ambrožič je očitke že zavrnil in dejal, da ni prepisoval in zato nima slabe vesti. Virant: Če navedbe držijo, mora poslanec odstopiti "Plagiatorstvo je obsojanja vredno. Če navedbe držijo, mora poslanec odstopiti. Ne želim ga pa obtoževati in obsojati, ker ne poznam podatkov," pa je v odzivu poudaril predsednik DZ-ja Gregor Virant. "Primer je zrel za disciplinsko komisijo" Milan Ojsteršek iz FERI je povedal, da gre pri vsem tem vsaj za kršenje avtorskih pravic, ker so navedki predolgi. Prodekan ljubljanske Fakultete za družbene vede Jernej Pikalo pa meni, da je primer zrel za disciplinsko komisijo, še piše Večer. Ne gre za osamljen primer V slovenskem političnem prostoru smo se sicer že v preteklosti soočili s podobnimi primeri. Diploma poslanca Pozitivne Slovenije Mitje Meršola naj bi bila skoraj dobesedni prepis njegove knjige. Nekdanji član stranke DeSUS, danes pa samostojni poslanec Ivan Simčič, je osumljen ponarejanja srednješolskega spričevala, poslancu Branku Mariniču, ki je bil izvoljen na listi SDS, pa je sodišče prisodilo pet mesecev pogojne kazni zaradi napeljevanja h kaznivemu dejanju ponarejanja listin pri izpitu iz nemščine. Ta sodba sicer še ni pravnomočna. V zadnjem času pa je odmevala tudi afera, povezana z Markom Jakličem. Senat ljubljanske ekonomske fakultete je direktorju Lekarn Ljubljana Jakliču tudi uradno odvzel magistrski naziv. Fakulteta je namreč 16. decembra v Uradnem listu preklicala veljavnost izdane diplomske listine, ker je po ugotovitvah senata magistrsko delo Jakliča iz 25. novembra 2005 plagiat. Kršitev zakona o avtorskih in sorodnih pravicah Prepisovanje v obsegu, kot ga je potrdil računalniški program omenjene fakultete, brez navajanja vira in ustreznega citiranja predstavlja kršitev zakona o avtorskih in sorodnih pravicah. Kot je za časnik povedala direktorica Inštituta za intelektualno lastnino Maja Bogataj Jančič, nedovoljena uporaba tujih avtorskih del predstavlja poseg v moralne, lahko pa tudi v materialne pravice tretjih oseb, v tem primeru avtorske pravice diplomskega dela. Janković: Odločitev bo sprejel svet stranke Predsednik Pozitivne Slovenije Zoran Janković je dejal, da bo odločitev, kako bodo ravnali, naslednji teden sprejel svet stranke. Še prej pa bodo poslali pismo na fakulteto, kjer je Ambrožič magistriral, in na fakulteto, kjer naj bi ugotovili nepravilnosti. Na podlagi tega bo svet nato sprejel odločitev. Ambrožič pa je dejal, da ne pristane na trditve, da je njegova magistrska naloga plagiat in da je šla čez vse ustrezne postopke. Univerza poudarja odgovornost avtorja za pristnost magistrskega dela Za pristnost magistrskega dela je v prvi vrsti odgovoren avtor, so v odzivu na navedbe o domnevno prepisanem magistrskem delu poslanca Ambrožiča poudarili na Univerzi v Mariboru. "Te stvari se dogajajo, ne samo pri nas. V upanju, da bi bilo tega čim manj, ima Univerza v Mariboru že leto ali dva mehanizem, s katerim z bazami, ki so na voljo, preverja avtentičnost posameznih del. Vendar je odgovornost za to izključno na strani avtorja," je na novinarski konferenci v Mariboru poudaril prorektor za finančne zadeve Zdravko Kačič. "Bolj sporno kot sam dokument je to, da študenti sploh pomislijo na kaj takega" Po njegovem mnenju je bolj kot sam dokument sporno to, da študenti sploh pomislijo na kaj takega. "Zagotovo študentje v določenih okoljih, kot so Zahodna Evropa, ZDA in Japonska, tega ne počnejo vsaj ne v takšnem obsegu, ker je vcepljanje nekih moralnih vrednot, da je to nedopustno, bistveno močneje prisotno kot pri nas," je dejal. Mentor po besedah Kačiča le s težavo preverja pristnost vseh nalog. "Vsak diplomant podpiše izjavo, s katero zagotavlja, da je to njegovo delo. In s tem prevzame vso odgovornost nase," je pojasnil.


Najpogostejša vprašanja - Kaj pomeni koordinacija? Ali ste že obiskali našo stran o koordinaciji socialne varnosti? Posodobljena koordinacija sistemov socialne varnosti To pomeni, da se od 1. maja 2010 uporabljajo novi predpisi: Uredbe 883/2004 in 987/2009. Novi predpisi ne veljajo samo za delavce in njihove družine, temveč tudi za brezposelne, še nezaposlene ali tiste, ki niso več zaposleni. Uporabljajo se tudi za nove pravice, denimo pravico do očetovskega dopusta in nadomestilo pred upokojitvijo, ki se tako prilagajajo spremembam v nacionalnih predpisih o socialni varnosti. Novi predpisi tudi vzpostavljajo instrumente in strukturirane postopke za izboljšanje storitev za uporabnike. Vzpostavlja se novo omrežje za elektronsko izmenjavo podatkov o socialni varnosti (sistem EESSI, glej spodaj), ki bo v celoti delovalo maja 2012. V odgovorih na pogosta vprašanja preverite, ali se je v vašem primeru kaj spremenilo. Elektronska izmenjava podatkov o socialni varnosti Med glavnimi novostmi novih predpisov je obvezna elektronska izmenjava podatkov o socialni varnosti med državami (člen 4 Uredbe 987/2009). Nov sistem zagotavlja varen skupni okvir: sistem EESSI (elektronska izmenjava podatkov s področja socialne varnosti). Sistem bo predvidoma olajšal sodelovanje med zavodi in uresničevanje pravic državljanov, denimo s hitrejšo odobritvijo nadomestil. Tiskani obrazci ne bodo več potrebni. Ponekod jih bodo nadomestili tako imenovani „prenosni dokumenti“. Več o obrazcih in vlogah v odgovorih na pogosta vprašanja.


37c0 V prvih dnevnih športnih poročilih vas bomo seznanili z najpomembnejšimi rezultati tekmovanj, ki so se odvijali prejšnji večer ter napovedali dogodke v tekočem dnevu. Za prikaz vsebine morate omogočiti vtičnike za družbena omrežja (Twitter, Facebook, Scribble, ...), ki uporabljajo piškotke za sledenje uporabnikov. S pritiskom se strinjate z uporabo piškotkov! Na spletnih straneh RTV Slovenija uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo Vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne vsebine. Z nadaljnjo uporabo se strinjate z uporabo piškotkov - podrobnosti. | več o piškotkih


Skoraj 70 odstotkov Slovencev dela več kot 40 ur na teden, od tega devet odstotkov dlje kot 50 ur. Vsak peti delavec je lani opravil več kot 170 nadur, kar pomeni, da je namesto 12 delal vsaj 13 mesecev. Med tistimi, katerim je delodajalec začasno prerazporedil delovni čas, takih je okoli četrtina, jih je imelo na koncu leta kar 78 odstotkov presežka delovnih ur, ki pa v več kot desetini primerov ni bil plačan, so nekatere izmed ugotovitev spletne ankete, ki jo je v pripravah na bližajoči se svetovni dan varnosti in zdravja pri delu med 5. in 19. aprilom izvedla Zveza svobodnih sindikatov Slovenije (ZSSS). Anketa, s katero so v ZSSS želeli izvedeti, kako zaposleni doživljajo delovni čas ter kako ta vpliva na njihovo počutje in zdravje, je pokazala, da se kar 69 odstotkov anketirancev počuti na delu 'priganjanih in pod časovno prisilo'. Skoraj 60 odstotkov pogosto žrtvuje svoj prosti čas, da bi opravili vse delovne naloge, 36 odstotkov pa jih ima zaradi organizacije delovnega časa premalo časa za dom in družino. Dobra četrtina vprašanih je povedala, da zaradi delovnega časa nimajo dovolj počitka in da zato trpi njihovo zdravje, medtem ko je sedem odstotkov navedlo, da so zaradi prevelikega obsega dela tako izčrpani, da si morajo vzeti bolniško. Odgovori niso preveliko presenečenje. Da je zahtevani delovni čas v Sloveniji bolj neugoden kot v povprečju EU in da so slovenski delavci bolj pod pritiski, so namreč pokazale tudi Eurofoundove Evropske raziskave o delovnih razmerah, med drugim tudi zadnja iz leta 2015. Vnovičen boj za 8-urni delavnik »Rezultati naše ankete kažejo, da je delovni čas en največjih problemov slovenskega trga dela. Medtem ko BDP vztrajno raste, ko imajo podjetja vse več naročil in se obseg dela povečuje, pa številni delodajalci, namesto da bi zaposlovali brezposelne, silijo delavce v nove in nove nadure,« je ob včerajšnji predstavitvi rezultatov ankete povedala izvršna sekretarka za varnost in zdravje pri delu v ZSSS Lučka Böhm, in opozorila, da predolg in preveč fleksibilen delovni čas, ki ga delodajalci pogosto organizirajo brez upoštevanja potreb delavcev po počitku in družinskem življenju, vodi v izčrpanost in očitno škoduje zdravju zaposlenih. Spomnila je, da so sindikati ZSSS problematiko delovnega časa obravnavali že na svoji februarski konferenci, kjer so napovedali organizirane aktivnosti za dosego pravičnega plačila in 8-urnega delavnika. »Vračamo se v dobo, ko so se zaradi prizadevanj po 8-urnem delavniku sploh začeli ustanavljati sindikati,« je opozorila Böhmova in napovedala, da načrtujejo sindikati v maju interni posvet, na katerem bodo dorekli strategijo za spremembe zakonodaje in kolektivnih pogodb. Največ kršitev v gostinstvu, prometu, gradbeništvu Inšpektorat za delo je lani pri delovnem času ter zagotavljanju ustreznih odmorov in počitkov delavcem ugotovil 1080 kršitev, kar je le malenkost manj od rekordnega leta 2015, ko jih je bilo 1108. Največ kršitev so inšpektorji ugotovili pri razporejanju delovnega časa (439), pri nadurnem delu in prepovedi opravljanja dela čez polni delovni čas (257 kršitev) ter v zvezi z zagotavljanjem počitka med zaporednima delovnima dnevoma (177). Medtem ko je bilo kršitev glede razporejanja delovnega časa in zagotavljanja počitkov nekoliko manj kot leta 2015, pa se je po drugi strani močno povečalo število kršitev pri nadurah, in sicer za več kot polovico. Največ kršitev delovnega časa in zagotavljanja odmorov je bilo v gostinstvu in turizmu – sledita dejavnosti prometa in skladiščenja ter gradbeništvo. Ugotavljanje omenjenih kršitev je v tesni povezavi s kršitvami glede evidenc, zlasti tistih o izrabi delovnega časa, ki jih je bilo lani 852. Tako kot kršitve glede nadur so se tudi te lani izjemno povečale – za več kot 70 odstotkov.


»V študentskih letih imaš drugačne prioritete kot deset let kasneje, tako da smo se, kar se tiče študentskega kluba, poleg vsebin za širše množice osredotočali na neko obrobno sceno. Po mojem mnenju se nismo spopadali z mankom v infrastrukturi ali kakšni drugi obliki, saj smo imeli takrat še stari kulturni dom in zadaj kulisarnico. Kulisarnica je bila dobra lokacija za številne dejavnosti, kot so bili takrat »minikoncerti«, manjše razstave in še raznotere druge aktivnosti, ki so pritegnile manjšo kvaniteto obiskovalcev. Tudi P2, ki ga klub še vedno uporablja, je bil dober prostor za različne vsebine. Takrat so bile naše prioritete druženje istomislečih ljudi z enakimi interesi in organiziranje manjših dogodkov, tako da nekih večjih mankov ne morem izpostaviti. Tudi denarja za izvedbo je bilo v tistih časih dovolj. Sem pa vselej v Šentjurju pogrešala kakšen lokal, kjer bi se ob večerih kaj dogajalo. Včasih je bilo nekaj druženj v lokalih ob koncu tedna, a se je z ekonomsko krizo tudi to končalo. A kot pravim, to zame generalno gledano ni bil manko, saj je bila moja družba v klubu in smo si dogodke naredili po svoje.«


text: Aplikacija Audacity se je sesula! Lahko rešim neshranjene podatke? Upoštevajte, da morajo biti datoteke .au zaporedno oštevilčene za orodje Obnovitev po sesutju, sicer bo prišlo do napak v izvajanju programa. Če se pojavi ta problem, lahko odprete začasno mapo Audacity s sistemskim raziskovalcem (npr. Raziskovalec v okolju Windows) in poskusite prerazvrstiti datoteke .au glede na čas sprememb in jih nato paketno preimenujete z uporabo številskega zaporedja (ob razvrščenosti po času zadnje spremembe). Razporeditev, podobna spodnji, bi morala delovati pravilno: - b001.au 15:56:02 - b002.au 15:56:02 - b003.au 15:56:10 - b004.au 15:56:10 Če vaš upravitelj datotek nima ustreznega orodja za preimenovanje datotek, lahko primerna prosta orodja najdete na spletu.


Dovoljena uporaba spletnih mest


- бълrapckи (bg) - español (es) - čeština (cs) - dansk (da) - Deutsch (de) - eesti keel (et) - eλλnvιkά (el) - English (en) - français (fr) - Gaeilge (ga) - italiano (it) - latviešu valoda (lv) - lietuvių kalba (lt) - magyar (hu) - Malti (mt) - Nederlands (nl) - polski (pl) - português (pt) - română (ro) - slovenčina (sk) - slovenščina (sl) - suomi (fi) - svenska (sv) Razlaga SKP Neposredna plačila za kmete 2015–2020 Metapodatki publikacije Skupna kmetijska politika (SKP) je odgovor EU na to, kako zagotoviti prehransko varnost, trajnostno rabo naravnih virov in uravnotežen razvoj podeželskih območij v Evropi. Njen cilj je pripomoči k zagotavljanju dostojnega življenjskega standarda za evropske kmete in delavce v kmetijstvu ter stabilne, raznolike in varne preskrbe s hrano za državljane. Prispeva tudi k prednostnim nalogam EU, kot so ustvarjanje delovnih mest in gospodarska rast, boj proti podnebnim spremembam ter spodbujanje trajnostnega razvoja. Za dosego teh ciljev se lahko v okviru SKP uporabijo trije medsebojno povezani... načini: dohodkovna podpora za kmete (tako imenovana „ne 2000 posredna plačila“), tržni ukrepi, na primer za boj proti nenadnemu padcu cen, in razvoj podeželja. Ta publikacija se osredotoča predvsem na neposredna plačila, ki kot ključni element politike zagotavlja dohodkovno podporo za kmete ter spodbuja konkurenčnost, trajnost in okolju prijazne kmetijske praske. Levji delež (72 %) sedanjega kmetijskega proračuna EU je namenjen neposrednim plačilom za evropske kmete. - Objavljeno: - Korporativni avtor (-ji): Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (Evropska komisija) Področja: Kmetijska politika - Področje dohodek kmetije, finančna pomoč, izdatki za kmetijstvo, pomoč EU, pomoč kmetijstvu, skupna kmetijska politika > Kopija, natisnjena na zahtevo, morda ne bo enakega videza in kakovosti kot izvirnik.


No more drama Petek, 5. maj, 2017. Danes mineva 196 let od smrti francoskega cesarja in vojskovodje Napoleona Bonaparta, 199 let od rojstva utemeljitelja znanstvenega socializma in historičnega materializma Karla Marxa in 204 leta od rojstva danskega filozofa Sørena Kierkegarda. Dan za dramo, skratka. Današnje novice bomo nadaljevali v dramatičnem tonu: z razmišljanjem o knjigi Veronika se odloči umreti Paula Coehla. Delo, v katerem glavna junakinja razmišlja o samomoru, med Slovenci ni postalo velika uspešnica le zaradi splošne popularnosti življenjskih naukov omenjenega pisatelja, temveč tudi zaradi dejstva, da je dogajanje knjige postavljeno v Ljubljano. Knjiga je doživela tudi ekranizacijo, vendar kraj dogajanja ni več Ljubljana, temveč New York. Glavna junakinja ostane Veronika, odigra pa jo nekdanja pionirka boja proti vampirjem Sarah Michelle Gellar. Za več informacij o dogodku, ki ga bo vodil v Trubarjevi hiši literature, smo poprosili Naceta Zavrla. Zanimalo nas je, od kod ideja za temo današnjega pogovora? Kako prepričljiva je Buffy v svoji želji po smrti? Zanimiva se zdi zlasti zasnova dogodka, ki naj bi temeljila na preseku med globalnim in medkulturnim. Paulo Coelho je brazilski pisatelj, katerega delo Alkemist je prevedeno v 56 jezikov. Če vas bo pot zanesla v Novo Gorico, zavijte v Mestno galerijo, kjer bo danes otvoritev razstave Odtisnjeni fragmenti Jasne Samarin in Zvonka Čoha. Kulturne novice je pripravila Zala.


Jan Plestenjak Od tebe bolan Lyrics Bila je lepa noč za pot domov in jaz počutil sem se kakor nov, vrteli zgodbe smo iz starih dni, ko je po žilah tekla nora kri. Bil je skrajni čas za pot domov, ker zmanjkala je snov za šov, vse u ́redu bi končalo se, če na zabavi ne bi srečal te. -e-e-e- -e-e-e- Bila ljubezen si iz šolskih dni, ogenj vroč v tebi še gori in ko ob kavi zdaj smejiva se, jezi me malo in hudo mi je. Srečna si in jaz ga ne poznam, zdaj me prosiš, da nasvet ti dam, a jaz sem še od tebe bolan. Jaz sem še od tebe bolan in pomagat ́ več si ne znam, jaz sem še od tebe bolan, dolg je moj dan. Zdaj je pravi čas za pot domov, na staro rano si mi dala sol, nisem vedel, da te ne boli, ker vsa ta leta me ob tebi ni. Mirno si čakala novi vlak, hitri vlak, da ne bi padel mrak. Nisem prosil, ker sem pač tak. Noč je sredi ceste, sam stojim, malo jokam, malo se smejim, čakam taxi in potegnem dim, še en dim, da ne znorim. Zdaj še avto moj me nima rad in ne gre naprej, ker ni več mlad, daleč je za naju pomlad. See also: JustSomeLyrics 40 40.33 Mariano Barba Todo Sigue Igual Lyrics KoRn Nobody Like You Lyrics


text: Kaj je "remanufakturing" ali industrijska obnova proizvodov Remanufakturing je proces razstavljanja in obnavljanja strojev na nivoju modula, lahko pa tudi na nivoju vsake komponente. Proces je namenjen popravilu oz. zamenjavi obrabljenih delov, lahko pa tudi zamenjavi zastarelih delov in modulov. Deli, ki so podvrženi hitrejši obrabi in imajo pomemben vpliv na performase se zamenjajo. Nekaj dejstev o Remanufakturing-u (obnovi komponent): - industrija večja od "jeklarske industrije", - globalni letni promet višji od 50 mrd €, - dvomestna številka letne rasti, - višji prispevek okolju kot sončna in vetrna energija. Remanufakturing je proces sestavljen iz petih korakov: - popolna razstavitev izdelka - temeljito čiščenje vseh delov - detajlni pregled in razvrščanje delov - obnovitev oz. zamenjava delov - ponovno sestavljanje delov Projekt CLEANER Podjetje FerroČrtalič je pridobilo mesto nacionalnega nosilca projekta CLEANER (CLEaning Engineering for Remanufacturing). Projekt je bil potrjen tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni, saj ga je odobrila Evropska komisija. Podjetje FerroČrtalič bo kot partner z bogatimi izkušnjami na področju obdelave in čiščenja površin, v projektu CLEANER sodelovalo z nemškim Inštitutom Fraunhofer ter univerzama v Ljubljani in nemškem Bayeruthu. Projekt CLEANER je usmerjen v industrijo obnove proizvodov, ki predstavlja dinamično razvijajoč in perspektiven segment industrije. Industrijska obnova proizvodov (angl. remanufacturing) postaja v okviru trajnostnega razvoja ena od ključnih industrijskih panog, po velikosti primerljiva oz. večja kot je industrija jekla. Cilj podjetja FerroČrtalič je v okviru projekta CLEANER razviti nove tehnologije, metode in indikatorje za definiranje parametrov čistosti, razvoj novih čistilnih tehnologij, analizo čistosti in razvoj merilne opreme in razvoj rešitev za učinkovit tok materiala v procesu čiščenja. Na osnovi rezultatov navedenih raziskav in razvoja bo razvita baza znanja in spletno orodje za podporo odločanju, ki bo omogočalo uporabniku prijazen in učinkovit dostop do znanja in informacij vezanih na procese čiščenja. Uradna stran projekta Čiščenje obnovljivih proizvodov - Članek IRT Mednarodni evropski projekt CleanER (čiščenje obnovljivih proizvodov) pod okriljem mreže EraSME ima namen raziskati in združiti znanje tehnologij čiščenja na področju industrijske obnove proizvodov. V sklopu načrtovanja in uporabe tehnologij čiščenja so ugledna nemška podjetja BU-Drive, Herrmanns, Mela, MD Rebuilt, Klubert+Schmidt in slovensko podjetje FerroČrtalič sklenila povezati most z nemškim Fraunhofer institutom, Univerzo Bayreuth in laboratorijem LAKOS iz Univerze v Ljubljani. V sklopu globalnega razvoja industrijske obnove proizvodov bo podjetje FerroČrtalič d.o.o. svoje dosežke predstavilo že letos na največjem sejmu ReMaTec 2011 s področja industrijske obnove proizvodov v Amsterdamu (19.-21.06.2011), kjer bo g. Bojan Črtalič predaval o tehnologijah čiščenja z različnimi postopki v fazi razvoja industrijske obnove proizvodov. Naj tudi vam pomagamo rešiti takšne in podobne probleme! Za več informacij o naših rešitvah in izdelkih pridite v stik z nami!


text: Domov > Stenske nalepke > Moderno in urbano > City map Število ogledov artikla: 3633 Številka artikla: ST1015 Stenska nalepka City map je zelo primerna za namestitev na kakršnokoli ravno in gladko površino in je odlična ideja za polepšanje izgleda vašega stanovanja ali pisarne. Stenske nalepke imajo pri dekoriranju prostora neskončne možnosti. Z dodano preprosto grafiko ali napisom lahko popolnoma spremenite videz in občutek prostora kjer se nahajate. Bodisi je nalepka igriva, resna, prefinjena, elegantna, romantična, topla, hladna ali kakorkoli se odločite, bodo vaše stene resnično izstopale od množice ostalih. Najboljši del pa je, da so dekorativne stenske nalepke cenejše od barvanja, pa tudi nalepko je lažje odstraniti in jo nadomestiti z novo ko se naveličate izgleda stare nalepke.


2. če je priključek na vodovod izveden brez soglasja upravljavca,


V zakonodajnem svežnju so direktiva o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo, uredba o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in uredba o ustanovitvi agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev. Cilj zakonodaje je oblikovanje enotnih pravil za notranji trg in široko ponudbo vsem dostopne energije. Neizkrivljene cene bi spodbudile čezmejne medsebojne povezave in naložbe v novo proizvodnjo, kar bi zagotovilo varno oskrbo z električno energijo v Evropi. Ločevanje lastništva nacionalnih prenosnih mrež Parlament je s 449 glasovi za, 204 proti in 19 vzdržanimi glasovi podprl poročilo, ki ga je pripravila poslanka Eluned MORGAN (PES, UK), ter se tako zavzel za popolno ločenost lastništva proizvajalcev električne energije in prenosnih distribucijskih mrež. Poslanci so s tem zavrnili možnost, ki jo je v predlogu direktive predvidela Komisija, po kateri bi proizvajalci energije lahko ostali lastniki omrežij, ki pa bi jih upravljali neodvisni operaterji. Parlamentarci so se tudi izrekli proti "tretji poti", kompromisnemu predlogu Sveta EU, ki bi dal državam možnost, da se odločijo za sistem z neodvisnimi operaterji ali pa za pravno ločenost, kjer bi proizvajalec in distributer ostala lastniško povezana, vendar bi bila dve različni pravni osebi. Proizvajalci energije bi v tem primeru obdržali lastništvo prenosnih mrež, vendar le pod pogojem, če bi interesi dobaviteljev in prenosnikov energije ostali strogo ločeni. Poročevalka je v torkovi razpravi izrazila razočaranje nad kompromisom, ki ga je predlagal Svet, saj po njenem mnenju preveč odraža manjšinsko stališče osmih držav - Avstrije, Bolgarije, Francije, Grčije, Latvije, Luksemburga, Nemčije in Slovaške - ki ščitijo svoje trge pred vstopom tujih ponudnikov, čeprav njihovi nacionalni proizvajalci precej investirajo v tujini. Poslanka Morgan je tudi dejala, da Komisija ni dovolj branila svojega lastnega stališča o ločevanju lastništva. Ukrepi proti pomanjkanju energije Poslanci ugotavljajo, da je pomanjkanje energije vedno večja težava v Evropski uniji. Države članice morajo zato razviti nacionalne akcijske načrte, da rešijo težave s pomanjkanjem energije in zagotovijo potrebno oskrbo z energijo ranljivim odjemalcem v smislu modelov za določitev cen. Pri tem je potreben celostni pristop, ukrepi pa morajo vključevati socialne politike, tarifne politike in izboljšanje energetske učinkovitosti stanovanjskih objektov. Države bi morale v nacionalnih energetskih akcijskih načrtih sprejeti ustrezne ukrepe za obravnavo pomanjkanja energije, da se bo število ljudi, ki jim primanjkuje energije, zmanjšalo. Ukrepi lahko vključujejo prejemke iz sistemov socialne varnosti, podporo izboljšanju energetske učinkovitosti ter proizvodnjo energije po najnižjih možnih cenah. Parlament kot "pomanjkanje energije" opredeljuje razmere, da si gospodinjstvo ne more privoščiti ogrevanja stanovanjskega prostora na sprejemljivo temperaturo, ki temelji na vrednostih, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija. Dobavitelj tudi ne bi smel pozimi odklopiti elektrike socialno ogroženim odjemalcem neplačnikom, kot so invalidi in upokojenci. Enostavnejša zamenjava dobavitelja Sedaj morajo dobavitelji za dobavo elektrike potrošnikom v vsaki državi članici izpolnjevati drugačne pogoje. Različna pravila in pravne zahteve zato občutno omejujejo dostop na trg. Parlament se zavzema, da bi se za neomejen dostop na trg uporabljalo načelo države izvora: dobavitelj, registriran v eni državi članici, bi lahko dobavljal energijo odjemalcem v drugih članicah, ne da bi za to moral izpolnjevati dodatne pogoje. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da bi morali operaterji, kadar želi odjemalec zamenjati dobavitelja, to izvesti najkasneje v dveh tednih. Odjemalci bi morali biti tudi upravičeni do prejemanja vseh relevantnih podatkov o porabi. Kadar je zamenjava dobavitelja za odjemalce zapletena in dolgotrajna, lahko to negativno vpliva na njihovo pripravljenost zamenjati dobavitelja. Odjemalcem bi bilo treba zato zagotoviti nediskriminiran dostop do njihovih podatkov in enostaven postopek zamenjave. Boljše obveščanje potrošnikov Parlamentarci predlagajo, da bi morale biti v reklamnem in promocijskem gradivu jasno navedene informacije o vplivu proizvodnje električne energije na okolje, tako da jih potrošniki ne bi iskali drugje. Podobne zahteve veljajo tudi drugod, na primer pri prodaji avtomobilov ali bele tehnike. Podatki o vplivih na okolje naj bi bili izraženi vsaj z emisijami CO2 in radioaktivnimi odpadki, ki so rezultat proizvodnje električne energije iz skupne sestave goriv, ki jih je dobavitelj koristil v predhodnem letu. Dobavitelj bi moral na usklajen in razumljiv način navesti tudi prispevek posameznega vira energije k skupni sestavi goriv, ki jih je koristil v predhodnem letu, da se omogoči preprosta primerjava podatkov v državah članicah. Med predlaganimi ukrepi za zaščito potrošnika so tudi: - pravica do nadomestila, kadar odjemalec ne izpolni meril kakovosti storitve; - dostop do informacij o obračunavanju energije prek spletnih strani odjemalcev; - dostop do informacij o postopkih v primeru sporov; - pravica do obveščenosti o dejanski porabi in stroških energije vsaj štirikrat letno; - uporaba "pametnih" električnih števcev najkasneje v 10 letih po začetku veljavnosti direktive; - zaščita pred zlorabo tržnega položaja: nacionalne oblasti na nekonkurenčnih trgih bi lahko za določen čas določile zgornjo ceno storitev; - neodvisne službe za reševanje pritožb ter alternativne rešitve, kot je "energetski ombudsman". Varovanje okolja Parlament meni, da bi države članice morale sprejeti ustrezne ukrepe za izpolnitev ciljev socialne in gospodarske kohezije ter varstva okolja. Gre predvsem za energetsko učinkovitost oziroma uravnavanje povpraševanja in sredstva za boj proti spremembam podnebja ter za zanesljivo oskrbo. Da bi države članice odjemalcem pomagale znižati stroške energije, lahko določijo, da se prihodki od električne energije, ki jo porabijo gospodinjski odjemalci, namenijo za financiranje energetske učinkovitosti in zahtevajo programe merjenja povpraševanja za gospodinjstva. Liberaliziran trg za električno energijo namreč teži k povečevanju povpraševanja. Ker so stroški uvajanja učinkovite rabe energije za gospodinjstva višji kot za velike odjemalce, je najboljši način spodbujanja učinkovitosti na tej ravni ustanovitev sklada. Izkušnje uporabe skladov na Danskem, Nizozemske in v Veliki Britaniji kažejo izjemno pozitivne rezultate v smislu varovanja okolja, stroškov in odpiranja novih delovnih mest. Neodvisna agencija regulatorjev z močjo odločanja Poročilo o predlogu uredbe, ki predvideva ustanovitev agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, je pripravil poslanec Giles CHICHESTER (EPP-ED, UK), poslanci pa so ga podprli s 580 glasovi za, 40 proti in 48 vzdržanimi glasovi. Parlament se zavzema za večjo neodvisnost in širše pristojnosti agencije, ki bi morala imeti potrebna pooblastila za učinkovito, pregledno, utemeljeno in predvsem neodvisno izvajanje regulativnih dejavnosti. Agencija bi namreč le tako lahko ustrezno obravnavala primere čezmejnih razsežnosti ter zagotavljala učinkovito sodelovanje upravljavcev distribucijskega omrežja in nadzornih organov. Evropsko omrežje upravljavcev Alejo VIDAL-QUADRAS (EPP-ED, ES), poročevalec o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije, pa se v svojem dokumentu zavzema za to, da bi upravljavci omrežij sodelovali na ravni Unije z vzpostavitvijo evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za električno energijo. S tem bi zagotovili optimalno upravljanje in dober tehnični razvoj evropskega omrežja za prenos električne energije ter spodbudili dokončno oblikovanje notranjega trga za električno energijo. Poročilo je Parlament sprejel s 575 glasovi za, 34 proti in 36 vzdržanimi glasovi. Evropsko omrežje bi na podlagi smernic agencije regulatorjev pripravilo svoj kodeks, ki bi določal pravila glede varnosti in zanesljivosti omrežja, priključitev na omrežje in dostop, dodeljevanje čezmejne zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti, preglednost, izravnavo in poravnavo, nadomestila med upravljavci ter energetsko učinkovitost električnih omrežij. Pristojnosti agencije Poleg nadzora nad izvajanjem kodeksa bi bila agencija pristojna tudi za odobritev desetletnega naložbenega načrta evropskih omrežij. Izdajala bi mnenja, priporočila in odločitve v zvezi z vsemi tehničnimi zadevami za dobro delovanje notranjega energetskega trga ter nadzirala izvajanje nalog evropskega omrežja upravljavcev prenosnih omrežij. V primeru, če ne bodo odstranjene ovire za čezmejno trgovanje, bi lahko agencija uvedla učinkovite kazni. Agencija naj bi tudi določala smernice za naložbe v proizvodnjo in prenosno infrastrukturo ter usklajevala nacionalne mehanizme obvladovanja energetskih kriz. Parlament še predlaga, da bi imela agencija pristojnost in dolžnost sprejemanja zavezujočih odločitve v vseh zadevah v zvezi z dostopom do povezanih prenosnih omrežij ter njihovo uporabo, ki vključujejo več kot eno državo članico, če nacionalni regulativni organi ne bi sprejeli skupnega dogovora. Prav tako pa bi spremljala razvoj na trgu s plinom in električno energijo, zlasti cene ter spoštovanje pravic potrošnikov. Slovenska poslanka v razpravi V torkovi razpravi o zakonodajnem svežnju je sodelovala tudi slovenska poslanka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI), sicer članica odbora za industrijo, raziskave in energetiko, ki je poudarila, da je v središče predlaganih ukrepov postavljen potrošnik, ki bo na konkurenčnem trgu lahko izbiral med različnimi dobavitelji: "Pričakujem, da bo odprt in transparenten notranji trg zagotovil dostop na trg tudi manjšim podjetjem ter tako povečal konkurenčnost, izboljšal razmere za naložbe v elektrarne in prenosna omrežja, povečal varnost dobave in spodbudil trajnostni razvoj. Glavni predpogoj za dobro delujoč notranji trg so enotna in jasna pravila, ki veljajo za vse sodelujoče na trgu. Različni modeli v posameznih državah članicah gotovo ne vodijo do zastavljenega cilja. Dovolite mi, da ob tej priložnosti čestitam slovenskemu predsedstvu. Le-to se je namreč popolnoma posvetilo koordiniranju in iskanju kompromisa ter kljub močnim nacionalnim interesov držav članic doseglo dogovor v Svetu. Tudi v Evropskem parlamentu pot do kompromisa ni lahka. Pritiski, tudi s strani držav članic, so veliki. Upam, da bo Evropski parlament potrdil kompromis, ki smo ga pripravili v odboru ITRE. Kljub razlikam med stališči Sveta in Parlamenta menim, da je predlagani kompromis Evropskega parlamenta dobra osnova za nadaljnja pogajanja in usklajevanja med evropskimi institucijami. Ob koncu naj izrazim še pričakovanje, 83a da bo tudi francosko predsedstvo v uresničevanje ciljev tretjega liberalizacijskega svežnja vložilo maksimalen trud, da bo koordiniralo delo, iskalo kompromis in odrinilo lastne interese povsem ob stran. Podobno zavzetost, da pravočasno najdemo skupno rešitev, pričakujem tudi od Evropske komisije." Poročilo: Eluned Morgan (A6-0191/2008) - Notranji trg z električno energijo Poročilo: Alejo Vidal-Quadras (A6-0228/2008) - Pogoji za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije Poročilo: Giles Chichester (A6-0226/2008) - Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev Postopek posvetovanja Skupna razprava: torek, 17. junij 2008 Glasovanje: sreda, 18. junij 2008


Za določene funkcionalnosti spletna stran uporablja piškotke. Z nadaljevanjem obiska in uporabo strani soglašate z njihovo uporabo. Več v pogojih uporabe spletne strani.


text: Rečeno je, da je vsakih 3,5 sekunde telefon izgubljen ali ukraden, kar je ravno tisto, zaradi česar postaja mobilno polje za varnostno kopiranje podatkov vse bolj gneča. Ostati pred konkurenco ni piknik, vendar WinX MediaTrans z lahkoto! Pazite! Dva več razširjenosti Firefox Malware Extensions, s Full-Blown Trojanci tokrat Lani julija smo poudarili, da se je razširitev programa Google Bralnik obveščevalnika spremenila v crapware, dodatek za NoScript je ugrabil drugo razširitev in celo razširitev za hitro klicanje je povzročila neželeno pošto, tako da je bilo le vprašanje časa, kdaj je bila pripeta razširitev s popolnim trojancem. Začetnik Geek: Make Windows 7 Update Najdi posodobitve za več kot samo OS Ali ste novi v sistemu Windows 7 in kako deluje Windows Update? Privzeto ne bo preverjal, ali so nameščene posodobitve za druge Microsoftove programe, zato lahko Windows Update najde posodobitve za Office in druge aplikacije MS. Ne, za Chromebook ne potrebujete protivirusnega programa Pred kratkim je Malwarebytes objavil protivirusni program za Chromebooke (prek aplikacije za Android). Ampak tukaj je stvar: to je popolno sranje. Za Chrome OS ne potrebujete protivirusnega programa; Ne zanima me, kako ga poskušajo prodati. Kako narediti Windows 8 je vgrajen Anti-Virus Scan Odstranljivi pogoni Windows Defender privzeto ne skenira izmenljivih pogonov, kot so pogoni USB ali kartice SD, vendar lahko hitro spremenite nastavitev, da se bo to zgodilo samodejno. Microsoft Security Essentials je program Free Antivirus Microsoft Security Essentials je brezplačen pripomoček, ki zagotavlja zaščito v realnem času za prepoznavanje in odpravljanje škodljivih virusov in druge zlonamerne programske opreme iz računalnika. Danes si bomo ogledali, kako deluje in kakšno zaščito ima. Kontrola uporabniških računov, drugače znana kot UAC, je bila redno navajana kot ena od težav Viste in je bila celo predmet reklame Apple. Vendar pa je ta funkcija močno povečala varnost računalnikov Vista in danes bomo videli, kako je bilo izboljšano v operacijskem sistemu Windows 7. Zakaj ne bi uporabljali filtriranja naslovov MAC na vašem Wi-Fi usmerjevalniku Filtriranje naslovov MAC vam omogoča, da določite seznam naprav in jih dovolite samo v omrežju Wi-Fi. Kakorkoli že, to je teorija. V praksi je ta zaščita dolgočasna za vzpostavitev in enostavna za kršitev. Kako uporabljati dvofaktorno overjanje za Windows Live na vaših napravah Pred kratkim smo vam pokazali, kako na računu Windows Live omogočite preverjanje pristnosti v dveh faktorjih. Toda to je morda pokvarilo nekaj aplikacij, ki jih še ne podpirajo - e-poštni odjemalec telefona pride na misel. Tukaj je, kako jih popraviti. Če je eden od mojih gesel ogrožena Ali so moja druga gesla ogrožena? Če je eno od gesel ogroženo, ali to samodejno pomeni, da so ogrožena tudi vaša druga gesla? Čeprav je v igri kar nekaj spremenljivk, je vprašanje zanimiv pogled na to, kaj je geslo ranljivo in kaj lahko storite, da se zaščitite. Najpogostejša in najmanj uporabljena 4-mestna PIN številka [Poročilo o analizi varnosti] Kako varna je vaša 4-mestna PIN številka? Ali je vaša številka PIN preveč običajna ali je nekoliko bolj edinstvena v primerjavi z drugimi? Ljudje na blogu Data Genetics so sestavili zanimivo analizo ... Oracle ne more zaščititi vtičnika Java, zakaj je še vedno privzeto omogočen? Java je bila odgovorna za 91 odstotkov vseh računalniških kompromisov v letu 2013. Večina ljudi ne omogoča samo brskalnika Java brskalnika - uporabljajo zastarelo in ranljivo različico. Hej, Oracle - čas je, da privzeto onemogoči ta vtičnik. Imaš nekaj datotek, ki jih ne želiš videti drugi? Ali pa morda samo zapirajo mapo Dokumenti in jih želite skriti? Tukaj je nekaj različnih načinov za zakrivanje vaših datotek in kadar jih boste morda želeli uporabiti. Žične varnostne kamere vs Wi-Fi kamere: Katere bi morale kupiti? Obstaja toliko možnosti, da izberejo, ko gre za domače varnostne kamere. Večina pa sodi v eno od dveh kategorij: enostavno nastavljive Wi-Fi kamere (kot je Nest Cam) in žični nadzorni sistemi, ki so opremljeni z DVR-slikovno škatlo in peščico kamer. Kako zavarovati svoj Facebook račun Če že nekaj let uporabljate Facebook, potem veste, da vaš račun vsebuje resnično zakladnico informacij, ki bi jih tatovi radi radi. Morda gre brez besed, a trdno zavarovanje vašega računa Facebook bo šlo daleč proti varovanju pred izpostavitvijo velikega dela vašega osebnega življenja neprimernim elementom. Fix for Outlook 2007 Nenehno prosi za geslo za Vista Če naletite na razburljiv problem, pri katerem vas Outlook nenehno vpraša za vaše geslo, čeprav vsakič preverite polje »Zapomni si moje geslo«, potem imate srečo, ker je bralec Malcolm s tem namigom napisal, kako odpraviti težavo.


3-D toplotni difuzor (D x Š x V) 70 x 70 x 3 mm QuickCool QHD-46001/Komponente/Conrad.si 3-D toplotni difuzor (D x Š x V) 70 x 70 x 3 mm QuickCool QHD-46001 Avto - oprema in dodatki Komponente Računalniki & Pisarna Energija Prosti čas Dom in vrt Multimedija Orodje DomovKomponenteAktivne komponenteOprema za polprevodnikeMaterial za toplotno prevodnostHeatpipes 3-D toplotni difuzor (D x Š x V) 70 x 70 x 3 mm QuickCool QHD-46001 Kataloška št.: 557168 Proiz. oznaka: QHD-46001 | EAN: 2050001732781 3,10 € = 7.39% 8,35 € = 19.90% Ocene izdelka 3-D toplotni difuzor (D x Š x V) 70 x 70 x 3 mm QuickCool QHD-46001


Status vakuumski aparat FamilyVac FV500 | mimovrste=) Mali gospodinjski aparatiVakuumiranjeStatus vakuumski aparat FamilyVac FV500 Za dolgotrajno in kakovostno shranjevanje živil v vakuumu. Preprost za uporabo. Ustvari –650 mb podtlaka, elektronika prilagojena za 6.000 vakuumiranj. Priloženih je tudi deset vakuumskih vrečk in dve foliji v roli. Celoten opis Jamstvo mimovrste (od 8.74 €) Ohrani kakovost in svežino živil. Posebej prirejen za enostavno uporabo. Za manjštevilčne družine. avtomatsko vakuumiranje (-650 mb podtlaka) ročno vakuumiranje za občutljiva in mehka živila kanal za ročni nož za rezanje folije Za vakuumiranje z vakuumskim aparatom FamilyVac uporabljajte izključno Statusove vakuumske vrečke in folije v roli. Pred prvo uporabo natančno preberite navodila. FamilyVac komplet vključuje: 1 ožja folija v roli dimenzije 200 × 1500 mm 1 širša folija v roli, dimenzije 280 × 1500 mm 3 manjše vrečke, dimenzij 200 × 280 mm 3 večje vrečke, dimenzij 280 × 360 mm vakuumska moč –650 mb črpalka enobatna črpalka (samomazalna – vzdrževanje ni potrebno) motor 12V, 50 W, z avtomatskim izklopom v primeru pregrevanja obrati 4800 obratov/minuto transformator 230V – 50Hz/12V – 45VA črpalni volumen 12 litrov/min dimenzije [cm] 38,5 X 7,8 X 17,6 cm (ŠxVxG)


Naslednji: 100% bombažni absorpcijski vložek za enkratno uporabo


text: 1937 (MCMXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki 16. februar - Wallace Carothers prejme patent za najlon. 17. april - na tajnem ustanovnem kongresu na Čebinah je ustanovljena Komunistična partija Slovenije. 26. april - španska državljanska vojna: letala nemške Luftwaffe izvedejo bombardiranje Guernice. 7. maj - nemška Legija Kondor prispe v Španijo na pomoč Francovim silam v španski državljanski vojni. 7. julij - s spopadom na mostu Marca Pola med Kitajsko in Japonsko se prične druga kitajsko-japonska vojna. 21. september - pri londonski založbi George Allen & Unwin, Ltd. izide prva izdaja Tolkienovega Hobita. 5. november - Adolf Hitler na skrivnem sestanku oznani svoje načrte za povečevanje »življenjskega prostora« (lebensraum) za Nemce. 6. november - Italija podpiše antikominternski pakt 11. december - Italija izstopi iz Društva narodov. Rojstva 17. januar - Alain Badiou, francoski filozof 19. januar - Princesa Brigita Švedska 22. april - Jack Nicholson, ameriški filmski igralec 28. april - Sadam Husein, iraški diktator († 2006) 15. maj - Madeleine Korbel Albright, ameriška političarka češkega rodu 30. maj - George Zweig, ameriški fizik 1. junij - Colleen McCullough, avstralska pisateljica († 2015) 8. junij - Anton Čeh, slovensko-hrvaški dirigent in skladatelj († 2011) 4. julij - Thomas Nagel, ameriški filozof Sonja, norveška kraljica 8. avgust - Dustin Hoffman, ameriški filmski igralec 9. avgust - Stane Koritnik, slovenski operni pevec, baritonist († 2014) 27. avgust - Aci Bertoncelj, slovenski pianist in pedagog († 2002) 7. november - Stanislava Brezovar, slovenska balerina († 2003) 11. december - Matija Gogala, slovenski entomolog 31. december - Anthony Hopkins, valižanski igralec Neznan datum - Nikolaj Fomin, ukrajinski inženir Smrti 6. marec - Rudolf Otto, nemški protestantski teolog, filozof in religiolog (* 1869) 15. marec - Scipione Riva-Rocci, italijanski zdravnik (* 1863) 27. april - Antonio Gramsci, italijanski filozof, politik in politični teoretik (* 1891) 23. maj - Ivan Prijatelj, slovenski literarni zgodovinar in prevajalec (* 1875) 19. avgust - Kita Iki, japonski filozof in ultranacionalist (* 1883) 29. avgust - Otto Ludwig Hölder, nemški matematik (* 1859) 2. september - Pierre de Coubertin, francoski pedagog, zgodovinar, začetnik sodobnih Olimpijskih iger (* 1863) 19. oktober - Ernest Rutherford, novozelandski fizik, nobelovec (* 1871) 23. oktober - Martin Cilenšek, slovenski botanik (* 1848) 8. december - Pavel Aleksandrovič Florenski, ruski teolog, filozof, matematik in elektroinženir (* 1882) 9. december - Nils Gustaf Dalén, švedski fizik, nobelovec (* 1869) Nobelove nagrade Fizika - Clinton Joseph Davisson, George Paget Thomson Kemija - Walter Haworth, Paul Karrer Fiziologija ali medicina - Albert von Szent-Györgyi Nagyrapolt Književnost - Roger Martin du Gard Mir - Robert Cecil


text: Otroška pelerina črte Otroška pelerina črte Playshoes v št. 80, 86, 92, 98, 104, 116, 128, 140 PS408637-788 Otroška pelerina v skandinavskem stilu s črami. Vrečka za zloženo palerino priložena, primerna za izlete in potovanja. Snemljiva kapuca, spredaj kratka zadrga za lažje oblačenje preko glave. Na sprednji strani je tudi žepek. Odsevni trakovi za boljšo vidnost. 100% poliester s 100% poliuretanskim premazom. Rdeče-roza.


Lowes do šestega pola v sezoni MotoGP Lowes do šestega pola v sezoni Moto2 Misano 2: Kvalifikacije 23.10.2021 16:47 Matic Kovačič Britanec s 17. najboljšim položajem v karieri postavil nov rekord v razredu Moto2. V zahtevnih pogojih med kvalifikacijami razreda Moto2, ki so potekale na suhi, a izjemno hladni stezi, se je najbolje znašel Britanec Sam Lowes in si pridirkal še šesti letošnji najboljši položaj. Na drugo mesto se je uvrstil Španec Jorge Navarro, na tretje pa njegov rojak in Lowesov moštveni kolega Augusto Fernandez. Aron Canet iz ekipe Aspar se je s četrtim mestom uvrstil na začetek druge štartne vrste, kjer bosta dirko pričela tudi najhitrejši domačin Celestino Vietti in Marcos Ramirez iz ekipe American Racing, medtem ko bodo Stefano Manzi, Albert Arenas in Raul Fernandez tvorili tretjo štartno vrsto. Somkiat Chantra bo po osvojitvi desetega mesta dirko pričel iz četrte vrste, kjer mu bosta družbo delala izkušeni Švicar Tom Luthi in njegov moštveni kolega Bo Bendsneyder. Fermin Aldeguer, ki je ravno danes podpisal novo pogodbo z ekipo Speed Up, bo dirko pričel iz začetka pete vrste, kamor sta se uvrstila še vodilni v skupnem seštevku Remy Gardner in dirkač ekipe Pons Hector Garzo. Iz šeste štartne vrste pa naj bi dirko pričela moštvena kolega iz ekipe Petronas Xavi Vierge in Jake Dixon ter japonski novinec Ai Ogura.


makedonija – Prometej Makedonija je danes tisto, kar bo Slovenija jutri Državljani Slovenije imamo srečo, da je kje kakšna država, ki še manj resno kot Slovenija jemlje razumevanje poštenja, odgovornosti in obveze izvršne oblasti, da mora služiti narodu in ne obratno. Kdor želi vedeti kakšna bo Slovenija jutri, si naj ogleda, kakšna je Makedonija danes, kajti Makedonija danes je tisto, kar bo Slovenija jutri. Skopje je denimo mesto z največjo gostoto bronastih kipov na hektar površine, kar sem jih do sedaj videl na svojih popotovanjih; vse, kar je starega, se krasi z novim lišpom; avtorji nagnusnih bronastih kipov, s stiroporom in marmorjem olišpanih neo-viktorijanskih prenovljenih fasad soc-realisičnih stavb in betonskih galej v strugi Vardarja niso znani, ve pa se, da kipe menda izdeluje neka livarna iz Firenc za desetino porabljenega denarja, porabljeno pa je do sedaj menda že pol milijarde evrov. In v Makedoniji nisem srečal nikogar, ki bi mislil, da je bilo vse pošteno in da so izvajalci pridobili naročila za dela v postopkih javnega naročanja. Slovenci smo, kar se tega tiče veliko na boljšem, saj nam ni treba ugibati o tem, ali je največja investicija iz javnih sredstev TEŠ 6 bila vodena preko javnega naročanja, ker je jasno, da je TEŠ vsa naročila oddal brez postopka javnega naročanja in je tako uspel za 600.000 EUR vredno investicijo porabiti 1.400.000 EUR. Menedžerji TEŠ-a so tako nedvomno uspešnejši od makedonske vlade, saj so v investiciji primerljivi po višini z olepševanjem Skopja mirno pospravili vsaj toliko, kot so Makedonci porabili za ves kič v centru Skopja. Razlika je le v tem, da v Makedoniji opozicija meče vladajoči politiki »bombe« (vladne prisluhe več kot 20.000 prebivalcem Makedonije), pri nas pa opozicija »bomb« na temo TEŠ 6 ne meče, ker raje lepo molči in nekako sodeluje pri delitvi provizijskega kolača iz največje investicije iz javnega denarja v Sloveniji zadnjih pet ali še več let. Tragična maska, Heraklea, Bitola Slovenski mediji objavljajo alarmantne vesti o Makedoniji, iz katerih bi lahko povzeli, da moramo biti presrečni, ker živimo v Sloveniji in ne v Makedoniji, kjer bo zdaj zdaj izbruhnila vojna s ponosnimi sinovi orlov, ki so že v romanih Karla Maya (glej: Po gorah Balkana, Žuti in V deželi škripetarjev) opisani kot samosvoji in nepopustljivi bojevniki. Poleg tega zvemo iz naših časopisov veliko zgod in nezgod o nesporazumih z Grčijo glede imena Makedonija, zaradi česar to državo v mednarodni komunikaciji imenujejo Bivša jugoslovanska republika Makedonija. Mnogo poročil je bilo o terorističnih izpadih skupine borcev, za katere ne izvemo, kdo so bili in zakaj so šli streljat policaje v Kumanovo. Iz poročil naše RTV in časopisov izvemo tudi, da potekajo v Skopju demonstracije opozicije, ki želi doseči odstop vlade, vse menda zaradi prisluhov telefonskih razgovorov vrhov izvršilne oblasti, iz katerih je z gotovostjo možno zaključiti, da je v Makedoniji oblast skorumpirana in da se zlorablja v škodo naroda. Ta oblast je menda nekako pokvarjena in ji je bolj kot dobro in prav za javno blaginjo mar stanje na privatnih računih vodilnih politikov na čelu s dominantnim predsednikom vlade Gruevskim. Vse to je napisano dokaj prepričljivo in bi človek tem vestem celo verjel, če ne bi sam oni teden šel na potep v to nemirno državo, s katero smo še pred petindvajsetimi leti delili bratstvo in edinost v skupni državi Socialistični federativni republiki Jugoslaviji. Aleksandrovo zvezdo/sonce si današnji makedonski oblastniki razlagajo kot del lastne zgodovine Makedonija je nedvomno izjemno lepa dežela. Sredi maja so bile visoke gore še vedno zasnežene, voda v jezerih pa bi bila že dovolj topla za kopanje, če bi vreme ne bilo deževno in hladno. Plodne ravnine ob Prespanskem jezeru in ob rekah Vardarju in Strumici so zelene, obdelane in je pravo veselje gledati plantaže cvetočega sadnega drevja, vinogradov, melon in dinj, da ne govorimo o plastenjakih paradižnikov, paprike in jajčevcev. Po pašnikih se pasejo črede drobnice, pokrajina ni prenaseljena in daje vtis umirjenega in spokojnega življenja njenih prebivalcev, ki niso izpostavljeni nadlogam množičnega turizma. Makedonci so ljubeznivi in prijazni ljudje, ki s tujcem radi poklepečejo o njihovem vsakdanjem življenju. Ni opaziti onesnaženja okolja, saj kakšne pomembne industrije praktično v Makedoniji ne premorejo. Mesta so lepo urejena, čista, s prijetnimi parki, kjer človek lahko posedi in uživa ob pogledu na množice posajenih cvetlic in vonja v maju cvetoče akacije. Ni mogoče dvomiti. Makedonci so pridni in delovni ljudje, sicer bi ne obdelali svojih polj in ne bi pasli svojih ovčic. Nemara bi tudi pridno delali v tovarnah, če bi jih imeli. Ker tovarn ni opaziti kaj prida, pa jim seveda preostane obrt, trgovina in gostinstvo. Kljub pridnosti pa žal vse kaže, da Makedonci ne uspejo toliko prigarati, kot lahko njihova oblast porabi, sicer bi ne bilo veliko beračev na ulicah mest in dragih prestižnih avtomobilov na cestah na vsakem koraku. Kljub pridnosti in nedvomno dobrim možnostim za življenje, je popotnik v tej deželi prisiljen opaziti hudo revščino in pomanjkanje, ki ga trpi velika večina prebivalstva. Da, hudo je zlasti v zakotjih podeželja, kjer ni mogoče ločiti stanovanjskih hiš od hlevov za živino in kjer očitno ni ne kanalizacije, ne kaj dosti vodovodov. Dežela je elektrificirana, kako in koliko so dostopne pridobitve informacijske družbe na podeželju, popotnik ne more vedeti, čeprav je po večjih mestih v vsaki gostilni možen dostop do internetne povezave. Najslabše plačani delavci zaslužijo minimalno plačo, ki menda ne dosega niti 100 EUR na mesec. Ker je menjava makedonskega denarja proti EUR nekako 62 denarjev za en evro, mora tak delavec preživeti mesec z nekako 6.000 makedonskimi denarji. Kako mu to uspe je seveda skrivnost, saj so cene osnovnih dobrin sicer precej nižje kot v Sloveniji, a za dostojno preživetje štiričlanske družine v Skopju je treba zaslužiti kakšnih tisoč evrov, torej 60.000 denarjev. Vse kar je manj, je revščina, sorazmerna majhnosti zaslužka. Tudi pokojnine so izjemno skromne in se že leta niso spremenile, oziroma se celo nižajo in znašajo v povprečju manj kot 200 EUR. Če mora upokojenec s to pokojnino preživljati še brezposelne otroke, ki imajo končano univerzitetno izobrazbo, so seveda tudi upokojenci izpostavljeni revščini. Policaji, učitelji, vojaki in drugi javni uslužbenci, ki vneto služijo vladajoči stranki, to je VMRO-DPMNE, zaslužijo bolje, celo do 600 EUR in jim gre bolje, čeprav se ne morejo pohvaliti, da niso revni in da živijo dostojno. Ker je brezposelnost velika, zlasti ni delovnih mest za nedoločen čas, delodajalci pa dobro služijo zlasti na račun prekarnih delavcev, ki pogosto delajo po 12 in več ur na dan za kakšnih 300 EUR na mesec. V Makedoniji, enako kot v Sloveniji, ni več socializma, temveč vlada kapitalizem. Zato seveda ni nič nenavadnega, če srečamo tudi v Makedoniji neko manjšino ljudi, ki so očitno premožni, saj se prevažajo v dragih razkošnih avtomobilih, se gostijo v imenitnih restavracijah, kjer lahko vesela družba treh ali štirih udeležencev poje in popije za eno večerjo več, kot dobi povprečna družina za cel mesec. Ni potrebno imeti veliko domišljije, da ne bi doumeli, da množična revščina na drugi strani producira majhno elito bogatinov, ki so do premoženja prišli s špekulacijami, izkoriščanjem revežev in predvsem s korupcijo in zlorabami oblasti. Več kot je špekulacij in zlorab, več kot je kriminala, več je množične revščine in bolj je bogata privilegirana manjšina, ki jo ščiti oblast. Četudi ni pravnomočnih sodb o korupciji trenutnih oblastnikov, lahko z gotovostjo sklepamo, da je korupcije na pretek, če je veliko zelo revnih in nekaj nadvse premožnih državljanov. V nekem objavljenem prisluhu (te prisluhe imenujejo v Makedoniji »bombe«) slišimo predsednika vlade, kako daje instrukcije, kako da naj Kitajci, ki gradijo avtocesto od Tetova proti Ohridu, dajo 15.000.000 EUR provizije, da bo le-ta končala na njegovem računu nekje v tujini. Avtocesto od Demir kapije do Gevgelije gradi Strabag, vendar ni znano, ali bo tudi o tej gradnji objavljena kakšna »bomba« in tako ni mogoče vedeti, ali je Strabag boljši od Kitajcev. Skopje je veliko gradbišče. VMRO-DPMNE (že deveto leto vladajoča stranka) se je navkljub protestom Grčije odločila celemu svetu dokazati, da so Makedonci nasledniki antičnih helenskih Makedoncev, ki so za časa Filipa osvojili Grčijo, za časa njegovega sina, Aristotlovega učenca Aleksandra Velikega pa ves tedaj znan civiliziran svet, vse do Indije. Zato je najožje središče Skopja ozaljšano z množico bronastih kipov Filipa in Aleksandra, kar na simbolni ravni dokazuje, da imamo opravka z narodom, ki je pred 2300 leti premagal mogočno Perzijo. To seveda ni dovolj, zato je Skopje mesto z največjo gostoto bronastih kipov na hektar površine, kar sem jih do sedaj videl na svojih popotovanjih. Kipe imajo vsi, od carja Samuela, ki je leta 1014 po porazu na gori Belasici doživel, da so Bizantinci oslepili njegovo vojsko, do Kemal paše Ata Turka, ki je bil rojen v neki vasi blizu Debra in je bil oče Turčije, čeprav menda ni bil Turek. Toda Skopje ne bodo krasili le kipi. Vse, kar je starega, se krasi z novim lišpom. Vse bo oblečeno v stiropor in marmor, v strugi Vardarja, kjer je bilo nekoč kopališče revežev, ki so v poletni vročini tam hladili prepotene noge, pa sedaj stojijo tri betonske galeje, v katerih bodo gostišča za turiste, ki naj si ogledujejo vso to lepoto. Ta projekt je do sedaj menda že pogoltnil 500.000.000 EUR, makedonsko ljudstvo pa se prepira o tem, kolikšen del te vsote je končal v žepih vladajočih politikov na oblasti. Nisem srečal nikogar, ki bi mislil, da je bilo vse pošteno in da so izvajalci pridobili naročila za dela v postopkih javnega naročanja. Skopje je postalo mesto z največjo gostoto (nagnusnih) bronastih kipov na hektar površin. Vsekakor avtorji nagnusnih bronastih kipov niso znani, ve pa se, da jih menda izdeluje neka livarna iz Firenc za desetino porabljenega denarja. Tudi imena arhitektov, ki so sprojektirali prenovo socrealističnih stavb zgrajenih po potresu leta 1963 in spreminjajo Skopje v nekakšen neo viktorjanski posnetek Londona, niso znana. Makedonci o postopku, kako so bila pridobljena naročila financirana z javnim denarjem lahko le ugibajo in poslušajo bombe, ki jim narekujejo oceno, da se vse to počne predvsem zaradi zlorab in korupcije. Slovenci smo, kar se tega tiče veliko na boljšem, saj nam ni treba ugibati o tem, ali je največja investicija iz javnih sredstev TEŠ 6 bila vodena preko javnega naročanja, ker je jasno, da je TEŠ vsa naročila oddal brez postopka javnega naročanja in je tako uspel za 600.000 EUR vredno investicijo porabiti 1.400.000 EUR. Menedžerji TEŠ-a so tako nedvomno uspešnejši od makedonske vlade, saj so v investiciji primerljivi po višini z olepševanjem Skopja mirno pospravili vsaj toliko, kot so Makedonci porabili za ves kič v centru Skopja. Razlika je le v tem, da v Makedoniji opozicija meče vladajoči politiki »bombe«, pri nas pa opozicija »bomb« na temo TEŠ 6 ne meče, ker raje lepo molči in nekako sodeluje pri delitvi provizijskega kolača iz največje investicije iz javnega denarja v Sloveniji zadnjih pet ali še več let. Protesti zoper skorumpirano vlado VMRO-DPMNE v Skopju “Zbogum Nikola” Makedonce moti netransparentnost porabe javnega denarja, zaradi česar študentje, profesorji in meščanski liberalno misleči intelektualci protestirajo proti vladi Nikole Gruevskega in zahtevajo nove volitve. Slovence TEŠ 6 ne revoltira, saj nihče ne protestira, mediji o tem ne poročajo, opozicijske stranke pa o korupciji ne govorijo. Gotovo, saj vsi spoštujemo modro odločitev ustavnega sodišča, ki je načelo zakonitosti postavilo nad spoštovanje pameti in odločilo, da je nezakonito kogarkoli pravnomočno obsoditi za korupcijo, če le-ta ni konkretno dokazana. Makedonci nimajo tako načelnega ustavnega sodišča, pa so prepričani, da je korupcija osnovni vzrok njihove bede in nesreče. Zato že več kot dva meseca vsak dan demonstrirajo in zahtevajo zamenjavo oblasti. Ta revolt pa ni ne množičen, ne oblasti nevaren, ker ga množica Makedoncov le opazuje nekako od strani, ker ne verjame, da protestniki nameravajo dejansko karkoli radikalno spremeniti. Izkušnja namreč Makedonce uči, da po zamenjavi oblasti nadvse moralni protestniki nadaljujejo staro prakso, ki jo lepo definira B. Traven v romanu »Upor obešencev«, ko pove, da je oblast zato, da je zlorabiš. Tudi vseslovenska ljudska vstaja v Sloveniji lepo potrjuje, kako zgolj menjava strank in imen v vladi še ni revolucija, ki bi prinesla ljudstvu več države, kot vsakodnevne prakse spoštovanja predpisov in odgovornega dela v javno dobro, kar bi se poznalo kot več delovnih mest, boljše plače, manj dobička kapitala, več kruha, več kulture, manj ideologije, več pameti in manj norosti. Dostojno življenje večine državljanov je pač iluzija, o kateri lahko le sanjamo, če za ta cilj ni pripravljena večina naroda pozabiti izkrivljene ideologije špekulantskega kapitala in če ta večina ljudi neumno misli, da bo prav vsak med njimi končal v ozki skupini bogatašev, ne pa po zakonih nujnosti v veliki večini revežev. Tako imamo v Makedoniji protestnike brez široke podpore ljudstva in vlado, ki podpore ljudstva ne potrebuje, saj ima policijo, vojsko in uradnike, ki so za ljubi kruhek pripravljeni pozabiti na pravo in moralo. Makedonski državljani vsak dan demonstrirajo ob 18. uri s sloganom #protestiram Vendar pa vse kaže, da je oblast v Makedoniji nekako želela pridobiti enotnost naroda in zanetiti domoljubna čustva Makednocev, da bi le-ti nemara ne nasedli demagogiji protestirajočih intelektualcev. In zgodilo se je Kumanovo. Prav vseeno je, ali je res, kar trdijo mnogi Makedonci, da so bili kumanovski teroristi pravzaprav plačani kriminalci, ki naj bi jih najel Gruevski, da bi naj napadli Kumanovo tako, kot so esesovci požgali Rajhstag, ali pa je šlo dejansko za izpad norih kosovskih nacionalistov, ki so lahko rovarili, ker jih oblast v Makedoniji ni želela pravočasno ustaviti. Dejstvo je, da je vlada kumanovski dogodek prikazala kot grožnjo svobodi in celovitosti Makedonije, zaradi česar je nujno končati demonstracije in enotno podpreti vladajočo oblast, da bo še naprej lahko vladala, bogatela in pehala makedonski narod v nesrečo. Prav tega dejstva slovenski mediji niso opazili, ali pa ga niso hoteli opaziti. Kot da bi tudi v Sloveniji potrebovali Kumanovo, da bi dojeli svojo srečo in spoznali, da moramo spoštovati in častiti pridobitve naše demokracije, pa četudi jih plačujemo z revščino. V Makedoniji so na primer elektro distribucijo že prodali Avstrijcem. Tudi Telekom ni več makedonski, makedonska gradbena podjetja pa so podizvajalci tujim gradbincem. Skopsko in ohridsko letališče so kupili Turki, pivovarne pa Nizozemci. Tudi banke so pretežno v tuji lasti, celo NLB premore hčerinsko banko v Makedoniji. Nedvomno so bili Makedonci uspešnejši od Slovenije pri prodaji olastninjene nekoč družbene lastnine tujcem in so že dosegli, kar si v Sloveniji naša oblast šele prizadeva doseči. Naši mediji se sprašujejo, ali bo vlada prodala Telekom, ali pa si bo upala prevzeti nase odgovornost za odločitev, da Telekoma poceni ne prodamo. Takšnih dilem v Makedoniji nimajo, saj se hitro o vsem dogovorijo, ker ni sporov o tem, kateri del politikov oziroma kateri pripadniki elite bodo imeli od prodaje korist. Pričakovati je, da bo tudi slovenska oblast prej ali slej prišla k pameti in tedaj bo hitro prodano, kar je ostalo, pa čeprav bo zmanjkalo še za pokojnine. Na našo srečo, bodo naše skromne pokojnine še vedno zadostne za dostojno življenje v Makedoniji, le prodati moramo, kar imamo v Sloveniji in vzeti pot pod noge, se preseliti v Makedonijo in tam uživati dostojno življenje, za kar nam v Sloveniji že krepko zmanjka. Ja, tako je to z Makedonijo. Lahko bi pisal še dolgo in vedno bolj zamorjeno, a bom nehal, ker vidim, da je vse lepo in prav, saj imamo srečo, da je kje kakšna država, ki še manj resno kot Slovenija jemlje razumevanje poštenja, odgovornosti in obveze izvršne oblasti, da mora služiti narodu in ne obratno. Žal pa to stanje ne bo več trajalo dolgo. Kdor želi vedeti kakšna bo Slovenija jutri, si naj ogleda, kakšna je Makedonija danes, kajti Makedonija danes je tisto, kar bo Slovenija jutri. Objavljeno dne 25. 5. 2015 Avtor Stanko ŠtrajnKategorije Filozofija, družba, ekonomijaOznake korupcija, makedonija, protesti, slovenija, TES6Pusti komentar na Makedonija je danes tisto, kar bo Slovenija jutri


Uporaba elementov Spletnih strani in Aplikacije za katerikoli drug namen kot je seznanitev z njihovo vsebino, zlasti s ponudbo in uporabo storitev, ki jih nudi Upravljavec, je brez vnaprejšnjega pisnega soglasja Upravljavca prepovedana.