text: V skladu z zakonodajo Gibraltarja, si William Hill pridržuje pravico do zahtevanja dokazil o starosti in preverjanja podanih informacij. Rac(un bo morda blokiran, dokler ni predložen zadovoljiv dokaz o starosti 18 let ali vec(. Z dostopom, nadaljnjo uporabo ali z navigacijo skozi to spletno stran se za izboljšanje doživetja z nami strinjate z našo uporabo nekaterih piškotkov brskalnika. William Hill ne uporablja piškotkov, ki bi vplivali na vašo zasebnost, ampak samo tiste, ki med uporabo naše spletne strani izboljšajo vaše doživetje. William Hill upravlja podjetje WHG (International) Limited (RGL št. 034 in 042), registrirano v Gibraltarju z licenco vlade Gibraltarja in ga nadzoruje gibraltarski komisar za igre na srečo. Registriran sedež Williama Hilla je 6/1 Waterport Place, Gibraltar, z matično številko 99191. William Hill je pobiralec stav, registriran pri organizaciji I.B.A.S.


source: wikipedia

text: Evklíd ali Evklídes (: Eukleídēs), starogrški matematik, * okoli 365 pr. n. št., Aleksandrija, † 275 pr. n. št. včasih tudi Evklid iz Aleksandrije, za razliko od Evklida iz Megare, grški matematik, ki se ga po pravici lahko imenuje »očeta geometrije«. Deloval je v Aleksandriji med vlado Ptolemaja I. (323–283 pr. n. št.). Njegovi Elementi spadajo med najbolj vplivna dela v zgodovini matematike, delo so uporabljali kot učilo za študij matematike, posebno geometrije, od njegove objave vse tja do poznega 19. in zgodnjega 20. stoletja. V Elementih je Evklid izvedel načela evklidske geometrije iz majhne zbirke aksiomov. Pisal je tudi o perspektivi, stožčastih rezih, sferični geometriji, teoriji števil in strogosti na področju matematike. Evklid je polatinjena oblika grškega imena Εὐκλείδης, ki pomeni 'ugleden, sloveč'. Življenje in delo Evklid je bil eden največjih grških matematikov. Matematiko je verjetno študiral v Atenah pri Platonovih učencih. Njegov čas je označeval prehod nadvlade v znanosti iz Aten v Aleksandrijo. Po smrti Aleksandra Velikega so se njegovi vojskovodje polastili delov njegovega imperija. Krvavi spopadi za dediščino so trajali celo generacijo. Eden od vojskovodij, Ptolemaj I. Soter, je zasedel Egipt in si za prestolnico izbral novo mesto Aleksandrijo. Ptolemaj in njegovi neposredni potomci so bili podporniki in častilci znanosti. Prizadevali so si, da bi postala Aleksandrija prestolnica znanosti sveta. To se jim je tudi posrečilo. Zgradili so veličastno knjižnico in slavno univerzo, imenovano Muzej (Museum, Museion), ker je bila nekakšno svetišče Muz, ki so bile zaščitnice znanosti in umetnosti. Med prvimi učenjaki, ki jih je nova ustanova v Aleksandriji pritegnila, je bil tudi Evklid. Znano je z zagotovostjo samo to, da je živel od leta 305 pr. n. št. do 285 pr. n. št. v Aleksandriji na Ptolemajevem dvoru za časa njegove vladavine od 323 pr. n. št. do 285 pr. n. št. ali 283 pr. n. št. Tam je osnoval visoko šolo, na kateri je predaval geometrijo. Ta šola je postala znana po vsem tedanjem kulturnem svetu. Kasneje je živel tudi v Egiptu. Njegovo največje delo in hkrati največji dosežek matematike Starega veka je njegova knjiga Elementi (Stoiheia). To je zbirka 13 knjig, v katerih je sistematično obdelal vse dotedanje znanje s področja geometrije in teorije števil. Najstarejši znani izvod te knjige je iz leta 876. Prva tiskana izdaja je latinski prevod iz arabščine, izdan leta 1482 v Benetkah. V prvi knjigi so zbrani rezultati o običajnih ravninskih likih, med njimi tudi slavni Pitagorov izrek. Ostale knjige so posvečene teoriji števil, razmerjem v splošnem, nesorazmernim količinam, krogom in geometrijskim telesom. Napisali so veliko tolmačev Elementov, v katerih so Evklida pogosto imenovali Geometer. Verjetno so deli iz geometrije predelava del prejšnjih matematikov, še posebej pa Evdoksovih del. Kot osnovni učbenik je veljal 2000 let. Še danes v izboljšani inačici prve knjige tvorijo osnovo srednješolskega študija ravninske geometrije. Napisal je tudi delo Podatki (Data), zbirko geometrijskih izrekov. Delo priča, da je znal reševati tretjo grško kanonsko obliko kvadratne enačbe: Napisal je še knjige O deljenju likov, Optika, Pojavi z opisom neba in Delitev lestvice, matematično razpravo o glasbi. Pripisujejo mu tudi še veliko drugih knjig, čeprav neupravičeno. S tem da je gledal na svetlobne žarke kot na premice, je vključil optiko v geometrijo. V pravokotnem trikotniku veljata Evklidova izreka: kvadrat katete a (b) je enak produktu hipotenuze c in pravokotne projekcije te katete na hipotenuzo m (n): Iz Evklidovih izrekov dobimo Pitagorov izrek, ki ga je Evklid v Elementih tudi dokazal: vsota kvadratov katet je enaka kvadratu hipotenuze a2 + b2 = c2, iz obeh pa višinski izrek: kvadrat višine na hipotenuzo h je enak produktu pravokotnih projekcij katet na hipotenuzo h2 = m n. Evklidu pripada izrek o neskončnem številu praštevil. Dokazal je tudi, da ni racionalno število (celo število ali ulomek), kar je prvi opazil že Pitagora s svojimi učenci. Seveda Evklid ni zaobjel niti vse grške matematike niti vse grške geometrije. Grška matematika je živela še dolgo po njem in se obogatila z mnogimi dognanji. Edina podoba iz njegovega življenja, ki se je ohranila do današnjih dni, je njegov odgovor Ptolemaju, ki ga je, ko se je učil geometrijo, vprašal, ali ne bi mogel malo bolj dojemljivo razlagati: »V geometrijo ne vodi nobena kraljevska pot.« Znana je tudi dvomljiva zgodba, ki mu pripisuje prepirljivo in zadirčno ženo. Geometrija – aksiom o vzporednici Znani peti postulat evklidske geometrije v ravnini (aksiom o vzporednici) zahteva: če daljica s premice g in h seka tako, da sta na isti strani s nastala kota α in β skupaj manjša od dveh pravih kotov, potem se premici g in h sekata, in sicer na isti strani s, na kateri ležita kota α in β. Če torej dve premici sekata daljico (ali premico) tako, da je seštevek obeh kotov na eni od strani daljice manjši od 180°, potem se bosta premici na dani strani daljice sekali in z njo (oziroma s tretjo premico) tvorili trikotnik. Za zgodovino znanosti je paralelni aksiom kot odprto vprašanje (ali je nujen, ali gre tudi brez njega?) bil velika spodbuda; dognanja v zvezi z njim so pomagala precizirati matematične pojme in dokazne postopke. Tekom 19. stoletja je pomanjkljivost evklidovih aksiomov postajala vse bolj očitna. Formalno aksiomatiko evklidske geometrije je najti v delu Osnove geometrije Davida Hilberta, ki so mu sledile številne nove naklade in dodatne raziskave. V delu je najti prvo zaključeno konstrukcijo evklidske geometrije,tja do spoznanja, da so vsi modeli Hilbertovega sistema aksiomov izomorfni s tridimenzionalnim prostorom realnih števil z običajnimi pomeni za osnovne geomtrične pojme geometrije (kot so točka, premica, ravnina, dolžina, kot, kongruenca, podobnost itd.) analitične geometrije. Že od antike dalje so skušali številni pomembni matematiki brez uspeha s pomočjo ostalih aksiomov in postulatov dokazati, da aksiom o vzporednosti ni nujno potreben. Šele v 19. stoletju sta Bolyai in Lobačevski z odkritjem neevklidske geometrije dokazala, da je peti aksiom za nujen temelj evklidskih geometrij. Polravnina H Henrija Poincaréja je model za tak aksiomatski sistem, v katerem aksiom o vzporednosti ne velja.Peti aksiom je tako od ostalih aksiomov neodvisen in ga iz njih ni mogoče izpeljati (glej neevklidska geometrija). Evklidovo ime nosijo med drugim naslednji matematični pojmi: evklidska razdalja: dolžina daljice med dvema točkama v ravnini ali v prostoru Evklidov algoritem: postopek za določitev največjega skupnega delitelja dveh naravnih števil evklidska geometrija: nazorna geometrija ravnine ali prostora evklidska norma: dolžina vektorja v ravnini ali v prostoru evklidski prostor: realni, afini prostor s standardnim skalarnim produktom evklidska relacija: odnos, za katerega velja: če sta dva elementa v odnosu s tretjim, potem sta v odnosu tudi med seboj evklidski kolobar: kolobar, v katerem je možno deljenjem z ostankom evklidska orodja: postopki, ki so možni z uporabo šestila in ravnila evklidska topologija Evklidovo število Evklid-Mullinovo zaporedje Po Evklidu so imenovani tudi naslednji izreki, dokazi in leme: Evklid-Eulerjev izrek Evklidov dokaz za iracionalnost kvadratnega korena števila 2 – prvi dokaz v zgodovini matematike, ki temelji na protislovju (Evklidov) višinski izrek: v pravokotnem trikotniku je kvadrat višine enak produktu pravokotnih projekcij katet na hipotenuzo Evklidova izreka (izreka o katetah): v pravokotnem trikotniku sta kvadrata obeh katet enaka produktu hipotenuze in ustrezne pravokotne projekcije katet na hipotenuzo Evklidov izrek o praštevilih: osnovni izrek v teoriji števil o neskončnem številu praštevil Evklidova lema: praštevilo, ki deli (brez ostanka) produkt dveh celih števil, mora biti enemu od njiju delitelj Priznanja Poimenovanja Po Evklidu so poimenovali: Evklid (Euclides), udarni krater na vidni strani Lune 4354 Evklid (4354 Euclides), asteroid v glavnem pasu Euclid, Esin bližnje infrardeči vesoljski daljnogled Sklici Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Neznano leto smrti Grki v 4. stoletju pr. n. št. Grki v 3. stoletju pr. n. št. Egipčani v 4. stoletju pr. n. št.


Program 16. Festivala slovenskega jazza Program se zaradi višje sile lahko še naknadno spremeni. Možne so tudi spremembe terminov posameznih dogodkov in zasedb. Prosimo spremljajte našo facebook stran z zadnjimi novicami o programu. Zaradi protikoronskih omejitev na največ 50 obiskovalcev v dvorani je obvezna predhodna rezervacija vstopnic! Brez potrditvenega sporočila rezervacija ni veljavna in ne zagotavlja prostega sedeža na koncertu in vstopa v objekt. Obiskovalce naprošamo, da se striktno držijo vseh priporočil organizatorja in priporočil NIJZ, veljavnih v času koncertov. Koncerte si lahko v živo ogledate tudi preko prenosa na naši fb strani. -- TOREK -- Torek, 20. 10. 20120, 16:00, MH Punkl / KMKC Kompleks Šola Jazz Ravne Kar se je pred leti začelo s projektom JazzUP!, je danes deloma že preraslo v samostojno zasedbo. Zdaj vabimo medse nove glasbenike in poganjamo nove glasbene ideje, pogledali pa bomo tudi v bogato zgodovino jazza. Obvezne vnaprejšnje prijave. Vodja šole: Samo Kolar -- SREDA -- Sreda, 21. 10. 2020, 17:00, Koroška osrednja knjižnica dr. Franca Sušnika Dokumentarni film Jazz in Jazz Ravne Filmski studio na Gradu, ki ga vodi režiser dr. Uroš Zavodnik, je s filmsko ekipo dijakov ravenske gimnazije Nikom Gradišnikom, Tiso Praprotnik, Tino Geč, Andražem Kugovnikom in Filipom Dihpolom s kamero spremljal razgibano jazz sceno na Ravnah. Film Jazz in Jazz Ravne je zaobjel večletno jazzovsko dogajanje na Ravnah. Je nikdar dokončana zgodba in se še vedno dopolnjuje. Sreda, 21. 10. 2020, 18:30, Koroška osrednja knjižnica dr. Franca Sušnika Jože Požrl : Jaz(z) igram pa na fotoaparat... Prva od treh razstav Jože Požrl, likovni pedagog in grafični oblikovalec, si je za svoj izrazni medij izbral fotografijo. Objektiv usmerja v različna tematska izhodišča, še posebej pa ga zanimajo jazzisti. Njegove figure glasbenikov so narativno, a avtorsko občuteno zabeležene, izrazno močne, hipno zaustavljene pri dinamičnem izvabljanju zvokov iz instrumenta. Igra svetlob in senc pa daje dodaten zven atmosferi dogajanja. Sreda, 21. 10. 2020, 19:00, Koroška osrednja knjižnica dr. Franca Sušnika Igor Matković: Ephemeral Solo ekstrakt februarja lani v kvintetu predstavljenega albuma enega najbolj kreativnih in inovativnih slovenskih jazz trobentačev. Matković je naklonjen številnim glasbenim žanrom – ne le jazzu. Ima samosvoje mesto v slovenski glasbi: v njej s tradicionalnimi jazzovskimi pristopi povezuje svoje izkušnje vzhodnjaške miselnosti, reduktivnih, minimalističnih tehnik ter zvoke narave in elektronike, zato ga številni vidijo kot slovenskega ekvivalenta Tomasza Stanka, Dave Douglasa ali Nilsa Pettra Molværja. Zasedba: Igor Matković – trobenta, elektronika -- ČETRTEK -- Četrtek, 22. 10. 2020, 10:00, KC Ravne Stick Control: Jazz ne grizze :) Kako otroci v vrtcu in osnovni šoli sprejemajo jazz? Če jim ga predstavi že leta 2002 ustanovljena zasedba Stick Control, sestavljena iz odličnih slovenskih glasbenikov in profesorjev na različnih glasbenih šolah, potem naša novonastajajoča publika zapušča dvorano s širokim nasmehom. Koncert, na katerem se nastopajoči zabavajo vsaj toliko kot občinstvo, praviloma predstavlja prvi stik z jazzom, ki za vedno ostane v lepem spominu. Je sploh kaj lepšega, kot čez leta med poslušalstvom uzreti znan (nekoč) otroški obraz? Zasedba: Bruno Domiter – bobni, Marko Furek – bas, Dmitrij Averjanov – vibrafon, Grega Gorenšek – marimba -- PETEK -- Petek, 23. 10. 2020, 17:00, KMKC Kompleks Jože Požrl : Jaz(z) igram pa na fotoaparat... Druga od treh razstav Jože Požrl, likovni pedagog in grafični oblikovalec, si je za svoj izrazni medij izbral fotografijo. Objektiv usmerja v različna tematska izhodišča, še posebej pa ga zanimajo jazzisti. Njegove figure glasbenikov so narativno, a avtorsko občuteno zabeležene, izrazno močne, hipno zaustavljene pri dinamičnem izvabljanju zvokov iz instrumenta. Igra svetlob in senc pa daje dodaten zven atmosferi dogajanja. Petek, 23. 10. 2020, 17:30, KMKC Kompleks Cene Resnik: Acamar Quartet Mednarodni kvartet igra free jazz oz. originalno improvizirano glasbo. Avtorji skladb so vsi člani zasedbe, njihova glasba pa je odraz časa v katerem živijo. V tem kontekstu lahko povlečemo vzporednice med drugim tudi s spiritualno free jazz tradicijo. Njihova nova plošča izide jeseni leta 2020, takrat pa se kvartet premierno predstavi tudi širšemu občistvu v jesenskem delu koncertov po Sloveniji, Italiji in Avstriji. Zasedba: Cene Resnik - tenor in sopran saksofon, Giorgio Pacorig (IT) - klavir, rhodes, Matjaž Bajc - kontrabas, Urban Kušar - bobni https://acamartrio.bandcamp.com Petek, 23. 10. 2020, 19:30, KMKC Kompleks Jaka Kopač: Balkan Roots feat. Danny Grissett and Ameen Saleem Jaka Kopač želi s svojim kvartetom pritegniti vse ljubitelje jazza. Skupni navdih štirih glasbenih umetnikov in močna želja po nadaljnjem razvoju jazza delata glasbo polno in izrazno, v njej pa je čutiti različna kulturna ozadja sodelujočih glasbenikov. Slišali bomo nove skladbe, tradicionalni mainstream jazz in sodobne zvoke, vse skupaj začinjeno s kančkom balkanskega pridiha. Zasedba: Jaka Kopač - altovski saksofon, Danny Grissett (ZDA) - klavir, Ameen Saleem (ZDA) - kontrabas, Vladimir Kostadinović (SRB) - bobni -- SOBOTA -- Sobota, 24. 10. 2020, 10:00, Gostilna Lečnik Jože Požrl : Jaz(z) igram pa na fotoaparat... Tretja od treh razstav in pogovor z avtorji dokumentarnega filma Jazz in Jazz Ravne Jože Požrl, likovni pedagog in grafični oblikovalec, si je za svoj izrazni medij izbral fotografijo. Objektiv usmerja v različna tematska izhodišča, še posebej pa ga zanimajo jazzisti. Njegove figure glasbenikov so narativno, a avtorsko občuteno zabeležene, izrazno močne, hipno zaustavljene pri dinamičnem izvabljanju zvokov iz instrumenta. Igra svetlob in senc pa daje dodaten zven atmosferi dogajanja. Sobota, 24. 10. 2020, 17:30, KMKC Kompleks Vid Jamnik: Urgent Detergent Urgent Detergent – kvartet vibrafonista Vida Jamnika, v svoji najnovejši formuli vključuje nekatere od najboljših mladih slovenskih glasbenikov, do nedavnega živečih v New Yorku. Zasedba, ustanovljena na Berklee College of Music, je med drugim predstavljala šolo na turneji po Franciji; snemala za kompilacijsko zgoščenko založbe Jazz RevelaJon Records, ki predstavlja najboljše študentske skladbe in skupine; bila finalist EBU European Jazz CompeJJon na Nizozemskem; in zasedla 2. mesto na 7 Virtual Jazz CompeJJon. Spremembam v postavi navkljub ostaja zvesta instrumentaciji vibrafon-klavir - bas - bobni in preigravanju avtorske glasbe, ki, v nasprotju z morebitno prvo mislijo, ne spominja na glasbo iz žajfnic .... Zasedba: Vid Jamnik - vibrafon, Marko Črnčec - klavir, Jošt Lampret - kontrabas, Žan Tetičkovič - bobni Sobota, 24. 10. 2020, 19:30, KMKC Kompleks Jure Praper: Liquid Carpet Po dvajsetih letih sodelovanj v številnih zasedbah najrazličnejših glasbenih zvrsti, je Jure Praper končno manifestiral idejo o povsem svoji avtorski zasedbi. Skupina Liquid Carpet ni samo skupina, je Praperjev medij, preko katerega se lahko glasbeno izrazi v najbolj čisti, primarni obliki, neobremenjujoč se z glasbenimi žanri in smernicami. Pri pisanju glasbe za prvenec je bilo edino vodilo spontanost - prepustiti se in dati prostor idejio, jo razviti in negovati. Pri procesu ustvarjanja je bil prisoten jazzovski pristop, ki se kaže v odprti formi in improvizaciji. Vendar glasba ne zaide v free jazz, saj je vedno podkrepljena z močnimi ritmičnimi podlagami, ki večkrat črpajo iz funka, bluesa, rocka, balkana, ... . Zato so bili k realizaciji ideje povabljeni izkušeni glasbeniki, ki prihajajo iz istega okolja, se poznajo že leta in so skupaj nastopali že v mnogih drugih postavah, snemanjih in projektih. Zasedba: Jure Praper - kitara, glasba, aranžmaji, Matjaž Mlakar - saksofoni, David Novak - bas, Matic Črešnik - bobni Gostje: Alia Cycon (ZDA) - oud, Timotej Kotnik - trobenta, Sašo Vollmaier - klavir, Vid Jamnik - vibrafon


Pod oknom moje strasbourške pisarne je gradbišče. Vsakič, ko zabobni prehitro spuščena betonska plošča ali zrak prerešeta zvok pnevmatičnega kladiva, se zdrznem. Prisilim se, da ne stopim k oknu. Čakam, ali se bo zaslišal zvok siren. Nisem nagnjen ne k paniki ne k psihozi. Ni me strah, da bi nekdo napadel Svet Evrope. A skrbi me za moje otroke, ki obiskujejo šolo le nekaj sto metrov stran. Mehka tarča, kot temu pravijo strokovnjaki. Verjetna izbira prihodnjih terorističnih napadov, pravijo. So ti norci res pripravljeni ubijati otroke? So, ker so jih že. Pred štirimi leti v Toulousu. Pred judovsko osnovno šolo so bili pobiti eden od učiteljev, njegova dva sinova – šestletni Aryeh in triletni Gabriel – in osemletna Myriam. Napadalec, triindvajsetletni Mohamed Merah, Francoz alžirskega rodu, je Myriam zagrabil za lase, da bi ji lažje izstrelil kroglo v senca. Živim v Strasbourgu, od koder je v Sirijo odšlo nekaj deset džihadistov. Nekateri so tam umrli, drugi so se vrnili. Večina brez iluzij, a vsaj eden izmed njih z namenom, da ubija. Eden od morilcev iz Bataclana, kluba v Parizu, Foued Mohamed Aggad, je odraščal v četrti La Meinau, zraven stadiona Racinga, ki ga ob petkih kot strastni navijač obiskuje moj starejši sin. V Franciji živi skoraj deset odstotkov – več kot šest milijonov – priseljencev iz držav s pretežno muslimanskim prebivalstvom, največ v Evropi. V Franciji terorizem ni abstraktna grožnja. V Franciji se spoštovanja vredna etična stališča in vrednote – humanizem, solidarnost in vera v sočloveka – soočajo s kruto realnostjo. S strahom, in to tistim najbolj prvinskim, strahom za varnost in prihodnost lastnih otrok. To je strah, ki te zagrabi, omrtviči in te ne spusti iz rok. In ker me je strah, mi je žal, da me prejšnjo soboto ni bilo v Ljubljani. Želel sem biti tam, da udeležence zborovanja na Kotnikovi opozorim na nevarnost. Ker me je strah in ker želim ohraniti upanje v varno usodo mojih in vseh drugih otrok, sem želel biti med tistimi, ki so se zbrali, da bi izrazili solidarnost z begunci in da bi odločno protestirali proti ljudem, ki želijo – na plečih beguncev in na račun naše varnosti – kovati politične dobičke. Dejstvo je, da naše varnosti ne ogrožajo begunci. Ogrožajo jo pobesneli norci, pred katerimi ti ljudje bežijo, pa tudi populisti in demagogi, razpihovalci sovraštva in mešetarji lažnih rešitev. Populisti spreminjajo teroristične zločine v zmago Varnost in prihodnost mojih, vaših, vseh otrok ogroža simbiotična koalicija med podivjanimi fanatiki in apologeti mržnje in strahu. Eni potrebujejo druge in eni upravičujejo druge. Ne, pobojev v Parizu, Toulousu in drugod niso zagrešili populisti in demagogi, zagrešili so jih islamistični teroristi, a populisti so tisti, ki teroristične zločine spreminjajo v teroristične zmage. Enačenje beguncev s teroristi je ena od teh zmag. Če bo v Evropi in na zahodu prevladal populistični odgovor na trenutno begunsko krizo, bo boj proti terorizmu izgubljen, vsaj za nekaj dolgih in prekleto nevarnih let. Populistični odgovor na begunsko krizo onemogoča racionalen, human in učinkovit pristop k njenemu reševanju, ker to zahteva solidarnost in sodelovanje. Namesto tega imamo panično soliranje in mimikrijo varnosti, reda in avtoritete. Posledica je ne le grozeča humanitarna katastrofa, ampak tudi stihija in pomanjkanje učinkovitega nadzora nad migracijskimi tokovi, kar je dejansko resen varnostni problem. Populistična reakcija na begunsko krizo spodkopava in lahko na koncu tudi spodkoplje Evropsko unijo, ki je – vsem slabostim navkljub – že od konca druge svetovne vojne učinkovit varnostni in mirovni mehanizem za obrambo Evropejcev pred samimi sabo. Populizem poziva k ignoriranju mednarodnih obveznosti in mednarodnega prava, ki so osnovne in pogosto edine varovalke za preprečevanje in reševanje vojnih konfliktov in drugih groženj človeštvu, s terorizmom vred, in za blaženje njihovih posledic. Populizem, pa čeprav izvoljen, je nevarnost za demokracijo. Za svojo upravičenost potrebuje – in po potrebi izdeluje – notranje in zunanje sovražnike. Za obrambo svojega obstoja in interesov namerno in načrtno spodkopava in si podjarmlja demokratične varovalke, od sodstva do medijev in civilne družbe. Brez teh ni učinkovite obrambe pred nekompetentnostjo, korupcijo in zlorabo oblasti. Brez teh ni varnosti. Populizem povečuje razdor in delitve znotraj Evrope, s tem pa tudi možnost novih napetosti, novih konfliktov in še več nasilja. V Evropski uniji živi skoraj dvajset milijonov, v Evropi pa še enkrat toliko ljudi, ki izhajajo iz držav s pretežno muslimanskim prebivalstvom, in to brez Turčije. Z avtoriteto nekoga, ki na poti v službo vsak dan sreča več muslimanov, kot jih Sebastijan Erlah in Zmago Jelinčič vidita v vsem letu, lahko zatrdim, da si večina Evropejcev – ne glede na veroizpoved ali etnični izvor – želi predvsem varnost, sožitje, blaginjo in prihodnost za svoje otroke. Prihodnost bomo lahko zagotovili le skupaj. Stigmatiziranje, žaljenje in diskriminiranje ljudi na podlagi njihove veroizpovedi ali identitete – tudi in predvsem z retoriko in s politiko, ki se izraža v populističnem odgovoru na begunsko krizo – je napad na koalicijo strpnosti in sožitja, ki nas edino lahko učinkovito brani pred napetostmi, razdori in nasiljem. Koalicija strpnosti in sožitja Evropejci, skupaj z nami Slovenci, se moramo kritično soočiti s samimi sabo in z lastno odgovornostjo. Neverjetno hitri smo, ko je treba pokazati s prstom na ekscese, ki jih povzročijo neodgovorni posamezniki, in nič nam ni nerodno, da krivdo pripišemo vsem priseljencem povprek. Obenem pa imamo velike težave z obsodbo lastnega sovraštva, ki si s sistemskim, političnim toleriranjem ali celo upravičevanjem pridobiva legitimiteto in domovinsko pravico. Upravičeno smo zgroženi nad dogodki v Kölnu, a si obenem nismo sposobni predstavljati zgroženosti, stiske in ponižanja, ki ga čutijo muslimani ob dogodkih, kot so tisti v Kranju, kjer smo otrokom v hudi stiski zaradi njihovega etničnega izvora, vere in barve kože odrekli pomoč. Popolnoma samoumevno se nam zdi, da imamo ljudi za jedrske odpadke. Kamorkoli – samo ne v bližino šol, vrtcev, izvirov pitne vode, avtocestnih priključkov in sadovnjakov. Smo se sposobni vprašati, kako bi se počutili, če bi se nekdo tako obnašal do nas? Res je, integracija v Evropi doslej ni bila vedno in povsod najbolj uspešna. V treh desetletjih bivanja v različnih državah z relativno visoko stopnjo priseljencev sem imel priložnost to videti in spoznati tudi sam. Razlogi so različni, odgovornosti deljene. Težava je pogosto tudi socialna konservativnost med nekaterimi priseljenci. A ne glede na očitno civilizacijsko preživelost, nasprotovanje zakonski zvezi za istospolne ali popolni enakosti med spoloma verjetno le ne more biti razlog za odrekanje osnovnih človeških in državljanskih pravic. Težava je pogosto v nerazumevanju, včasih tudi nesprejemanju omejene vloge religije v posvetnih zadevah evropskih demokracij. Tukaj kompromisov ni in jih ne more biti. Cilj ni odrekanje muslimanski (ali kateri koli drugi verski) identiteti, kulturi in običajem, ampak njihova prilagoditev postulatom odprte, tolerantne in demokratične družbe. Ne islamizacija Evrope, ampak evropeizacija islama. Ob vsem tem pa je treba priznati, da so najpogostejši vzroki za težave v integraciji še vedno socialni, ne pa verski in kulturni. Rešitev je lahko le v tem, da se na izkušnjah, tudi tistih najbolj bolečih, kaj naučimo in v prihodnje delamo drugače in bolje. Alternativ ni – razen tistih, ki bi nas civilizacijsko porinile nazaj v trideseta leta prejšnjega stoletja. V Evropi lahko in moramo živeti skupaj. Veliko novih beguncev, ki v Evropi iščejo zatočišče pred vojno, integracije ne olajšuje, a je tudi ne onemogoča. Številke so visoke, a ob razumni porazdelitvi bremen obvladljive. Sposobnost integracije ni odvisna zgolj od absolutnih številk, ampak tudi od pripravljenosti in volje, na vseh straneh. Če begunce vidimo zgolj ali predvsem kot grožnjo, potem te volje ne bo, ne bo niti uspešne integracije in posledično niti družbene kohezije, stabilnosti in miru. Seveda lahko to že spet pripišemo domnevni verski in kulturni nekompatibilnosti, a zaradi hipokrizije ne bomo nič bolj varni. Če želimo biti res varni, ne gradimo zidov in ne postavljajmo bodečih žic. Če želimo biti res varni, bodimo ljudje. Matjaž Gruden je direktor za strateško načrtovanje pri Svetu Evrope. Zapis je avtorjevo osebno mnenje.


MESTNI NAPOL-VEDNIK ////ROG//// 21:00 - Ambasada Rog: Nigeria night with DJ Sleek Ta petek bomo plesali ob nigerijskih ritmih, ki nam jih bo stregel DJ Sleek. 21:00 - Modri kot: DOG power & Muzikačaka DOG Power is a New Zealand rock band, formed in 2017 by indie pop, singer-songwriter Sam Perry, the group’s lead singer, and experimental musician Henry Nicol. 2018 saw Perry and Nicol move to Belgrade, Serbia, out of a desire for the freedom to make their music their life. Z žanri in tehniko se Muzikačaka ne obremenjuje preveč, marveč bolj s koncepti. Glasba je kar nekaj let mirno čakala na pravi trenutek. Projekt je nastal v letu 2015 na haloškem hribu med kurjenjem krušne peči , sekanjem drv in v virtualni in osebni izolaciji. 22:00 - Koncertna dvorana Rog: Rog: Bass Fighters Z veseljem predstavljamo drum'n'bass crew iz Maribora - Bass Fighters, ki bodo poskrbeli da dobite konkretno dozo proper partya. Damage: 8€ ////METELKOVA//// 20:00 - A-Infoshop: diskusije Info kafana LXXI: Antimilitarizem v 80ih /// Nadaljujemo z lahkotnimi petkovimi večeri, ko se družimo in pogovarjamo o resnih in manj resnih stvareh v tovariškem vzdušju. Tokrat o antimilitarizmu v 80ih. 22:30 - Klub Gromka: klubski večer DJ L.T. >> Dj L.t. je domačin, ki prihaja iz glasbeno kulturnega društva LjubljanJah Vibes. Za večer obljublja veliko različnih žanrov, ki izvirajo iz reggae glasbe. Obljublja presenečenja in presenetljivo izkušnjo. 23:00 - Gala hala: klubski večer UMEŠANA JAJCA Kuhajo: Jopa (KopajOvo; Hr) Borka (rx:tx, Tetkine radosti) Woo-D (GOR, Tetkine radosti) Uravnotežena glasbena polica: breakbeat, nufunk, jungle, hiphop, bigbeat, electro, bass, funk, soul, drum’n’bass, beatz Vstopnina: 3 € do polnoči, 5 € kasneje 23:00 - Channel Zero: koncert Elektroliza: Electro City Ljubljana / promocijski dogodek ob izidu kompilacije Obeta se še drugi promocijski dogodek, na katerem se bodo z live, DJ in kombiniranimi nastopi predstavili še preostali gostujoči jezdeci domače balkanske electro in techno scene: Kalson, Le Chocolat Noir, Alavux, Barion, Microslav in še kdo. 23:00 - Klub Tiffany: klubski večer Pop Nation : N = N Na dan pred mednarodnem dnevu boja proti aidsu vas vabimo na Pop Nation zabavo in hkrati opozarjamo, da so znanstveni dokazi jasni: nekdo, ki ima nezaznavno raven virusa v krvi, ne predstavlja nevarnosti okužbe za svoje spolne partnerje. Pri preprečevanju hiva, če je uporaba kondomov varnejši seks, potem je seks z nekom, ki ohranja nezaznavno virusno breme, celo varnej. ////IZVEN/// 20:00 - Kavarna Soteska: Studio 8: Blaž 1ff8 Vrbič Kvartet Na intimnem koncertu Blaž Vrbič kvarteta v Kavarni Soteska bomo slišali izbrane jazzovske standarde v unikatnih aranžmajih, ki so delo članov kvarteta, ne bo pa manjkal niti izbor avtorskih komadov s prihajajočega albuma. Zasedba: Blaž Vrbič - vokal Nejc Škofic - klaviature Jan Gregorka - bas Gašper Peršl - bobni 21:00 - Prulček: TRY! John Mayer Tribute Zasedba: Matic Kotnik (vokal/kitara), Marko Loredan (bass), Aljoša Bolje (vocal/bobni) TRY! John Mayer Tribute je trio glasbenikov z obsežnimi izkušnjami v mnogih zasedbah. Njihovo predanost glasbi nadgrajujejo s preigravanjem skladb znanega ameriškega kantavtorja. Poslušalcu ponudijo spektakel in podoživetje, ki je zmes zvrsti rocka in bluesa s popom.Repertoar obsega več kot dve uri glasbe izvedene v živo, aranžirane v minimalistični vendar čustveno in izvajalsko močni predstavi. 21:00 - Pritličje: celovečerec - Junker https://soundcloud.com/itsjunker 21:00 - Kino Šiška: MARKO LOUIS Srbski glasbeni fenomen Marko Louis prvič prihaja v Slovenijo! V glasbeno družino rojen pevec že od malih nog posluša soul in jazz iz šestdesetih ter sedemdesetih let 20. stoletja. V svojem lastnem ustvarjanju je zvoke, ki so zaznamovali njegovo otroštvo, združil in ozaljšal z vplivi svoje domovine, njegovo balkansko videnje soula, R&B-ja ter popa pa se nezaustavljivo hitro širi po regiji. Ob prvem obisku nam bo predstavil svoj novi album Euridika, na katerem med drugim v čudovitih duetih sodeluje z Božom Vrećom, sarajevskim bendom Helem Nejse in celo svojo sestro Majo. 21:00 - Nostalgija Vintage cafe: Losse Cannon & the Ordinary Maniacs 21:00 - Orto Bar: Letu Štuke (BiH) Priljubljeni Sarajevski band Letu Štuke najavljajo veliko koncertno turnejo ob prihajajočem novem albumu, ujamete jih lahko v petek, 30. novembra v Orto Baru. V letu 2018 se Letu Štuke po krajšem premoru vračajo na sceno v velikem slogu! V novembru napovedujejo izid dolgo pričakovanega studijskega albuma, ki so ga že uspešno najavili z dvema singloma 'Bože zdravlja' in 'Supermarket'. Vsi ljubitelji benda in avtentičnega avtorskega izraza Dina Šarana, ki ga tako kritiška javnost kot feni razglašajo za enega večjih avtorjev v regiji, bodo v petek, 30. novembra v Orto Baru prišli na svoj račun. Slišali bomo nove pesmi in stare, največje, hite, poetsko močne 'Šutiš', 'Mjesto za dvoje', 'Minimalizam', 'Tesla', 'Bella Donna', 'Sunce' in mnoge druge... 23:00 - Klub K4: K4 Gibanica Novembra se v klet vrača najbolj sveža Gibanica do danes. V areni bodo house in techno zamesili trije madi upi. Idrijo predtavljata Eliaz iz ekipe Sw:idr, ki se bo premierno na Kersnikovi predstavil z lajvom, Looni pa je obetavna diggerka kolektiva Elektronika 69. Debelo torbo vinilov bo prinesel tudi Kosheer, član novonastale ljubljanske ekipe Past Present, ki se kmalu predstavi z Ichisanom na serialki K4x4. V baru ga bo dajal .čunfa, tokrat premierno z lo-fi house setom, za dopolnitev 50 hišnih odtenkov pa bo poskrbel Nebelung, član mariborske house mafije Courtyard. arena Eliaz Live! (Sw:idr) Looni (Elektronika 69) Kosheer (Past Present) bar Čunfa (TRITE) Nebelung (Courtyard) VJ: 5237 5€ < 24.00h < 7€ 23:00 - Božidar: Ciklon & On Rotation: Herzog, Vuka & Stascha Stascha in Vuka ponovno združujeta moči, v goste pa sta tokrat povabila Herzoga. Možakar pridno producira, pred kratkim je bil njegov komad umeščen na kompilacijo Chilli Space, v Božidarju pa se bo predstavil s house setom. Za vse zgodnje obiskovalce bo s primernim uvodom poskrbela Stascha, bar pa bo, tokrat zadnjič kot DJ Šef, zaprl Vuka. Se vidimo! ////DECENTRALIZACIJA//// 19:00 - Kočan & Jančič @ MMC Kibla, Maribor 19:00 - Barrique @ Vetrinjski dvor, maribor 19:30 - Bort Ross z gosti @ KC Janeza Trdine, Novo mesto 20:00 - Smetnaki @ Layerjeva hiša, Kranj 20:00 - PeterAndrej: Skoz zvočni zid @ MMC KIbla, Maribor 20:00 - Dangerous meeting 2018: V okovih in Pirhalter @ AGD Gustaf, Maribor 21:00 - Ana Pupedan @ MKNŽ Ilirska Bistrica 21:00 - Željko Bebek @ Festivalna dvorana Lent, Maribor 21:00 - Tomcat @ ZIP Baza, Trzin 21:00 - Suzi Soprano / Jinho Jinza @ MC Kotlovnica, Kamnik 21:00 - Brain Damage @ Trainstation SubArt, Kranj 21:00 - Link der Wasser @ Mostovna, Nova Gorica 21:00 - Valvera/Minotauro @MinK, Tolmin 21:30 - Lačni Franz @ Užitkarnica Jama, Stična ////RAZSTAVE; PREDSTAVE IN OSTALO//// 17:00- Mestni Muzej Ljubljana: Orodja za boljše bivanje: materialnost Letošnja edicija festivala Orodja za boljše bivanje se ukvarja z materialnostjo. Pridružili se nam bodo arhitekti, umetniki in ustvarjalci vseh vrst, ki jim je skupno združevanje duhovnega z materialnostjo v tisto tretje, kar je več kot vsota svojih delov. Kako se lotevajo dela s svojimi materiali? Kako si z njimi delijo svoja življenja? In končno, mar oni poznajo material orodij za boljše bivanje? V sklopu festivala bomo tudi razglasili zmagovalce dveh natečajev in jim podelili nagrade. Literarni natečaj Straniščne spletke bomo zaokrožili z branjem izbrane kratke zgodbe, arhitekturni natečaj Dom prihodnosti pa bo predstavil sveže ideje za nove načine bivanja. 18:00 - Maja Pučl in Tanja Vergles: Prisotnost odsotnosti @ Galerija Nočna izložba Pešak, Masarykova 24, Ljubljana, AKC Metelkova mesto Umetnici Maja Pučl in Tanja Vergles se v Galeriji Nočna izložba Pešak predstavljata s postavitvijo Prisotnost odsotnosti. Pri njunem delu jima je skupna uporaba ponavljajočih se gibov oziroma elementov. Razstava, ki jo je potrebno brati kot v sebi zaokroženo celoto, vsebuje kiparski in slikarski del. Tanja Vergles sestavlja kiparske objekte z varjenjem matic. Sestavni del, matica, je tako ponovljen, dokler ne zapolni vnaprej mišljene oblike. Tovrstna repetativnost pa se kaže v delih Maje Pučl v luknjanih platnih, ki na razstavi delujejo kot neke vrste pregrade ali zasloni. 20:00 - Stara metna elektrarna: Staging a Play: Steklena menašerija tija Ferlin v svoji novi predstavi Staging a Play: Steklena menažerija ponovno razpira vmesno področje med abstrahiranim plešočim telesom in konvencijami gledališkega jezika. Ferlin in skupina štirih plesalcev se tako spopade s skoraj nemogočo nalogo, s katero poskušajo na novo iznajti gledališkost skozi potencial, ki izhaja iz sopostavitve telesa in besedila. Odrski prostor tako vzpostavi možnost razpiranja napetosti, ki nastanejo med preizpraševanjem gledaliških konvencij in odpiranjem novih imaginacij.


Aktualno - Skupaj pozdravimo sonce na najdaljši dan z vrha Rifnika - Turistični portal občine Šentjur Kategorije: rifnik , Šentjur Že odštevamo ure do prav posebnega dne. V ponedeljek, 21. junija, bomo skupaj na vrhu starodavnega Rifnika pričakali sončni vzhod in pozdravili sonce. Od 21. do vključno 23. junija bodo dnevi najdaljši in uradno se bo začelo tisto pravo poletje, po katerem smo hrepeneli ves deževen maj. Sončni vzhod na Rifniku Športno umetniško društvo Rifnik vabi na jutranji pohod na Rifnik. Zbor bo v ponedeljek, 21. junija, v Športnem parku Rifnik. Na Rifnik pa se krene zelo zgodaj, ob 4.20 uri, da smo do 5. ure na vrhu. Veličastni sončni vzhod pričakujemo ob 5.07 uri. Jutranja meditacija in pozdrav soncu Ob 5.30 uri bo na vrsti jutranja meditacija in pozdrav soncu. Za čim bolj udobno vadbo si prinesi s seboj podlogo za vadbo. Meditacijo bo vodila Zdenka Vrečko. Zemljepisna širina: 46.197982977956° Zemljepisna dolžina: 15.406736890198° Pogled na Rifnik iz Resevne je v poletnih jutrih še posebej očarljiv, kadar se v dolini ob reki Voglajni pojavijo jutranje meglice. Oddaljeno: 855 m Oddaljeno: 981 m


text: 1790. je deseto desetletje v 18. stoletju med letoma 1790 in 1799. D-01790. 1790. leta


Je treba delat' Današnje kulturne novice posvečamo razmisleku o delu. Zdi se namreč, da se časi spreminjajo, delo pa ostaja ena izmed temeljnih vrednot naših življenj. Saj veste: brez dela ni jela. Ali pa za ljubitelje cinizmov: delo osvobaja. Za vse ljubitelje antike pa imamo na zalogi še Horacijev vzhičeni vzklik: Delaj! Če le moraš, delaj dobro. Če ne - pa vsaj delaj! V Kinu Šiška si od danes naprej lahko ogledate likovno razstavo Katre Petriček (Ne)delo, ki ne poziva k prekinitvi dela, temveč skuša z razmislekom, kaj pomeni delati nič, odpirati nove poglede na pomen in vrednost dela. Klemen Slakonja je pred časom v svoji imitaciji Slavoja Žižka uporabil misel, da je včasih delati nič najbolj nasilno dejanje. Je kontekst razstave zastavljen v tem duhu ali sloni na drugačnih ugotovitvah? Avtorico razstave smo povprašali, kaj jo je napeljalo na razmišljanje o delu oziroma ne-delu? Kakšna je torej vloga dela v času, ko ima večina ljudi delo, nima pa vsak službe? Ali je otvoritev razstave nalašč na po-nedeljek? Kulturno društvo Anarhiv pa medtem nadaljuje s ciklom pogovorov o »novi dramatiki«. Tokrat bo razmislek namenjen zgodovini lokalne dramatike, vendar brez pretenzije po njeni mistifikaciji ali po ustvarjanju velikih zgodb: vodji pogovora Robert Bobnič in Simon Smole si jo bosta pod drobnogled vzela s pomočjo Emila Filipčiča. O tem, kaj je najbolj inovativno pri Filipčičevih postopkih, smo povprašali Roberta Bobniča: Veliko slišimo izraze kot so postdramsko ali postfaktično. Kako se v ta kontekst vpenja Filipčič? Ponedeljkovemu vzdušju primerno, mladi delamo kot zamorci. Kulturne novice je spisala Zala.


(Preusmerjeno s strani Pogreb (Slovenec 1917)) Vzpostavljeno iz »https://sl.wikisource.org/w/index.php?title=Pogreb_(Slovenec)&oldid=161090« Čas zadnje spremembe strani: 13:02, 16. julij 2018.


ideje za natečaj okrasitev buč brez izrezljanja najboljša okenska klimatska naprava 5000 btu kateri čaj je najboljši pri prehladu kako šišati ženske lase doma 45 najboljših sodobnih božičnih pesmi, ki jih potrebujete na svojem počitniškem seznamu predvajanja To so najboljše sodobne božične pesmi izvajalcev, kot so Ariana Grande, John Legend, Mariah Carey in drugi, od zabavnih pop himn do hladnih rock ovitkov. 25 pesmi matere in hčere, ki praznujejo njihovo posebno zvezo Matere in hčere imajo posebno vez, kakršna ni nobena druga, besedila v teh pomenljivih pesmih pa to popolnoma opisujejo. Ali je Walmart odprt na božič leta 2020? Walmartov 24-urni urnik se spremeni na božični večer, božični dan in silvestrovo, zato boste morali počitniško nakupovati pred časom. 32 najboljših daril za najstnike, ne glede na to, v kaj so Ne glede na to, ali se ukvarja z umetnostjo, igrami ali športom, so to najboljša darila za najstnike v vsakem proračunu. Vzemite nekaj za svojega najboljšega prijatelja, fanta ali najstnika doma. Ali je pošta odprta v novem letu 2021? Vse, kar morate vedeti o urah USPS Se sprašujete, ali je pošta ZDA odprta letos na silvestrovo in novo leto? Tukaj je vse, kar morate vedeti o novoletnih urah USPS 2021. Vse pomene vrtnic, ki jih morate vedeti, vključno z rdečimi vrtnicami in črnimi šopki V vašem življenju je vrsta vrtnic za vsakogar! Toda pomen rdeče vrtnice, pomen bele vrtnice, pomen rumene vrtnice in pomen črne vrtnice se zelo razlikujejo. Tukaj je vse pomene vrtnic, ki jih morate vedeti. 35 najlepših kostumov za dojenčke, ki jih lahko preizkusite leta 2020 Ti čudoviti kostumi za noč čarovnic za dojenčke, dojenčke in novorojenčke so prava pot. Od Disneyjevih možnosti do superjunakov in živali, bo vaš otrok zagotovo zvezda predstave s temi prikupnimi idejami. Vse restavracije se odprejo na božični dan leta 2020 Če letos ne želite kuhati za božič, si oglejte eno od teh restavracij, odprtih na božični dan. 15 pesmi sladkih materinskih dni, ki praznujejo vaš poseben odnos z mamo Od sodobnih pisateljev, kot sta Lang Leav in Rupi Kaur, do klasičnih pesnikov, kot sta Rudyard Kipling in Edgar Allen Poe, so ti nadarjeni pisarji popolnoma izrazili močno ljubezen, ki jo čutite do svoje mame. 50 najboljših romantičnih komedij vseh časov, ki jih lahko predvajate zdaj Nič ne presega teh smešnih ljubezenskih zgodb. Oglejte si naše najboljše romantične komedije vseh časov in se pripravite na maraton teh klasik. Vse trgovine z živili so še vedno odprte na božični dan leta 2020 Za lastne potrebe si oglejte ta seznam trgovin z živili in trgovinami, ki so odprte na božični dan. Poleg tega poiščite seznam trgovin, ki so te počitnice zaprte. Ti najstniški kostumi za noč čarovnic za najstnice so zabavni in primerni za šolanje: od najboljših kostumov za samske 13-letnike do priljubljenih kostumov za najstnike na Amazonki. Kaj je odprto na novoletni dan 2021? Tu so vse trgovine, ki jih lahko kupite 1. januarja Oglejte si celoten seznam trgovin - trgovin z živili, trgovin z mešanim blagom in še več - odprtih na novoletni dan. Poleg tega poiščite, katere trgovine so zaprte v čast zveznega praznika. 56 preprostih domačih kostumov za noč čarovnic za odrasle, otroke in vse vmes Ti domači kostumi za noč čarovnic so poceni, zabavni, kreativni in narejeni iz predmetov, ki jih že imate doma. Vprašajte si te kostume za noč čarovnic, ne glede na to, ali iščete kreativne ideje za dojenčke, malčke, otroke ali odrasle. Vse restavracije se odprejo na novoletni dan 2021, vključno s Starbucksom, McDonald'som in drugimi Na novoletni dan se odpravite v eno od teh restavracij ali verig hitre prehrane, ki ostanejo odprte 1. januarja. Prvi dan leta 2021 si oglejte Applebee's, Starbucks, Cracker Barrel in še več za malico, kosilo ali večerjo. 18 trgovin z živili, ki bodo ob dnevu zahvalnosti ostale odprte Te trgovine z živili bodo odprte na dan zahvalnosti. Na tem seznamu preverite posebne zahvalne ure, da boste lahko v prazničnem času kupili izdelke z živili v zadnjem trenutku. 11 najboljših stvari na božič v New Yorku za praznični praznik Iščete zabavne stvari na božični dan v New Yorku? Te znamenitosti, trgovine in restavracije v New Yorku so opremljene s prazničnim okrasjem, da bi dobili vsakogar v duhu. 70+ najboljših božičnih filmov vseh časov Od filma »Čudovito življenje« do »Doma sam« so to najboljši božični filmi vseh časov, ki vas bodo iz leta v leto popeljali v praznični duh. 20 najboljših božičnih filmov na Amazon Prime, ki jih lahko pretakate danes Letos si oglejte enega najboljših božičnih filmov na Amazon Prime - brezplačno! Naši najboljši izbori (vključno s klasičnimi in sodobnimi možnostmi) so na voljo na Prime. Ta zbirka kreativnih in edinstvenih idej za božično drevo dokazuje, da vaše počitniško drevo ni nujno tradicionalno, da bi bilo lepo (ali elegantno).


text: 1761 (MDCCLXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Dogodki Rojstva 20. november - Pij VIII., papež († 1830) 24. december – Selim III., sultan Osmanskega cesarstva († 1808) Neznan datum Jakob Sigismund Beck, nemški filozof († 1840) Smrti 4. januar - Stephen Hales, angleški fiziolog, fizik, kemik, izumitelj (* 1677)


source: CulturaX

text: Onaplus - Mirko Pogačar: To je napad na Tadeja, mamo in mene Ibrahimović je stavil na stavnico in se znašel v težavah Mirko Pogačar Z Mirkom Pogačarjem, očetom Tadeja Pogačarja, o sladkih in grenkih trenutkih, ki jih je prinesla sinova zmaga, ter odnosih v njihovi družini. Teja Roglič 5.11.2020 | Foto: Leon Vidic Dobimo se na krožišču v Komendi. Tistem krožišču, ki je že en mesec obarvano rumeno zaradi zmage Tadeja Pogačarja na najprestižnejši kolesarski preizkušnji. Rumena barva na cesti je že malce zbledela, ponos v očeh Mirka Pogačarja pa niti najmanj. A ni ponosen le na Tadeja, temveč tudi na njegovega brata in sestri ter dolgoleten zakon. »Niso pomembni rezultati, pomembno je, kakšen je otrok. Da je pošten, spoštljiv. Vzgojeni so, kot je treba. Ne bojim se zanje in za njihovo prihodnost,« pove. Ko gledam nazaj, se mi zdi, da je bila Tadeju storjena krivica. Če bi zmagal in ne bi bilo nikjer za njim nobenega Slovenca, bi bilo to 1A za vso Slovenijo, tako pa je 1B za...


text: Predavanje Stipeta Hečimovića - Odmevi V sredo 29.5.2019 smo študijski krožek Sivka v sodelovanju s krajevno skupnostjo Podraga pripravili predavanje o užitnih divjih rastlinah. Predavanje je vodil biolog in zeliščar Stipe Hečimović. Zaradi tehničnih težav predavatelja smo predavanje pričeli z majhno zamudo, vendar brez skrbi, saj smo pozneje vse nadoknadili. Med čakanjem na predavatelja smo se posladkali z domačimi dobrotami, nekateri pa smo se malo sprehodili in v bližini nabrali rastline. Pozneje smo številne izmed njih spoznali bolj podrobno. Poučili smo se o njihovi kulinarični in zdravilni uporabi. Ste vedeli, da so iz korenine medvedje tace (Herhcleum sphindylium) vikingi izdelovali svoje pivo? Da je Ahil z rmanom (Achilea millefolium) zdravil svoje vojščake? Da je zvezdica (Stellaria media), ki jo imamo vsi za navaden plevel, zelo uporabna v prehrani? Vse to in še veliko več smo v dobri družbi in sproščenem vzdušju izvedeli na tokratnem predavanju. Tako smo pri študijskem krožku zaključil s srečanji in se podali v prihajajoče počitniške dni. Jeseni pa spet novim dogodivščinam naproti.


Cenzura? Bogve! »Ali je to cenzura, ne vemo. Je za zaplet kriva vsebina projekta? Tudi tega ne.« Takšna in podobna nevtralno arbitrarna stališča so zaznamovala novinarsko konferenco zavoda Maske o nenadnem zapletu nastajanja dokumentarne uprizoritve Igra o antikristu - Oratorij po mariborski nadškofiji. Magistralni rabelj je tokrat SNG Maribor, osrednje žrtveno jagnje umetniški kolektiv Was ist Maribor (ki ga sestavljajo Andreja Kopač, Sebastijan Horvat, Matjaž Latin in Aljoša Ternovšek), svoj delež posrednega interveniranja pa je pristavil tudi Janez Janša (– Kateri? Izbira je vaša.). Direktor SNG Maribor se soočanja ni udeležil in s tem simbolično spomnil, da se najvišja stopnja prisotnosti skriva v odsotnosti subjekta. Novinarji so bili od gostiteljev zaupljivo nagovorjeni, da naj sami stopijo v raziskovalne škornje, zarijejo v kalno vodo in najdejo, za katerim grmom tiči zajec. Ustvarjalci so namreč modro molčali, niso želeli insinuirati. Potem ko so le nekaj tednov pred začetkom vaj prejeli elektronsko pošto o nepreklicni prekinitvi sodelovanja s strani SNG Maribor, niso želeli drezati globlje. Interpretacije dejanja niso želeli usmerjati, kaj šele zakoličiti, konkretni debati o morebitni prikriti cenzuri so se branili z vsemi štirimi, ostali so čisti in pozlačeni z molkom. Vzrok preklica sodelovanja s SNG Maribor naj bi bil namreč finančnega značaja. Naj bi bil. Kako lično: projekt, ki govori o finančnem zlomu, prekine primanjkljaj financ, za katerega je morda posredno kriv prav objekt razprave. Igra o antikristu je »oratorij, ki tematizira denar, cerkev in odpuščanje«. Dogodek naj ne bi žalil verskih čustev, bo pa z ostrim dokumentarnim skalpelom transparentno zarezal v »skoraj milijardni dolg, ki si ga je škofija pridelala z manevriranji in ki še danes jemlje kruh tako vernikom kot upnikom. Zgodba mariborske nadškofije je zato največja dolžniška zgodba v času države Slovenije in kronološko pomeni začetek razkroja socialne države« (tako kolektiv Was ist Maribor). Predstavniki sedme sile in drugi obiskovalci konference smo se znašli v premišljeno zrežirani pobudi, da resnične razloge za razhod koproducentov raziščemo sami. Saj, v sobi je bilo čisto preveč režiserjev, da ta »mikro perfomativni« dogodek ne bi bil tako rekoč do potankosti insceniran. Nekako v stilu, če nekdo podjebava njih, bodo oni podjebavali naprej nekoga drugega ... Seveda na inteligenten, subverzivno prefinjen način; takšen, kakor se za njihove tudi siceršnje uprizoritvene akcije pričakuje in spodobi. Naj pri tem dodamo neobvezno opazko, da je konferenca o sesutju projekta v svoje okrilje privabila zavidljivo število kredibilnih medijev, kompaktno množico novinarjev, ki si jo lahko marsikateri javni zavod samo mokro želi ob kakšni svoji prihajajoči premieri. Stvar je jasna: v kontekstu gledališča nas žurnalistično vžigajo razsutja in zastoji, ne pa uspeh in dokončnost. Sklepamo, da konferenca ne bi bila tako »miroljubne« narave, če projekt še ne bi bil v rokah novega koproducenta – Cankarjevega doma, zanj Mitja Rotovnik –, ta bo dokumentarcu ponudil zaledje, ki mu ga je prvo obljubilo Slovensko narodno gledališče Maribor. Konkretno: vsaj 40-članski pevski zbor, štiri operne soliste, tri igralce, dva tolkalca in elektroniko. Premiera z zamikom se obeta letošnjo jesen. Geografska premestitev bo projektu sicer odvzela tisti iskrivi in boleči element neposredne lokalnosti obravnavanega, ambientalno ostrino, ki bi jo podčrtala štajerska prestolnica. A navsezadnje, nič ne de. Mariborska nadškofija je tako ali tako fenomen planetarnih razsežnosti. Sploh pa, če zmore vera prebiti življenje in smrt, preseči čudežna vstajenja in nestična oplajanja, se bo pa menda prebila tudi mimo Trojan. V branje priporočamo tudi: - http://www.delo.si/kultura/oder/iz-maribora-izgnali-antikrista.html - http://www.dnevnik.si/kultura/odpoved-res-le-financne-narave


Hitreje do boljšega delovnega mesta.


Mogoče se jutri,


text: mladi.net - Andreja Ličen (MMM) Z rokami, ki si mi jih dal - petek, 28. julij Andreja Ličen | petek, 28 julij 2006 S očmi, ki si mi jih dal, gledam in občudujem Tvoje stvarstvo. Z ušesi, ki si mi jih dal, poslušam melodije sveta. Z usti, ki si mi jih dal, oznanjam Tvojo ljubezen. Z rokami, ki si mi jih dal, spreminjam, ustvarjam, oblikujem, preurejam ... Z nogami, ki si mi jih dal, obiskujem, plešem ... S srcem, ki si mi ga dal, Njegov mir - v torek, 25. julij Andreja Ličen | sreda, 26 julij 2006 {mosimage}Eden tistih dni je bil včeraj, ko do enajstih poležavaš v postelji, ob 12h ješ zajtrk in greš po zajtrku spet počivat. Neusmiljena vročina tolče, da komaj dihaš. Dan je bil res zaznamovan z oddihanjem in molitvijo. Z dekleti smo si vzele uro časa in v predani molitvi slavile Boga, ki nam daje brezskrbni čas počitka. 1. dan - ponedeljek, 24. julij Andreja Ličen | ponedeljek, 24 julij 2006 {mosimage}Še vedno se pred menoj vrtijo slike včerajšnjega potepa po Logarski dolini, Robanovem kotu in Koroški. Zelenje in mogočnost gora. Oko se odpočije ob pogledu na zeleno travo - skoraj bi že pozabila kako izgleda Neusmiljena vročina, ki že mesec dni vztrajno greje primorski konec Slovenije je požgala dobesedno vse: travo, drevje, rože ... nekaj časa sem se še trudila, da bi naše obršlanke cvetele, ko pa se je v skalnjaku začel sušiti natresek in rumeneti žajbelj me je počasi minilo upanje, da bi rože na ograji, kljub mojemu zalivanju, rasle. Ta konec tedna je gorelo povsod – zagorel je Kras, od vročine smo zgorevali mi, ob lepoti in spokojnosti Savinjskih Alp pa je gorelo moje srce. Bog mi je v lahnem vetriču šepetal na uho besede ljubezni.


Karierno svetovanje


Poglejmo si primer. Vaša naloga je izdelava mesečnih poročil in postavljanje vedno novih mesečnih ciljev, ki morajo biti izdelani na podlagi ugotovljenih rezultatov. Zapisali boste cilj in metode, s katerim jih boste uresničili. Da bi lažje začeli to nalogo, premislite in preberite, na kaj se je osredotočal vaš predhodnik (najverjetneje niste prvi, ki se spopada s temi zadolžitvami), na kaj je postavljal poudarke in ali že obstajajo določene metode dela, ki stremijo ciljem. Ali je en smoter pomembnejši od drugega? Kako boste ocenjevali napredek in razvoj na tem področju?


Pastile lahko brez nevarnosti uporabljate dalj časa. Če se simptomi ne izboljšajo v 10 dneh, se posvetujte z zdravnikom ali farmacevtom.


source: fineweb

text: Harran Harran je mesto in pokrajina v provinci Şanlıurfa v jugovzhodni Turčiji, znan tudi kot Carrhae. Izginulo staro mesto Carrhae je bilo leta 53 pr. n. št. prizorišče bitke med Rimljani in Parti, danes pa je pomembno arheološko najdišče. Harran je bil v antiki pomembno trgovsko središče. Največ so trgovali s Tirom, (Ezekiel 27:23), njihova posebnost pa je bila dišeča guma, ki so jo pridobivali iz drevesa stobrum (Plinij, N.H. xii. 40). Vsebina Starodavni Harran[uredi | uredi kodo] Legende, ki obdajajo Harran segajo vse do nastanka človeštva in pravijo, da sta se Adam in Eva ustavila prav tu, ko so ju izgnali iz Rajskega vrta. Zgodovinski Harran je resnično zelo star. Bil je središče mezopotamske kulture, ki je obvladovala križišče cest med Damaskom, Ninivami in Karkemišem. Križišče je dalo mestu izreden strateški pomen. Harran se pogosto omenja v asirskih napisih že v času Tiglat-Pileserja I. okrog leta 1100 pr. n. št. kot Harranu, kar pomeni »pot« (akadsko: harrānu – cesta, pot ali potovanje). Po državni pogodbi med Šupilulijumo in Šativazo je hetitska vojska pod poveljstvom Pijaššilija na pohodu proti Hanilgalbatu Harran požgala. Harran v starih spisih[uredi | uredi kodo] Stara zaveza (Geneza 12:4-5) pravi, da je Abraham živel v Haranu, za katerega nekateri poznavalci trdijo, da gre za današnji Harran. Hebrejska Biblija (Geneza 11:31) ima Haran za mesto, kjer se je ustavil Terah, ko je z družino - sinom Abramom, vnukom Lotom (sinom Terahovega sina Harana, ki je umrl v Uru) in ženo Sarai - odšel iz Ura. Geneza 27:43 omenja, da je v Haranu živel Laban, in ga povezuje z Izakom in Jakobom: Jakob je v Haranu živel 20 let in delal pri svojem stricu Labanu (Geneza 31:38 in 41). Islamsko izročilo povezuje Haran z Abrahamovim bratom Aranom (Geneza 11:26-32). Harran je bil domovanje mezopotamske boginje meseca Sin. Njen tempelj je gradilo več kraljev, med njimi Asurbanipal in Nabonid, Herodian (iv. 13, 7) pa omenja, da je bil v njegovem času v mestu lunin tempelj. Med vladanjem kralja Hezekija se je mesto uprli Asircem, ki so ponovno osvojili mesto osvojili mesto (2. knjiga kraljev 19:12, Izaija 37:12) in mu odvzeli mnogo privilegijev. Kralj Sargon II. jim je pravice kasneje vrnil. Medijci, Perzijci, Grki in Rimljani[uredi | uredi kodo] Med propadanjem Asirskega imperija je Harran postal trdnjava zadnjega kralja Ašur-ubalita II., leta 609 pr. n. št. ga je oblegal in osvojil babilonski vladar Nebopolazar, po padcu Asirije je postal del Medijskega imperija, za tem pa je prešel v posest perzijskih Ahemenidov. V perzijskih rokah je ostal vse do leta 331 pr. n. št., ko je v mesto vkorakala vojska Aleksandra Makedonskega. Po Aleksandrovi smrti 11. junija 323 pr. n. št. so se za mesto potegovali njegovi nasledniki Perdikkas, Antigon Monoftalm in Eumen. Mesto je nazadnje postalo del kraljestva Selevka I. Nikatorja, Selevkidskega imperija in glavno mesto province Osroene (grški naziv starega imena Urhai). V naslednjih sto petdesetih letih se [[]]je država razcvetela in ko je partska perzijska dinastija okupirala Babilonijo, je dobila neodvisnost. Osroeni je potem nekaj stoletij vladala arabska dinastija Abgeridov, ki so bili vazali partskega »kralja kraljev«. Nekaj stoletij kasneje, leta 217, je bil na Makrinusovo pobudo v Harranu ubit rimski cesar Karakala. V bližini mesta so leta 296 cesarja Galerija porazili njegovi nasledniki Sasanidi iz Perzije. Mesto je ostalo pod perzijsko oblastjo, dokler niso leta 651 Sasanidov porazili Arabci. Krščanstvo[uredi | uredi kodo] Harran je bil že zelo zgodaj središče krščanstva in prvo mesto, kjer so se javno gradile cerkve. Mesto je imelo svojega škofa, mnogo ljudi pa je kljub temu ostalo zvestih stari poganski veri in v Harranu se je rodila sabijska kultura. Islamski Harran[uredi | uredi kodo] Na začetku islamskega obdobja je bil Harran na ozemlju plemena Mudar (Diyar Mudar) v zahodnem delu severne Mezopotamije (Al Jazīrah). Skupaj z ar-Ruho (kasneje Edeso in današnjo Urfo) in ar-Rakko je bil eno največjih mest v regiji. Med vladanjem umajjadskega kalifa Marvana II. je postal Harran sedež vlade islamskega imperija, ki se je raztezal od Španije do osrednje Azije. Baje je šel skozi Harran tudi abasidski kalif al-Ma'mun, ko je šel na vojni pohod proti Bizantincem in prisilik Harrance, da prestopijo v eno od »ver iz knjige«, se pravi v judaizem, krščanstvo ali islam. Da bi uživali popolno zaščito islamskih vladarjev, so se prebivalci poistovetili s Sabijci. V Koranu so bili Sabijci resnično omenjeni, toda to so bili skupina gnostičnih Mandejcev, ki so živeli v južnem Iraku, vendar so v al-Ma'munovem času že izginili. Povezava Harranskih Sabijcev in Sabijcev iz Korana je vsekakor vprašljiva. Prva islamska univerza[uredi | uredi kodo] V poznem 8. in v 9. stoletju je postal Harran središče za prevajanje del s področja astronomije, filozofije, naravnih znanosti in medicine. Asirci so iz grščine prevajali v sirščino in iz nje v arabščino in znanje iz klasičnega sveta prenašali na arabsko govorečo civilizacijo, ki je nastajala na jugu. Mnogo pomembnih učenjakov s področja naravnih znanosti, astronomije in medicine je bilo po poreklu iz Harrana. Večinoma so bili neislamski Asirci. Med najbolj znanimi je bil alkimist Geber. Prevajalsko središče se je kasneje iz Harran preselilo v Bagdad. Propad sabijcev[uredi | uredi kodo] Leta 1032 ali 1033 so se sestradani podeželski prebivalci uprli in spopadli z mestnimi muslimanskimi milicami. Uporniške množice so pokončale sabijsko skupnost in porušile sabijski tempelj. Leta 1059-1060 so tempelj ponovno zgradili in ga preuredili v utrjeno rezidenco vladajočega arabskega plemena Numajridov, ki je prišlo v 11. stoletju na oblast v zahodni Mezopotamiji (Jazīri). Vladar Mahmud Nur al-Din je iz rezidence naredil močno trdnjavo. Križarji[uredi | uredi kodo] 7. maja 1104 je bila v dolini Balik pomembna bitka, znana kot bitka pri Harranu. Po mnenju Mateja iz Edese je bila bitka dva dni hoda od Harrana, Albert iz Aachna in Fulk iz Chartresa pa trdita, da je bila bitka na ravnici pri mestu ar-Rakkah. Križarji so v bitki doživeli velik poraz. Edeškega grofa Baldvina Bourškega so Seldžuki ujeli. Ko so ga čez nekaj let izpustili, je postal jeruzalemski kralj Baldvin II. Na koncu 12. stoletja sta bila Harran in ar-Rakkah rezidenca ajubidskih emirjev. Ajubidski vladar Jazīre al-'Adil Abu Bakr je ponovno utrdil grajsko obzidje. Leta 1260 je bilo mesto med mongolskimi vojnami ponovno popolnoma porušeno in zapuščeno. Porušeno mesto je v 13. stoletju opisal arabski zgodovinar Abulfeda. Sodobni Harran[uredi | uredi kodo] Harran je znan po svojih tradicionalnih čebeljim panjem podobnih hišam iz nežgane opeke, ki so zgrajene povsem brez lesa. Hiše so znotraj hladne, kar je v teh krajih še kako pomembno, in se niso sprememnile že 3.000 let. V takšnih hišah so prebivali vse do leta 1980. Danes so namenjene samo turistom, večina harranskega prebivalstva pa živi novi majhni vasi približno dva kilometra od glavnega mesta. Ruševine starega mestnega obzidja in utrdb in nekaj drugih zgradb, na primer ena od mestnih vrat, so ohranjene. Arheolog dr. Nurettin Yardımcı trenutno izkopava bližnjo grobno gomilo iz 4. stoletja pr. n. št. Nova vas je revna in življenje v vroči in suhi klimi težko. Prebivalci so po poreklu Arabci in živijo po svojem starem izročilu. Arabce je v 18. stoletju sem naselilo Otomansko cesarstvo. Značilne družine imajo po 10-15 otrok, ki se zbirajo okrog turistov, jim prodajajo brošure o mestu in šopke zelišč in prosjačijo za drobne predmete, na primer lasne sponke ali rdečilo za ustnice. Pogosto tudi vodijo turiste po mestu. Vaške ženske so tetovirane in oblečene v tradicionalna beduinska oblačila. V drugi polovici 1980. let je postala harranska ravnina zaradi zajezitve rek Cüllab and Deysan pustinja. Ponovno je ozelenela nekaj let kasneje, ko je začel delovati namakalni sistem. V okolici Harrana zdaj rasteta predvsem bombaž in riž. Politika[uredi | uredi kodo] Pokrajino je v turškem parlamentu dolgo let zastopal Necmettin Cevheri, pripadnik velikega klana Urfa, ki je, podobno kot Sedat Bucak, podpiral stranko Sulejmana Demirela. Ko se je Demirelova stranka v devetdesetih letih prejšnjega stoletja sesula, sta obe družini začeli podpirati trenutno vladajočo konzervativno stranko Adalet ve Kalkınma Partisi. Viri[uredi | uredi kodo] - Chwolsohn, Daniil Abramovic, Die Ssabier und der Ssabismus, St. Petersburg, 1856 - Green, Tamara, The City of the Moon God: Religious Traditions of Harran. Leiden, 1992 - Heidemann, Stefan, Die Renaissance der Städte in Nordsyrien und Nordmesopotamien: Städtische Entwicklung und wirtschaftliche Bedingungen in ar-Raqqa und Harran von der beduinischen Vorherrschaft bis zu den Seldschuken (Islamska zgodovina in civilizacija. Študije in članki), Leiden, 2002 - Rice, David Storm, »Srednjeveški Harran. Študije topografije in zgodovinskih spomenikov I«, Anatolian Studies 2, 1952, pp. 36-84


Komentiraj Ob odstopu generala Ibn Aufa je vodenje vojaškega sveta prevzel generalpolkovnik Hashem Abdel Mutalib Ahmed Babakr. Vlada je v zadnjih dneh sicer pristala na nekatere izmed zahtev protestnikov, ena od katerih je prestrukturiranje Narodne obveščevalne in varnostne službe. Ta tajna policija naj bi bila namreč odgovorna za poskuse nasilnega zatiranja protestirajočih množic, več deset smrti in več sto ranjenih zaradi streljanja na množice. Glede na uradne izjave policije je bilo v četrtek in petek zaradi streljanja na protestih ubitih 16 in ranjenih 20 ljudi. Z vrha varnostno-obveščevalne službe je pred dnevi že odstopil Saleh Abdalah Goš, na njegovo mesto pa je bil imenovan eden izmed višjih vojaških častnikov. Glede na izjave oblasti bo iz mesta obrambnega ministra odstopil prej omenjeni obraz državnega udara general Auad Ibn Auf. Sudanska poklicna zveza, ki igra ključno vlogo pri demonstracijah, vztraja, da se protesti ne bodo nehali, dokler v Sudanu ne bo vzpostavljena civilna vlada. Na seznamu njihovih zahtev sta med drugim tudi izpustitev vojakov, ki so prestopili na stran revolucije, in zaseg premoženja nekdaj vladajoče Baširjeve Stranke nacionalnega kongresa.Spopadi za oblast se nadaljujejo tudi v Libiji. Vojska Vlade narodne enotnosti je sporočila, da so sestrelili vojaško lovsko letalo Libijske narodne vojske. Slednja deluj 1000 e pod vodstvom generala Kalife Haftarja in bolj ali manj nadzoruje vzhodni del države, 4. aprila pa je vojska pod Haftarjevim ukazom začela ofenzivo za zavojevanje libijske prestolnice Tripoli. Tam sicer deluje tako imenovana Vlada narodne enotnosti, ki uživa podporo Združenih narodov, vendar pa več kot očitno ne obvladuje razmer v državi. Letalski napadi na položaje vlade v Tripoliju in njej zvestih milic so se okrepili preko konca tedna, ko naj bi letala bombardirala predmestje, Haftar pa se je včeraj sestal z egiptovskim predsednikom Abdelom Fatahom el-Sisijem. O čem je potekal pogovor obeh glav, ni znano, iz Sisijeve pisarne pa so sporočili, da je Haftarju zagotovljena egiptovska pomoč pri boju proti terorizmu in ekstremistom s ciljem vzpostavitve varnosti in stabilnosti v Libiji. Da je cilj varne in stabilne Libije še precej daleč, pričajo same razmere na terenu. Glede na informacije Svetovne zdravstvene organizacije naj bi spopadi med obema stranema zahtevali 121 smrtnih žrtev, 561 ljudi pa je bilo ranjenih. Iz humanitarnega oddelka Združenih narodov so sporočili, da je trenutna ofenziva sprožila razselitev več kot 15 tisoč ljudi. Dodatno so nevarnostim vojnih razmer izpostavljeni tudi migranti, ki so zaprti v centrih, ki jih financira Evropska unija. Slednja je navkljub trenjem med Francijo in Italijo pozvala Haftarja k umiku. Združeni narodi prav tako pozivajo k končanju spopadov in ne spreminjajo svojega stališča pri podpori Vlade narodnega soglasja pod Fajezom al-Saradžem. Na včerajšnji dan je sicer ta organizacija načrtovala začetek pogovorov med vlado Saradža in Haftarja, vendar so jih očitno prehiteli spopadi.Palestinski predsednik Mahmud Abas je potrdil novo palestinsko vlado pod vodstvom premierja Mohamada Štajeha. Zadnji premier Rami Hamdalah je namreč odstopil letošnjega januarja, potem ko mu ni uspelo pomiriti odnosov med stranko Hamas, ki obvladuje Gazo, in stranko Fatah, ki ima oblast na Zahodnem bregu. Iz odstople vlade je pet funkcionarjev ostalo na pozicijah, 17 mest pa so zasedli novi člani. Člani vlade prihajajo izključno iz skupin Palestinske osvobodilne organizacije ali PLO, večina iz Fata 2000 ha, izključeni pa so člani Hamasa in islamističnih skupin, bojkot nove vlade pa so naznanili tudi bolj levičarski deli PLO-ja. Ministri bodo začeli svoj mandat s precej zahtevnimi nalogami, ameriška vlada je namreč ukinila finančno pomoč, Izrael je zamrznil izplačila davkov, v izraelskih zaporih pa je na gladovni stavki 400 Palestincev. Na parlamentarnih volitvah na Finskem je z minimalno prednostjo 0,2 odstotka glasov slavila stranka Socialnih demokratov, ki je prejela 17,7 odstotka in s tem osvojila 40 sedežev v 200-članskem parlamentu. Takoj za njo je s 17,5 odstotka nacionalistična Stranka Fincev, ki je dobila 39 poslancev. Stranka odstopljenega premiera Juhe Sipile [jUhe sIpile], ki je opravljal tekoče posle, je doživela polom in s 13,8 odstotka glasov število svojih poslancev z 49 zmanjšala na 31. Več o volilnem dogajanju v tej nordijski državi v OFFsajdu ob 17. uri. V ruskem Sočiju je po bolezni umrla Mirjana Marković, vdova pokojnega predsednika Zvezne republike Jugoslavije Slobodana Miloševića. Kot njen mož, ki je bil leta 2001 izročen sodišču za vojne zločine v Haagu, kjer je pet let kasneje umrl, tudi ona ni bila nikoli obsojena. Mira Marković je bila domnevno močno vpletena v delovanje vlade, po revoluciji 5. oktobra 2000 pa je prebegnila v Rusijo, kjer ji je bil podeljen politični azil. Po Miloševićevi smrti je Marković v Srbiji čakala obtožnica o sodelovanju pri atentatu na novinarja Slavka Ćuruvijo, takratne oblasti pa so bile neuspešne pri zahtevah po izročitvi. V Rusiji še vedno prebiva sin Marko Milošević, čigar vloga v organiziranem kriminalu v Srbiji je tudi javna skrivnost.


Raffaello je trdo delal, vendar je tudi veliko zaslužil. Postal je zelo bogat. V skladu s svojim družabnim značajem se je vedno rad lepo oblačil, zdaj pa si je želel še lepe palače. Res si jo je privoščil in v njej se je obdal z rojem služinčadi, ki je stregla njemu in gostom, katere je z odprtimi rokami sprejemal. Pri vsem tem razkošju pa je še naprej garal. Leta 1519 je, kot smo videli, dokončal freske v vatikanskih ložah. Tega leta je narisal tudi načrt antičnega Rima, kajti papež Leon X. ga je imenoval za 'konservatorja rimskih starin', ker je želel svoje mesto obnoviti, da bi se ohranilo čim več umetnin iz časov cesarskega Rima. Na papeževo željo je narisal tudi vrsto osnutkov za stenske preproge, ki naj bi pokrivale zidove Sikstinske kapele. Za božič tega leta so bili postavljeni na ogled in vzbudili so navdušeno odobravanje.


text: Vladna analiza 18. 4. 2014: Učinki pokojninske reforme in nadaljnji koraki POROČILO O REZULTATIH TRISTRANSKIH POGAJANJ MED VLADO, DELODAJALSKIMI ORGANIZACIJAMI IN SINDIKATI O PREDLOGU ZAKONA O POKOJNINSKEM IN INVALIDSKEM ZAVAROVANJU - ZPIZ-2, SEPTEMBER - DECEMBER 2012: Spoštovane članice in člani sindikatov, povezanih v ZSSS! V ponedeljek, 3. 12. 2012 so se zaključila tristranska pogajanja med vlado, delodajalskimi organizacijami in sindikalnimi zvezami in konfederacijami o predlogu zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (s kratico ZPIZ-2). Želimo vas obvestiti o najpomembnejših rezultatih teh pogajanj. Ker nam ni uspelo zapreti vsaj dveh na pogajanjih odprtih vprašanj (višina pokojnin in prehodno obdobje), na koncu ni bilo pripravljenosti za hitri podpis dogovora o usklajenosti. Smo pa sindikati pripravili seznam vsega, o čemer je na pogajanjih tekla beseda, a se je nanašalo na druge zakone. Seveda gre predvsem za vse, kar je nujno za polnjenje pokojninske blagajne in omogoča ljudem, da najdejo delo. Nočemo, da gre v pozabo in zato smo ministru predlagali, da vse to v naslednjih tednih vnesemo v socialni sporazum/dogovor. Kar je bilo na pogajanjih doseženo, je minister v obliki amandmajev na predlog ZPIZ-2 vložil v Državni zbor RS. V torek, 4. 12. 2012 je ta potrdil amandmirani ZPIZ-2. Vlada je v predlog ZPIZ-2 že septembra 2012 vgradila ključno zahtevo ZSSS iz pogajanj leta 2010 o na referendumu zavrnjenem ZPIZ-2, da mora biti 40 let čiste pokojninske dobe brez dokupov dovolj za starostno pokojnino brez malusov. Toda, da bi reforma postala znosnejša, smo zaradi predlaganega dviga splošne upokojitvene starosti sklenili nanjo zahtevati dodatne olajšave. Pogajali smo se tudi za dostojne pokojnine. Za polnih 40 let pokojninske dobe je namreč zajamčena višina pokojnine zgolj še 439 €! Večina upokojencev prejema pokojnino nižjo od 613 €! Nizke pokojnine težko preprečijo revščino upokojencev. Pogajanja so potekala od septembra do decembra 2012 pod vtisom zaskrbljujočega padanja bruto domačega proizvoda, visokega števila brezposelnih in napovedi o skokovitem naraščanju števila upokojencev iz najbolj številčnih generacij, rojenih po drugi svetovni vojni. V Sloveniji z 2 milijonoma prebivalcev je letos že 593.000 upokojencev. Na enega upokojenca je zgolj še 1,5 zavarovanca, ki mora s prispevki od svoje plače zagotoviti denar za pokojnine. Zaradi gospodarske krize pa baje prav za pokojnine zmanjkuje dodatnega proračunskega denarja. Pokojninske reforme na pogajanjih nismo mogli preprečiti. Smo pa dosegli, da bodo upokojitveni pogoji ugodnejši od sprva predlaganih. Uspeli smo zvišati olajšave na upokojitveni starosti 60 in 65 let. Posebej dragocena je olajšava na račun zavarovalne dobe žensk in moških pred njihovim 18. rojstnim dnevom. Zaradi nje tistim, ki so se zaposlili že kot najstniki, ne bo treba delati za starostno pokojnino bistveno dlje kot po ZPIZ-1. Po junija 2011 na referendumu zavrnjenem ZPIZ-2 bi namreč morali delati tudi do 45 let. Po lani na referendumu zavrnjenem ZPIZ-2 se bi moški namreč smel starostno upokojiti nič prej kot pri starosti 60 let (olajšav ni bilo) v kombinaciji z najmanj 43 leti čiste pokojninske dobe brez dokupov. Po letošnjih pogajanjih se bo mogel upokojiti že po najmanj 40 letih čiste pokojninske dobe brez dokupov v kombinaciji z na račun olajšav znižani starosti s 60 let na največ 58 let. Na katere olajšave sme računati moški? Uveljavlja lahko olajšavo na račun dveh tretjin obveznega vojaškega roka in na račun vse zavarovalne dobe pred svojim 18. rojstnim dnevom. Pogojno sme uveljaviti celo olajšavo na otroke. Po lani na referendumu zavrnjenem ZPIZ-2 se bi smela ženska najprej upokojiti pri starosti 58 let (olajšav ni bilo) v kombinaciji z najmanj 41 let čiste pokojninske dobe brez dokupa. Po letošnjih pogajanjih se bo leta 2013 smela upokojiti pri čisti pokojninski dobi brez dokupov 38 let in 4 mesece (v prehodnem obdobju do 2019 postopoma dvig na 40 let) v kombinaciji z na račun olajšav znižani starosti s 60 na največ 57 oziroma 56 let. Na katere olajšave sme računati ženska? Uveljavlja lahko olajšavo na račun vse zavarovalne dobe pred 18. rojstnim dnevom in na otroke. Za enega otroka znaša olajšava 6 mesecev, za dva 16 mesecev, za tri 26 mesecev, za štiri 36 mesecev in za pet otrok 48 mesecev. Uspelo se nam je pogoditi tudi za olajšave na upokojitveno starost 65 let, ki velja za tiste, ki nikoli ne dosežejo 40 let pokojninske dobe. Najpogosteje se to dogaja tistim, ki so se dolgo šolali. V kombinaciji z vsaj 38 let (neuspešno smo predlagali 30 let) čiste pokojninske dobe brez dokupov bo mogoče olajšave uveljavljati na račun otrok do starosti največ 61 let in na račun vojaškega roka do starosti največ 63 let. Ne pozabimo še na prehodno obdobje, v katerem se bodo tisti brez dopolnjenih 40 let pokojninske dobe še vedno lahko upokojevali pri starosti 63,6 oziroma 61,6 let v kombinaciji z vsaj 20 let pokojninske dobe (ti dve starosti se v prehodnem obdobju postopoma dvigata po 6 mesecev na leto). Na pogajanjih smo sicer neuspešno predlagali drugačna prehodna obdobja, da se položaj tistih brez 40 let pokojninske dobe ne bi preveč spremenil. To je prva pomembna neusklajena točka pogajanj. Tisoči brezposelnih na zavodu za zaposlovanje prijavljenih na dan 31. 12. 2012, ki bodo upokojitvene pogoje po ZPIZ-1 dopolnili v času trajanja pravic iz zavarovanja za primer brezposelnosti, se bodo na podlagi naših pogajalskih zahtev mogli upokojiti po ZPIZ-1 tudi po začetku veljave ZPIZ-2. Največ klicev na pomoč smo namreč med pogajanji prejeli prav od njih. Pogodili smo se za bistveno izboljšanje pravic zavarovancev obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja, ki je pred 11 leti nadomestilo nekdanjo beneficirano delovno dobo. Po novem se bo to zavarovanje imenovalo poklicno zavarovanje. Proračun bo pokrival razliko do polne višine poklicne pokojnine tistim, ki jim ne bo uspelo privarčevati na svojem osebnem pokojninskem računu dovolj sredstev za poklicno pokojnino v višini vsaj 90 % starostne pokojnine za enako pokojninsko dobo. V naslednjih letih se bo zaradi tega lahko poklicno upokojilo na tisoče delavcev na najtežjih delovnih mestih. Brez tega pa bi bili prisiljeni, da svoje delo podaljšajo kar za nekaj let. Novost, ki jo prinaša ZPIZ-2, bo sprememba odmernega odstotka pri odmeri pokojnine od pokojninske osnove. V preteklih letih so številni novi upokojenci protestirali zaradi valorizacijskega količnika v ZPIZ-1, ki je razvrednotil na videz visoko odmero. Izražal je namreč nižanje pokojnin zaradi interventnega proračunskega omejevanja usklajevanja pokojnin v preteklih letih. V letu 2012 ta količnik znaša le še 0,732. ZPIZ-2 ga končno odpravlja in omejitve usklajevanja zato ne bodo več dodatno nižale ravni pokojnin. Da bi ga odpravili, je bila dosedanja bruto lestvica nadomeščena z neto odmerno lestvico. Zaradi tega pa končni znesek odmerjene pokojnine zanesljivo ne bo prav nič drugačen. Za 40 let pokojninske dobe je za ženske na primer bruto odmera 82,0 % množeno z 0,732 isto kot 60,25 % neto. Neto lestvico vsi pozdravljajo, ker odpravlja zablode, kakšne pokojnine nas v resnici čakajo. Odmera za 40 let za moške pa je zgolj 57,25 %. Da niso bili sprejeti naši predlogi za zvišanje nad 60 % niti v prehodnem obdobju, ostaja pomembna neusklajena točka. Ker so pokojnine prenizke predvsem zaradi proračunskega omejevanja njihovega usklajevanja v preteklih letih, smo na pogajanjih zahtevali njihovo zvišanje. ZSSS je pripravila predlog preračuna bruto lestvice v neto, ki bi najmanj izničil znižanje pokojnin vsaj iz zadnjih dveh let. Predlagali smo tudi njihovo dodatno postopno zviševanje na podlagi izjemnih uskladitev v letih s pozitivno rastjo BDP. Zaradi proračunskega varčevanja nam ni uspelo. Uspelo pa se nam je pogoditi vsaj za skrajšano obdobje za odmero pokojninske osnove in štetje v pokojninsko osnovo polne plače namesto nižjega nadomestila za čas odsotnosti z dela. S sklicevanjem na prehodno obdobje po ZPIZ-1 smo za ženske v prehodnem obdobju do leta 2019 precej izboljšali odmero pokojnine za prvih 40 let pokojninske dobe. Ni pa nam uspelo, da bi jo v enaki meri izboljšali tudi za moške (že omenjena pomembnejša neusklajena točka na pogajanjih). Namesto tega smo morali sprejeti ponujene visoke trajne bonuse na odmero za 41., 42. in 43. leto pokojninske dobe (za ženske do leta 2019 tudi za 39. in 40. leto)! Za vsake dodatne 3 mesece (kar je ugodno) nad 40 let dobe se bo odmera povišala za 1 % oziroma za leto podaljšanja za kar 4 % (neto odmera za 1 leto je sicer zgolj 1,25 %). To pomeni, da bo možno za tri podaljšana leta dela iztržiti odmero, za kakršno bi sicer bilo treba delati skoraj 10 let! In ne le to! Kdor bo prostovoljno podaljšal delo, bo od pokojninskega zavoda do najdlje svojega 65. leta starosti prejemal kar 20 % svoje pokojnine kot dodatek k plači. Imel bo torej bistveno več denarja v žepu tako pred kot po upokojitvi. ZSSS je na pogajanjih namreč zagovarjala stališče, da je treba dvig dejanske upokojitvene starosti treba doseči z nagradami in ne s kaznimi pri višini pokojnine. Pogajali smo se tudi za boljše usklajevanje pokojnin. Dosegli smo, da se, prvič, uskladijo z najmanj 50 % inflacije, da bo, drugič, uskladitev v obsegu 50 mio € že v letu 2013 in da bo, tretjič, izredna uskladitev pokojnin vsako leto s pozitivno rastjo BDP ali če bo rast pokojnin dve leti zapored nižja od inflacije. Zaradi proračunskega varčevanja nam ni uspelo več. Sindikat na pogajanjih uspe, kadar delavci njegove zahteve podprejo na demonstracijah ali stavki. Pogajalci se zato zahvaljujemo vsem, ki ste ojačili naše pogajalske zahteve na demonstracijah 17. 11. 2012 v Ljubljani! Lučka Böhm, izvršna sekretarka P ZSSS, pogajalka za ZSSS --------------------------------------------------------------------------------------------- PREDSTAVITEV PREDLOGA ZAKONA O POKOJNINSKEM IN INVALIDSKEM ZAVAROVANJU (ZPIZ-2), O KATEREM POTEKAJO POGAJANJA POGAJALSKE SKUPINE ESS:


FIRST ZIP 16 - Iglušport 200MU 2YG Akcijska cena 25,99 € Redna cena 39,99 € Otroški nahrbtnik, primeren za otroke od 7 do 9 let. Dostop v notranjost kozi sprednjo zadrgo. Sprednji žep na zadrgo. Vključena plišasta igrača mamut. Svetlobni odsevniki. Prostor za napis imena in naslova. Spredaj nastavljiva elastika za pritrditev opreme ali obleke. 2 stranska žepa iz elastične mrežice. - Mera: 38 x 33 x 21 cm. Poliester Ballshadow 300D Pregledujete:FIRST ZIP 16 050MU 01542.16DP 5713 dark pacific 050MU 01542.16FA 9164 fancy 050MU 01542.16II 5532 imperial-inferno 050MU 01542.16LC 3341 light-carmine 050MU 01542.16SP 4571 sprout


Leto življenja Evrope 2005 Uvod Kot vsako leto je Evropska unija (EU) v informacijskih oddajah na televiziji, radiu, internetu in v tiskanih medijih zasedala pomembno mesto. Evropski dogodki, ki so bili v medijih pogosto obravnavani, so bili predvsem sporazum o proračunu 2007–2013, sklenjen na Evropskem svetu, na katerem so se decembra 2005 zbrali voditelji držav in vlad, uvedba obdobja razmisleka po zavrnitvi Evropske ustave na francoskem in nizozemskem referendumu in začetek pogajanj s Turčijo za vstop v EU. Ti dogodki so jasno pokazali dinamično naravo EU in njen demokratični značaj. Dejansko je EU zveza demokratičnih držav, v kateri odločitve sprejemajo izvoljeni ali imenovani predstavniki v Evropskem parlamentu ali Svetu ministrov. Ta brošura predstavlja izbor ključnih dejavnosti EU v letu 2005, ki kažejo, kako evropske institucije sodelujejo v interesu evropskih državljanov. Ta predstavitev temelji na strateških ciljih Evropske komisije za 2005–2009, ki rešujejo štiri najnujnejše evropske izzive, pred katerimi je trenutno Evropa. Blaginja Šibka gospodarska rast in premalo delovnih mest v Evropi ogrožata kakovost življenja in socialno varnost. Lizbonska strategija poudarja potrebo po razvoju ugodnejšega gospodarskega okolja, povečanju naložb in pripravi bolj kvalificirane delovne sile znotraj EU. V tej brošuri opisujemo določene pomembne dogodke leta 2005 na področjih raziskav, izobraževanja in usposabljanja in razvoja v prometnem sektorju. Obravnavamo tudi izvedena prizadevanja za poenostavitev in izboljšanje ureditve in zakonodaje ter tekoče spremembe v skupni kmetijski politiki. Solidarnost Prizadevanje za solidarnost se kaže predvsem z razdeljevanjem sredstev strukturnih skladov, ki so namenjeni pospeševanju gospodarske in socialne kohezije tako, da pomagajo zapostavljenim regijam in skupinam znotraj EU. Del naše odgovornosti do prihodnjih generacij je varstvo okolja. Klimatske spremembe predstavljajo vse večjo grožnjo, zato preučujemo, kako bi se Evropa lahko odzvala na ta pojav. Tudi varnost živil vzbuja zaskrbljenost, zato predstavljamo zadnje izvedene ukrepe na tem področju. Poleg tega obravnavamo določene pobude za mlade. Varnost in svoboda Ob vse večjem zavedanju evropskih državljanov o tveganjih v vsakdanjem življenju postaja potreba po varnem okolju vse bolj nujna. Nekatere nevarnosti se na bolj učinkovit način lahko obvladajo na nacionalni ravni, nekatere druge težave, kot so nadzor na mejah, trgovina z ljudmi, azil in priseljevanje, pa zahtevajo okrepljeno sodelovanje na evropski ravni. Zdi se očitno, da je treba prave odgovore na področju varnosti in boja proti terorizmu najti na evropski ravni. Evropa kot svetovna partnerica V sedanjem svetu naših notranjih politik ni mogoče izvajati, če EU na mednarodnem prizorišču ne igra zelo pomembne vloge. Če pa želi imeti Evropa pomembnejši vpliv, mora govoriti enoglasno. Tu predstavljamo najnovejše dogodke v zunanjem delovanju EU in evropski prispevek k razvojni pomoči v svetu: EU zagotavlja 55 % skupne mednarodne razvojne pomoči. Proračun EU se v medijih pogosto komentira, zato je potrebnih nekaj pojasnil. Isto velja za naslednje teme, ki jih opisujemo tukaj: „lizbonska strategija“, „trajnostni razvoj“, „proces širitve EU“. Ta brošura ne more obravnavati vseh področij in dejavnosti EU, zato so na voljo drugi viri informacij, zlasti na spletni strani mesečnega biltena dejavnosti EU (http://europa.eu/bulletin/sl/welcome.htm).


V zaledju soške fronte so ostale večinoma ženske z otroki in starci, saj so bili možje v strelskih jarkih. Na tisoče ljudi je moralo v begunstvo, kjer se je življenje zapisovalo s trdo, neusmiljeno roko pomanjkanja, strahu, ponižanj. "Upanje tistih, ki so do zadnjega vztrajali, da bodo ostali doma, branili svoje premoženje, branili svoje domove, se je zelo kmalu, že poleti leta 1915, izkazalo za varljivo, kajti na tisoče in tisoče Goričanov oziroma ljudi iz Posočja je moralo zapustiti svoje domove, mesta, vasi in oditi v zaledje," pripoveduje zgodovinarka Marta Verginella, vodja projekta Ženske in velika vojna, v sklopu katerega so pripravili novo razstavo, postavljeno v prostorih Fundacije Poti miru v Kobaridu. Samo en del beguncev in begunk je lahko ostal na območju Kranjske, večina se je izselila na Štajersko oziroma v notranjost Avstrije. Vemo, da so bile te izkušnje zelo trpke, čeprav so imeli prav goriški begunci na svoji strani zlasti duhovščino, ki si je zelo prizadevala, da bi jim olajšala izkušnjo begunstva. Imeli so na svoji strani tudi nekatere takratne poslance, ki so si, zlasti na Dunaju, prizadevali za to, da bi avstrijske oblasti pomagale. "Ampak ne glede na te pomoči je bila izkušnja v tako imenovanih lesenih mestih, v Gmündu in v številnih drugih taboriščih, izredno trpka, travmatična. Širile so se bolezni, epidemije, lakota je bila velika in zgodbe s srečnim koncem so redke," izpostavlja Verginella. Podobno, mogoče nekoliko lažje, ampak ne nujno v vseh primerih, je bilo begunstvo na italijanski strani. Približno 12.000, v glavnem Slovencev, ampak ne samo Slovencev, iz Posočja je bilo najprej evakuiranih v notranjost Italije, potem pa dobesedno razposlanih v tudi najzakotnejše kraje na jugu Italije, tudi na Sicilijo. "Pripovedi, ki so se ohranile, ni veliko, ker moramo vedeti, da begunska izkušnja ni dobila javnega, kolektivnega okvira, ki bi spodbujal pripoved o tej izkušnji." Zlasti delo Dorice Makuc, njeno zbiranje pričevanj na Goriškem v poznih sedemdesetih in v osemdesetih letih prejšnjega stoletja, je bilo izredno dragoceno. Podobno velja za zbiranje pričevanj Vilija Prinčiča. "Posamezni zbiralci so zapisali tiste zadnje spominske utrinke, večino teh spominov pa smo izgubili." Pričevanji Goriški publicist Vili Prinčič je leta 1996 izdal knjigo Pregnani in v njej zbral 66 pričevanj goriških beguncev iz zaledja soške fronte. Med njimi preberemo spomine Ruperta "Gira" Gergoleta iz Doberdoba: "Po mučni dvodnevni vožnji proti severu nas je vlak odložil v begunskem taborišču Gmünd, ki je bilo bolj podobno znanim taboriščem iz druge svetovne vojne kot pa zavetišču za pregnance s soške fronte. Živeli smo v majhnih barakah in jedli skoraj izključno neke vrste peso. Trpeli smo strašno lakoto. Taborišče je bilo izredno veliko, kot manjše mesto. Slovenskih beguncev ni bilo dosti, morda nekaj sto. Velik del prebivalcev so predstavljali begunci iz Galicije, po večini Ukrajinci in Poljaki. V Gmünd so prišli že poleti 1914, ko je izbruhnila vojna na vzhodu. Zaradi slabih zdravstvenih in higienskih razmer je smrt kar na debelo kosila med taboriščniki. Zaradi vse večjih protestov so sredi septembra 1915 izselili vse Slovence. Naša begunska pot se je tako nadaljevala v najbolj znano in največje slovensko zdomsko središče takratne avstro-ogrske, v Bruck ob reki Litvi. Tam so bile razmere boljše, a še vedno na meji životarjenja. V Brucku sem polni dve leti hodil v šolo in sem za učiteljico imel neko gospodično iz Podgore. Že konec leta 1917 je večja skupina pregnancev zapustila Bruck, med temi smo bili tudi mi. Z vlakom smo se odpeljali proti jugu ter izstopili v Strnišču blizu Ptuja, kjer so prav takrat gradili begunsko taborišče. Kar vem, smo bili mi med prvimi prebivalci tega središča. V Strnišču sem živel malo časa, kajti mama je zame našla zaposlitev. Odšel sem za pastirja v bližino Mozirja. Spomladi 1919 smo se vrnili domov. Doberdob je bil popolnoma porušen, tudi naša hiša." Družina Romane Colja iz Cerovega v Goriških brdih je leta 1914 ostala brez družinskega glavarja, ki je bil vpoklican v avstro-ogrsko vojsko. Doma je ostala mati s petimi otroki. Italijanski vojaki so se v vasi pojavili zadnje dni maja 1915, sredi avgusta pa je družina dobila ukaz za odhod. Romana, ki je v begunstvu preživela skoraj štiri leta, je Viliju Prinčiču povedala: "Peš smo se napotili proti Šmartnemu. S seboj smo odpeljali tudi našo edino kravo. Še zdaj vidim mamo, kako nosi na rami veliko vrečo, v kateri je bilo pospravljeno vse naše imetje, v naročju pa je nosila še malo Marijo. V Šmartnem so nas naložili na vojaški kamion ter nas odpeljali v Dolenje. Za kravo na kamionu ni bilo prostora, zato smo jo morali pustiti v Brdih. Verjetno jo je mami uspelo prodati. Zasilno zatočišče smo našli na nekem seniku, kjer smo spali na slami in se nalezli uši. Hrano so nam dajali vojaki. Senik je postal naš dom za dobre tri tedne, nakar je mama dobila ukaz za takojšen odhod. S kamionom so nas peljali v San Giovanni ob Nadiži, kjer so nas strpali na vlak in po skoraj 36 urah vožnje smo prispeli v Pinerolo, v deželi Piemont, nedaleč od meje s Francijo. Za nami je v to mestece pripotovalo veliko število Bricev, ki pa jih nisem poznala. Nastanili so nas v velikem študentskem zavodu in z nami so lepo ravnali. Hrana je bila dobra, prenočišče pa skoraj hotelsko. V tem zavodu smo prebili dober mesec, nakar so vsaki begunski družini dodelili stanovanje v mestu. Za preživljanje smo prejeli begunsko podporo: eno liro na dan mama, po 50 'čentežimov' otroci. V Pinerolu sem končala štiri leta šole. Moja mama je bila skrbna ženska in je poskrbela, da smo se otroci ob šoli priučili poklica. Vsako popoldne sem hodila na tečaj šivanja, kjer smo na začetku šivali civilne obleke, kasneje pa tudi vojaške uniforme. Najprej so mi zaupali šivanje gumbkov, nato pa sem v glavnem šivala podloge jopičev. S tem sem si zaslužila po nekaj lir na mesec." Raziskave civilnega življenja zaostajajo za vojaškimi Položaj žensk in življenje v zaledju fronte, življenje malega človeka, sta bila dolgo manj znana in prezrta segmenta dogajanja v prvi svetovni vojni. Marta Verginella pojasnjuje, da je "ta primanjkljaj dokaj razširjen tudi v drugih okoljih". "Težko, neprimerno bi bilo trditi, da so to tematike, ki so bile zanemarjene samo v slovenskem zgodovinopisju." Na primer: pionirsko delo Petre Svoljšak je prispevalo k osvetlitvi zlasti begunskega življenja v Italiji. Za italijansko zgodovinopisje je goriški zgodovinar Paolo Malni razkril in študijsko predelal izkušnjo zlasti italijanskega goriškega prebivalstva v begunstvu v Avstriji. "Ampak če pogledamo, kako se je pisala zgodovina prve svetovne vojne, vidimo, da so bili najprej osvetljeni vojaški aspekti, diplomatski aspekti, in to že v dvajsetih letih dvajsetega stoletja." V nekaterih evropskih državah, zlasti v Veliki Britaniji in Franciji, je že v tridesetih letih začela nastajati tudi gospodarska zgodovina prve svetovne vojne, ampak šele ob koncu šestdesetih let se pojavi zanimanje za socialno in kulturno zgodovino velike vojne, ki se zlasti iz Velike Britanije in Francije širi v Italijo in potem v osemdesetih letih seže tudi do slovenskega prostora. "Manko, ki je nastal v poznavanju celovite vojne izkušnje, je bil v zadnjih desetih, petnajstih letih v slovenskem prostoru nedvomno zapolnjen, oziroma se ta manko zmanjšuje. Tako lahko danes rečemo, da v slovenskem prostoru poznamo številne aspekte tudi nevojaške zgodovine prve svetovne vojne, ampak še vedno ostaja res zelo skromno raziskana zgodovina civilnega prebivalstva v času prve svetovne vojne in od tu seveda tudi ta želja, ukvarjati se z zgodovino žensk in njihovo izkušnjo v času velike vojne." V kakšne vloge so ženske vstopale v tem obdobju? Ženske lahko odkrivamo v različnih situacijah. V družinah prevzemajo vodenje domačih gospodarstev, ne nazadnje se soočajo z odsotnostjo svojih mož. "Vidimo pa predvsem večjo prisotnost žensk v poklicih. Na primer: statistični pregled ženske delovne sile v nekaterih tovarnah, zlasti v ljubljanski Tobačni tovarni, pokaže, da se število delavk skozi čas prve svetovne vojne povečuje. Ženske srečujemo tudi v neposredni bližini vojnega dogajanja, v vlogi strežnic. Zanimivo je, da so se zlasti v neposredni bližini fronte tudi nekatera kmečka dekleta, ki se niso izšolala za strežnice oziroma sestre, zaradi sile razmer vključila in pomagala v zaledju, zlasti v vojaških bolnicah. Zanimiv segment ženskega delovanja v času vojne je seveda karitativni, dobrodelni segment. Tu imamo neki vzorec, ki se pojavi v različnih vojskujočih se državah, kjer se aktivirajo zlasti ženske iz meščanskih družin, ki poskušajo organizirati materialno pomoč in večkrat tudi čustveno pomoč vojakom. Milijoni pisem, ki prihajajo na fronto, večkrat prihajajo tudi od anonimnih žensk in deklet, ki hrabrijo, spodbujajo vojake, ki se žrtvujejo za domovino." Begunci nekoč, begunci danes Zanimivo je, da razstava, ki sega sto let nazaj, opozarja tudi na zelo aktualno problematiko današnjega časa. Več kot 100.000 ljudi je moralo v begunstvo in čeprav po vsaki vojni zapišemo "nikoli več", se očitno iz zgodovine nikoli ničesar ne naučimo, kajti begunstvo je ne le rdeča, ampak krvava nit na današnjem svetovnem zemljevidu. "Goriški in posoški begunci, ki so živeli v notranjosti Avstrije, so večkrat morali poslušati, kako jih je krajevno prebivalstvo imelo za Lahe, kako jih je imelo za Cigane. Ampak, kot dokazuje slovensko časopisje, dovolj je vzeti v roke številke Edinosti, Slovenca, Slovenskega naroda iz vojnega časa, tudi na Kranjskem je bila begunska izkušnja za mnoge primorske begunce izredno, izredno mučna. Domačini jih niso sprejeli odprtih rok. Ne samo, da jih niso sprejeli odprtih rok, večkrat so jih tudi napadali, špekulirali so. Vse to so zgodbe, ki jih najdemo v časopisju in ki nam ponujajo neko ogledalo za to, da tudi mi razumemo današnjo izkušnjo begunstva. Kot vemo, današnji vojni spopadi silijo v begunstvo, in ljudje, ki trkajo na naše domove, nas opozarjajo na to neverjetno tragedijo. Ne nazadnje družba, ki ne zmore najti prostora za te ljudi, pozablja vsaj na del lastne preteklosti. Številni izmed naših prednikov so se znašli vsaj v podobnih izkušnjah." Zdenka Tomulić, Radio Koper Prisluhnite celotnemu pogovoru v posnetku oddaje Primorski kraji in ljudje:


HOLMENKOL Spletna športna trgovina & outlet - Slovenija | Intersport Holmenkol ERGO EASY , orodje Holmenkol 5MM PLASTIC SCRAPER, orodje Holmenkol PREMIUM LIP BALM, nega telesa Holmenkol TEXTILE PROOF, pripomoček za nego Holmenkol SHOE CARE, pripomoček za nego Holmenkol NATURAL WASH, pripomoček za nego


text: Skrivnostno izginotje kamenčkov z Lune Apollo 11 | luna | kamen Ameriška administracija je kamenčke, ki jih je na Zemljo prinesla ekipa Apolla 11, razdelila med zvezne države, a ponekod niso lepo poskrbeli zanje. 12. september 2018 13.12 12. september 2018 14.25 Kamenčki z Lune v akrilni kroglici. Vzorec hranijo v planetariju Clark v Salt Lake Cityju. Lovec na kamne Gutheinz je le še dva kamenčka oddaljen od cilja, da bi našel vseh 50 vzorcev, ki so jih ameriške zvezne države dobile po prvi misiji, ki je pristala na Luni. FOTO: Rick Bowmer/AP Posadka Apolla 11 se je z Lune vrnila s peščico kamenčkov, ki so jih med drugim razdelili 50 ameriškim zveznim državam. A številni kamenčki »dobre volje« so izginili in dolgoletna misija nekdanjega Nasinega preiskovalca in odvetnika Josepha Gutheinza je bila, da jih najde. Potem ko sta se v zadnjih tednih našla kamenčka, izginula v Louisiani in Utahu, mora najti le še za dva, ki sta dobila noge v New Yorku in Delawaru. Kako jih v nekaterih zveznih državah niso natančno popisali in skrbno shranili, je za lovca na Lunine kamne nepredstavljivo, a upa, da bodo še manjkajoča dva našli pred 50. obletnico prvega pristanka človeka na Luni prihodnje leto. Administracija Richarda Nixona je majhne vzorce v akrilni kroglici na leseni podlagi razdelila med zvezne države, nekatere so dali v muzeje, druge so pokazali v mestnih hišah, a skoraj nobena država jih ni vpisala v arhiv in tako so marsikje izginili brez sledu. Gutheinz je, ko se je leta 2002 lotil njihovega iskanja, ugotovil, da so v najmanj 40 državah malomarno ravnali z njimi. »Mislim, da so takrat menili, da bo obiskovanje Lune postala stalnica,« je pojasnil takšno ravnanje, a misiji po letu 1969 je sledilo le še pet pristankov s človeško posadko. Države so vzorce dobile še po misiji Apollo 17, ki je leta 1972 zadnja pristala na Luni. In niti za te se marsikje ne ve, kje so. Nasa vzorcem, ko so jih predali administraciji, ni sledila, bi bili pa tudi na agenciji veseli, če bi jih našli, je dejal njihov zgodovinar Bill Barry. Številne kamenčke je Nasa oziroma ameriška administracija razdelila tudi med druge svetovne države. Številne zvezne države nimajo urejene dokumentacije, kje se nahajajo dragoceni vzorci, a pokazalo se je, da so nekateri varno spravljeni v muzejih. Vendar povsod ni tako. FOTO: Rick Bowmer/AP Gutheinz je svojo kariero začel kot preiskovalec pri Nasi, kjer je odkril, da na črnem trgu ponujajo milijone za avtentične kamenčke z Lune, ki pa so označeni kot nacionalna dragocenost, zato v ZDA legalno ne morejo biti prodani. Lov na kamne pa je začel, ko je agencijo zapustil. Številne kamenčke so našli na najbolj nepričakovanih krajih: pri nekdanjih guvernerjih Zahodne Virginije in Kolorada, v vojaških skladiščih v Minnesoti in pri kapitanu čolna za lov na rake na Aljaski, ki je bil sorodnik kustosa muzeja, kjer so ga pred požarom hranili. Po tožbi je zdaj kamen znova v lasti države. V Louisiani so kamen našli novinarji časnika Advocate v Baton Rougu, potem ko jih je avgusta poklical Gutheinz. V časniku so poročali, da država res nima urejene dokumentacije, kje sta kamenčka (država je prejela vzorca z misij 11 in 17), a pokazalo se je, da je tisti iz leta 1969 varno spravljen v muzeju za umetnost in znanost. Tam lepo skrbijo zanj, je poudarila glavna kustosinja Elizabeth Weinstein. Kaj se je zgodilo s kamenčkom iz misije 17, pa Winsteinova ne ve. Časnik nima nobene arhivske novice, da bi bil kje razstavljen, muzeji in državni arhivi prav tako ne vedo ničesar. Pripadajoči zapis ob vzorcu FOTO: Rick Bowmer/AP Niti v Utahu zvezne oblasti niso poznale lokacije, a tudi v tem primeru se je pokazalo, da so vzorci Lune v planetariju Clark v Salt Lake Cityju. Na Deviških otokih Združenih držav ne morejo niti potrditi, da bi dobili kamen dobre volje, je pa tamkajšnja univerza prejela vzorce za znanstvene raziskave. Vprašanje tako ostaja, kje je newyorški kamenček. V Delawaru je bil 22. septembra 1977 vzorec ukraden iz državnega muzeja, policija pa zadevi ni prišla do dna.


text: LYDIA LUNCH (ZDA) Začetek koncerta ob 21h! New Yorka si ne znamo predstavljati brez Louja Reeda, Andya Warhola, Patti Smith, Johna Zorna, Thurstona Moora, Jima Thirwella, Michaela Gire, Jima Jarmuscha. Tudi brez Lydie Lunch ne. Čeprav zadnja leta živi na naši strani velike luže, v Španiji, njen bogat ustvarjalni opus ostaja prepojen z njujorškim smogom, odplakami in podzemljem. Po skoraj štiridesetih letih aktivnega ustvarjanja in angažiranega nastopanja ostaja brez dlake na jeziku. Brezkompromisna, tako v umetniškem nastopu kot v političnem sporočilu. Črna underground diva ne prenese prevlade. Je neomajana v kritiki potrošništva, korporacij, nadzora, represije, dogme. Je neprilagojena. Zavrača pravila svetovnega reda. Bruha gnev in bolečino, sproža nelagodje. Je institucija zase. Sodi med najizstopajoče (ženske) obraze ameriškega alternativnega rocka. Glasbenica, pevka, poetesa, igralka, artistka govorjene besede, vsestranska umetnica. Do danes je natrosila nepregledno vrsto sodelovanj in projektov – ob nepreglednem spisku, s kom vse je sodelovala, zaboli glava. Zadnja leta je Lydia Lunch postala redna gostja naših odrov. Po koncertu leta 2009, ko nas je odpihnila v Kinu Šiška s projektom Big Sexy Noise, ki ga tvori s člani londonskih Gallon Drunk, in po letošnjem gostovanju na Sajeti na Sotočju se vrača k nam. Tokrat s projektom Retrovirus. Ne več punca, še zmeraj pa divja, nam s preverjeno ekipo glasbenikov prinaša izbor iz svoje prve dekade in pol ustvarjanja, med leti 1976 in 1991, iz tistih let, ko se je nepolnoletnega dekleta izkalila kot zrela avtorica in performerka. Ko je Lydia Lunch pritisnila pečat na New York. S projektom Retrovirus je zaobjela godbo svojih prvih nowavovskih skupin Teenage Jesus and the Jerks in 8 Eyed Spy, solo albumov Queen of Siam in 13.13 in projekta Shotgun Wedding z Rowlandom S. Howardom – pa vse do danes, kot dodaja propagandist. Njeno spremljevalno zasedbo tvorijo prekaljeni mački. Za bobni je Bob Bert – prvi bobnar Sonic Youth in član vrste skupin, brez katerih ne bi bil New York New York: Pussy Galore, Chrome Cranks, Boss Hog, Knoxville Girls. Pravšnji za trd in militanten minimalističen ritem. Na basu je Tim Dahl, kompozitor in profesionalni glasbenik, ki se je dokazal v sodelovanjih z Archiejem Sheppom, Eugenom Chadbournom, Johnom Zornom, Marcom Ribotom, Elliotom Sharpom, Tatsuya Yoshida. Na kitari pa Weasel Walter, drugi vražiček v projektu Retrovirus in še ena vsestranska faca ameriškega glasbenega podtalja. Nekateri se ga spomnete še kot člana kultne punk jazz/no wave/brutal prog banda The Flying Luttenbachers iz paketa Skin Graft, pot nadaljuje kot izzivalni improvizator v različnih projektih. Eden med njimi je tudi Putan Club, drugi nemilosrdni projekt z Lydio Lunch, ki ne prihaja obujati mladost in staro slavo. Retrovirus je v prvi vrsti živ projekt; razlogov, da je Lydia Lunch še bolj besna kot doslej, pa je na pretek. Za ustrezno muziko bo pred, med in po koncertu skrbel jahač plošč BIGor. Vstopnina: 15 € na dan koncerta Rezervacije niso več možne, vendar je na voljo dovolj vstopnic. Ob prevzemu rezerviranih kart prinesite s seboj potrditveni mail!


text: Vedno ažuren, bogat z informacijami, nasveti in zanimivostmi, je turistični vodič odličen za pripravo in spremljanje bivanja v Benetkah ter okolici... Posebne ponudbe: podrobnosti From 26 December 2013 to 20 December 2014 HONEYMOON AND WEDDING ANNIVERSARY IN VENICE Our special offer proposes accommodation in a lovely Prestige room and a romantic candle light dinner at our Osteria Enoteca Giorgione.Bottle of sparkling Italian wine in the room upon arrival. Price is per room per night, and includes buffet breakfast