VSRS Sodba XI Ips 26947/2019 VS00025578 URS člen 20.. ZKP člen 201, 201/1-3, 201/2, 371, 371/1-11. pripor - odreditev pripora - ponovitvena navernost - načelo sorazmernosti - neogibna potrebnost - sorazmernost pripora - tehtanje kazenskopravnih dobrin Uporaba načela sorazmernosti, ki ga mora sodišče upoštevati, ko odloča o priporu, pomeni, da je treba pred odreditvijo posega v ustavno pravico do osebne svobode posameznika presoditi, ali je poseg sploh primeren za dosega želenega, ustavno dopustnega cilja, ali je poseg nujen (neogibno potreben), tako da želenega cilja ni mogoče doseči na noben drug način, to je z blažjimi sredstvi, ki jih predvideva 192. člen ZKP in, ali je poseg v razumnem sorazmerju s ciljem, to je varnostjo ljudi, ki naj se s posegom zavaruje in razumno pričakovanim učinkom takšnega zavarovanja (sorazmernost v ožjem pomenu). VSRS Sklep I Kr 4166/2018 VS00025580 krajevna pristojnost - prenos krajevne pristojnosti - ugoditev predlogu - ponovni predlog - sprememba okoliščin - videz nepristranskosti Sodišče ni imelo podlage, da bi se po tem, ko je bila nanj prenesena pristojnost, izreklo za nepristojno. Delegirano sodišče se namreč ne more izreči za nepristojno, lahko le predlaga ponoven prenos pristojnosti, če se spremenijo okoliščine, ki so bile podlaga za prenos pristojnosti.


Cheeky Chompers | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Blagovne znamke›Cheeky Chompers Cheeky Chompers ninica z grizalom, troslojna, modra z zvezdicami Rutica z grizalom je varna izvira za vašega malčka. Na zalogi 8,30 € 19,99 € 19,99 € 8,30 € Cheeky Chompers grizalo z mehko teksturo, Darcy slonček Grizalo Darcy slonček bo masiralo in pomirjalo razdražene otrokove dlesni. Pri dobavitelju 9,35 € 9,99 € Cheeky Chompers Comfort Chew luksuzna ninica z grizalom, rdeče zvezde Otroška odeja s pritrjenim grizalom in elastičnim trakom za pritrditev. Primerna je za otroke do 3 let. Pri dobavitelju Ocena: 5 10,30 € 19,99 € 19,99 € 10,30 € Cheeky Chompers 14 Ropotuljice in... 14 Dekliške 2 Fante in punce 8 Za oba spola 1 do 3. leta 5 od rojstva 1 bombaž 2 silikon 1 Cheeky Chompers rutica z grizalom Panda s prijatelji, troslojna Rutica izdelana iz mehkega in vpojnega materiala s pritrjenim grizalom v obliki triangela, ki pomaga ublažiti bolečino in napetost v dlesnih. Cheeky Chompers Handychew senzorična igrača in grizalo, slonček Handychew senzorična igrača in grizalo slonček je odlična igračka za vašega malčka, ki jo bo lahko grizljal, se z njo igral in crkljal. Cheeky Chompers Neckerchew Essential rutica/slinček z grizalom, metuljčki Troslojna, bombažna rutica/slinček s pritrjenim grizalom za pomirjanje bolečih dlesni, ko rastejo zobki. Primerna za deklice od 2. meseca naprej. Cheeky Chompers grizalo z mehko teksturo, Bertie lev Grizalo Bertie lev bo masiralo in pomirjalo razdražene otrokove dlesni. Cheeky Chompers Neckerchew Essential rutica/slinček z grizalom, živalce Troslojna, bombažna rutica/slinček s pritrjenim grizalom za pomirjanje bolečih dlesni, ko rastejo zobki. Primerna za otroke od 2. meseca naprej. Cheeky Chompers Neckerchew Premium rutica/slinček z grizalom, ZOO Rutica in slinček v enem se ponaša z odlično vpojnostjo in silikonskim grizalom. Primerna za otroke od 2 mesecev do 2 let. Cheeky Chompers rutica z grizalom Balerina, troslojna Cheeky Chompers rutica z grizalom, troslojna, modra s črtami Cheeky Chompers rutica z grizalom, troslojna, roza Cheeky Chompers rutica z grizalom, troslojna, Safari Cheeky Chompers senzorična igrača in grizalo Lev Berti, modra/rumena Lev Berti je popoln spremljevalec za dojenčke, ki jim izraščajo zobki. Cheeky Chompers znamko sta ustanovili dve mamici, po številnih poskusih in testiranju najbolj primernih materialov je leta 2013 pristal prvi slinček z grizalom na prodajnih policah. Bistveno je da so vse tkanine pralne v pralnem stroju, proste vseh BPA in ftalat radikalov in testirane po svetovnih standardih. Znamka je zvesta proizvajanju elegantnih in inovativnih otroških dodatkov, s katerimi predvsem olajšajo staršem ves napor in poskrbijo, da je malček zadovoljen.


source: fineweb

text: Kratek življenjepis Sem Alenka Bikar, rojena 7. 1. 1974 v Ljubljani, po izobrazbi poštni tehnolog, sicer pa nekdanja vrhunska športnica. Kot štipendistka PTT Slovenije sem leto dni po končani srednji šoli delala na Pošti Slovenije. V času športne kariere sem bila kot vrhunska športnica zaposlena na ministrstvu za notranje zadeve oz. policiji. Ko pa sem s športom zaključila - seveda zgolj v tekmovalnem smislu, saj šport ostaja moj način življenja -, sem bila nekaj časa zaposlena na oglaševalski agenciji, kjer sem opravljala delo produktne vodje za določenega naročnika. V času športne kariere sem postala tudi mamica in si ustvarila družino v Medvodah. Za kaj se zavzemam? Kot poslanka se zavzemam za ukrepe, s katerimi bomo Slovenijo popeljali iz krize, a ne na račun krčenja pridobljenih pravic državljank in državljanov. Zagovarjam ukrepe, ki dolgoročno prinašajo potreben gospodarski in družbeni napredek ter razvoj. Prepričana sem, da je potrebno ustvarjati in spodbujati pozitivno okolje, ki bo vzpodbudno vplivalo na zagon gospodarstva in odpravo kreditnega krča. Zato potrebujemo nove razvojno, trajnostno naravnane investicije, ne pa varčevanja na plečih mladih družin, upokojencev, šolajoče mladine, iskalcev zaposlitve..., torej varčevanja na račun zniževanja kakovosti in dostopnosti javnega šolstva, zdravstva in socialno varstvenih storitev. Na katerih področjih sem aktivna? Kot nekdanja vrhunska športnica in mamica, se bom seveda zavzemala za šport, športnike, vrhunske športnike, otroke in mladino. V državnem zboru sem članica Komisije za narodni skupnosti, Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo ter Odbora za zdravstvo. Glede na moje dolgoletne izkušnje na področju športa pa je moje interesno področje seveda tudi šport. Pozitivna vizija Mladi so naša prihodnost. Zaradi njih se je vredno potruditi in jim omogočiti boljši jutri. Pišete mi lahko na naslov: Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Za ogled potrebujete Javascript, da si jo ogledate. Moje delo v državnem zboru: • Poslanska vprašanja in pobude (v polje avtor vpišite moje ime in kliknite išči ) • Kje delujem (delovna telesa, delegacije, skupine prijateljstva) |POSLANSKA PISARNA VRHNIKA| |Poslanka/Poslanec||Alenka Bikar, Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Za ogled potrebujete Javascript, da si jo ogledate.| |Kontaktna oseba| | Naslov Uradne ure Tržaška cesta 12, 1360 Vrhnika |Telefon|


18482X1944 - Koncert Trinajstka s skupino TABU - Mediaspeed.net ' : '') + ' Številka fotografije18482X1944 V košarico Velikost: 5986 x 3991 Čas posnetka: 07. 06. 2018 02:40


text: Dihalna veriga Dihalna veriga (tudi veriga prenašanja elektronov; angleško Electron Transport Chain) je serija membranskih proteinov prenašalcev elektronov, ki so posredniki pri adenozin trifosfat (ATP) sintetizirajočih biokemijskih reakcij. ATP je energijsko bogata in življenjsko pomembna molekula. Živim organizmom sta na voljo le dva vira energije, in sicer reakcija oksidacija-redukcija (redoks reakcija) ter sončna energija (fotosinteza). Organizmi, ki za svoje življenjske potrebe uporabljajo prvo, so hemotrofni, drugi pa fototrofni. Kljub vsemu, obojni pridobivajo energijo v obliki ATP na enak način, s pomočjo dihalne verige, ki se odvija na notranji mitohondrijski membrani. Glavni namen dihalne verige je torej proizvajanje ATP iz energijsko bogatih elektronov. To je doseženo skozi tri stopnje: postopno črpanje energije iz energijsko bogatih elektronov, uporaba te energije za vzpostavitev neravnotežja med koncentracijo protonov na zunanji in notranji strani notranje mitohondrijske membrane in uporaba neravnotežja kot gonilno silo za proizvajanje ATP. ATP-sintaza je encim, ki sintetizira energijsko bogato molekulo ATP. Struktura ATP sintaze sta ohranjena v vseh živih bitjih. ATP-sintazo poganja prekomembranski elektrokemijski koncentracijski gradient, ki nastane s pomočjo procesov dihalne verige. Procesi potekajo z več redoks reakcijami, kjer energijsko bogata molekula odda elektron energijsko revnejši molekuli. Zelo majhna količina ATP molekul nastane tudi direktno s fosforilacijo pri ostalih biokemijskih procesih izven dihalne verige (Krebsov ciklus, glikoliza). Dihalna veriga, ki poteka v mitohondriju[uredi | uredi kodo] Začetni metabolizem vira energije, kot je na primer glukoza, se odvija v citoplazmi celice, produkti pa so nato preneseni v mitohondrij, kjer se nadaljuje katabolizem s pomočjo metabolnih poti Krebsovega cikla, oksidacije maščobne kisline in oksidacije aminokisline. Končni produkt metabolnih poti sta energijsko bogata elektron-donorja NADH ter FADH2, ki skozi dihalno verigo elektrone oddata kisiku, ta pa se reducira v vodo. Reakcije dihalne verige potekajo na notranji mitohondrijski membrani, encimi, ki pri tem sodelujejo, pa so sposobni sočasno ustvarjati protonski prekomembranski koncentracijski gradient z namenom, da se ustvari gonilna delovna sila. Potek reakcij skozi dihalno verigo prikazuje zgornja shema. Energija elektronov (črne puščice) je uporabljena za črpanje protonov v medmembranski prostor, s čimer se ustvarja prekomembranski gradient. Ta gradient omogoči tok protonov skozi ATP-sintazo nazaj v matriks in tvorbo ATP iz energijsko manj bogate molekule ADP. Kompleks I, imenovan tudi NADH dehidrogenaza ali koencim Q reduktaza, sprejme elektrone od prenašalca NADH (NADH nastane v Krebsovem ciklu) in jih pošlje dalje do koencima Q (UbiQuinone). Ta jih sprejme tudi od kompleksa II (sukcinat dehidrogenaza) in pošlje dalje do kompleksa III (citokrom bc1 kompleks). Od tretjega kompleksa potujejo preko citokroma c dalje do kompleksa IV (citokrom c oksidaza), ki uporabi elektrone in vodikove ione za redukcijo molekularnega kisika v vodo. Prvi, tretji in četrti kompleks, imajo funkcijo protonske črpalke. Kompleksi v dihalni verigi[uredi | uredi kodo] Kompleks I je poznan tudi pod imenom NADH ubikinon oksidoreduktaza in odstrani dva elektrona iz NADH ter ju prenese na ubikinon (Q), ki je topen v maščobah. Reduciran ubikinol (QH2) se tako lahko spoji z membrano. Istočasno kompleks I prečrpa štiri protone v medmembranski prostor in tako ustvari koncentracijski gradient. Kompleks I je eno izmed najpogostejših mest, kjer se elektron predčasno odcepi in manjka kisiku ter nastane škodljiv radikal superoksid. Kompleks II je poznan tudi pod imenom sukcinat dehidrogenaza in ni protonska črpalka. Njegov namen je dovajanje dodatne količine elektronov (z FAD) kinonu z odstranjevanjem le-teh iz sukcinata. Kompleks II je sestavljen iz štirih proteinskih podenot SDHA, SDHB, SDHC in SDHD. Kompleks III je poznan tudi pod imenom citokrom bc1 kompleks in je zadolžen za postopno odstranjevanje dveh elektronov iz QH2 ter njuno prenašanje do citokroma c, ki je vodotopen nosilec elektronov in se nahaja v medmembranskem prostoru. Istočasno kompleks IV prečrpa dva protona v medmembranski prostor, skupno pa povzroči premik štirih protonov, saj se dva protona izločita še iz ubiquinola. Kadar je prenos elektronov oviran, lahko nastane superoksid, ki pa je reduciran v eni izmed kasnejših faz ATP sinteze. Encim Citokrom c Oksidaza ali kompleks IV je velik transmembranski (prekomembranski) protein, ki se nahaja v fosfolipidnem dvosloju notranje membrane mitohondrijev in je zadnji protein v dihalni verigi. Je lipoprotein, ki je pri sesalcih sestavljen iz več kovinskih prostetičnih delov in trinajstih beljakovinskih podenot.Kompleks IV prejme po en elektron od vsake citokrom c molekule in jih prenese na eno molekulo kisika, kar spremeni molekularni kisik v dve molekuli vode. V procesu so hkrati premeščeni štirje protoni, kar je v pomoč pri vzpostavitvi kemiosmotskega potenciala, ki ga ATP sintaza uporabi za sintezo ATP-ja. Vzroki za motnje v delovanju kompleksa IV so prisotnost cianidov, sulfidov, azidov in ogljikovega monoksida. Te snovi se vežejo na citokrom c oksidazo in s tem preprečijo delovanje proteina, kar povzroči kemično zadušitev celic. Najpogostejši vzroki za motnje pa so mutacije. Te se lahko pojavijo v jedru ali mitohondriju. V jedru nastanejo štiri mutacije proteinov, potrebnih za izgradnjo holokompleksa, ter ena v mRNA veznem proteinu.Mutacije, ki prizadenejo delovanje citokrom c oksidaze posledično vodijo v hude metabolične bolezni, ki so pogosto neozdravljive. Te bolezni izbruhnejo zgodaj v otroštvu in prednostno prizadenejo tkiva, ki zahtevajo veliko energije za izvajanje funkcij, kot so možgani, srce in mišice. Nekaterih vretenčarji lahko »razklopijo« zadnji korak in prepuščajo protone iz medmembranskega prostora nazaj v celico. S tem se poruši biokemijski gradient in celoten proces služi samo generiranju toplote (termogenezi). Literatura[uredi | uredi kodo] - Voet, D. & Voet, J.G. (ur.) (2004). Fundamentals of biochemistry, 3. izdaja. New York: Wiley. ISBN 0-471-25090-2 (COBISS) - Michel, H. (1998). »The mechanism of proton pumping by cytochrome c oxidase«. Proc. Natl. Acad. Sci. USA 95: 12819-12824. - Michel, H. (1999). »Cytochrome c Oxidase: Catalytic Cycle and Mechanisms of Proton Pumping-A Discussion«. Biochemistry 38: 15129-15140. - Wikström, M. (2000). »Proton Translocation by Cytochrome c Oxidase: A Rejoinder to Recent Criticism«. Biochemistry 239: 3515-3519.


source: wikipedia

text: 410. je drugo desetletje v 5. stoletju med letoma 410 in 419. D-0410.


Obrat Mesnine dežele Kranjske (MDK) v Zalogu je od konca januarja 2018 zaprt zaradi ponavljajočih se težav z zagotavljanjem higiene prostorov. A kot pojasnjuje direktor MDK, Edvard Fonda, varnost in kakovost živil ni bila vprašljiva. Do zaprtja je prišlo zaradi nespoštovanja odločb inšpekcije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin iz leta 2017, ki so...


Mednarodni program na letošnjem 48. FBS Mr. Jones (Frascati Producties) in Človeški glas (Toneelgroep Amsterdam) sta dve izmed petih mednarodnih gostujočih predstav, ki jih je letošnji 48. Festival Borštnikovo srečanje ponudil znotraj programskih sklopov Nizozemski fokus in Mostovi. Ob njiju je festival ponudil še Krleževo Ledo v produkciji hrvaškega ZKM, Mirando v izvedbi Mestnega gledališča Vilna iz Litve ter predstavo Kazimir in Karolina madžarskega gledališča Örkény István Színház. Če je slučajno kdo ob naslovu Mr. Jones pomislil na pesem Amy Winehouse, se ni uštel. Seveda v uprizoritvi ne gre za neposredno in enoznačno navezavo na slovito glasbeno ikono, temveč pevka služi kot nezavezujoča inspiracija mladi izvajalki Naomi Velissariou, tudi režiserki uprizoritve. Predstavo bi lahko označili kot odrsko samoizpoved, toda takšno »s hrbtenico«, a zato nič manj senzibilno. Prepoznavnost drže mlade Naomi Velissariou se spaja z inteligentnostjo in hkrati z ranljivostjo, neprestano preskakuje med obema bregovoma, odskočno desko pa ji nudi tekst mladega nizozemskega avtorja Rika van den Bosa. V njem je akterka hkrati žrtev in revolucionarka, predvsem pa zaostrena opazovalka sebe, torej mlajše generacije, pri čemer osebne ljubezenske stiske in izgubljenost pritajeno navezuje oziroma pripne na strukturo aktualnih družbenih vzorcev. Kot se bomo tudi kasneje prepričali, sta obe nizozemski uprizoritvi zapečateni z močnim atmosferskim vtisom, ki ga pogojujejo zavzeta igralska disciplina, nadzor nad obilico izgovorjenega besedila in natančna zasnova scenografije, ki je obakrat razmeroma minimalistična – predvsem v službi tega, da nastavi okvirne sugestije za interpretacijo, vse ostale dodatke in vsebinske nianse pa prepušča gledalčevi individualni presoji. Naomi Velissariou na odru spremlja kontrabasist Hannes d'Hoine, ki tankočutno uravnava ritem besed in glasbe, uprizoritev je navzven sicer fiksno zastavljena, a je v določenih pasusih podvržena sprotni improvizaciji ritma in suspenzov. Več deset metrov dolga kita (menda iz pravih las), ki se pne od njene glave in zapolni celoten oder, je najprej v funkciji estetske fascinacije, pa spet konkretnega znaka, poljubnih asociacij, vse do priročnega rekvizita. Kakorkoli že, na prvem mestu gre podčrtati prezenco, suverenost in sporočevalno komunikativnost Naomi Velissariou, za katero se zdi, da na odru ne igra nič več, a tudi nič manj kot samo sebe, kar projektu pripiše globoko osebno noto in prevetritev intimnih ljubezenskih vsebin; te se morda zazdijo mestoma že iztrošene, banalne, a jih izvajalka in glasbenik predočita na izviren način – in navsezadnje je to tudi ključna poanta uprizoritve, da ne rečem gledališča, ki »zmaga« takrat, ko nam nekaj, kar že vemo in znamo, poda na način, kot da to doživljamo prvič. Ivo van Hove, trenutno eden najvitalnejših, ne le nizozemskih, pač pa tudi evropskih režiserjev, si Cocteaujev Človeški glas prostorsko zamisli kot sodobno, bolj ali manj neprepustno, že skoraj klavstrofobično in pretirano izčiščeno komoro. Beži stran od realizma, pa vendar spet ne tako zelo, navsezadnje sodobno arhitekturo in trende urbanih interierjev spremljajo prav te oznake. Igralka Halina Reijn je torej umeščena v domala prazen prostor, v sobo brez karakterja in morebitnih motečih predmetov. Če je premišljena estetika postavljena v scenografski okvir, se odsotnost izumetničenosti ali pretencioznosti pokaže v podobi protagonistke, ki se v enourni vulkan govoričenja poda kakor da naključno, v popolnoma domačni, trenirkarski, neprenarejeni opravi. Eden od momentov identifikacije je torej vsekakor zagotovljen. Tista ljubezenska še pride ... Presečišče Cocteaujevega besedila iz tridesetih let prejšnjega stoletja z današnjim sodobnim časom deluje presunljivo, seveda zlasti za to, ker je Cocteau posameznika zagrabil skozi vidik 1000 , ki je neminljiv – v njegovi zakleti potrebi po nenehnem govoru, neprestanem izjavljanju, pripovedovanju, izpovedovanju. Toda ne le v obliki »talking therapy«, pač pa tudi v neki perverzni potrebi z besedami zasuti in zadušiti drugega, zbežati čim dlje od sebe, pozabiti nase v ekstazi nenadzorovanega govornega izbruha. Halina Reijn pred nas stopa v vsej svoji premišljeni »elementarnosti«, brez patetike ali plastičnih gestikulacij, brez prisiljenih nians v govorni dinamiki, temveč nepopačeno, povzeto po realnosti, že skoraj naturalistično. A prav v tej režijsko-igralski neizumetničenosti privreta na plano vsa fascinantnost in srhljivost »človeškega glasu«, ki se zaradi vidne in slišne odsotnosti naslovnika na drugi strani telefonske linije zažirata v neko drugo dimenzijo, dimenzijo samogovora, ki skozi razsekan dialog sprotno pred nami seseklja tudi psihološki profil govorke same. Izvedba Haline Reijn ujame tisto vmesnost, ki na eni strani učinkuje povsem spontano in nepremišljeno, za njo pa se skriva trdna verbalna disciplina. Van Hove dramaturgijo sosledja pedantno nalaga z raznolikostjo lučnih in zvočnih intervencij ter s tem v tok prinaša hipne momente nadrealnega, navideznega, protagonistkino ljubezensko stokanje, prosjačenje in hlepenje se tako vpenja na več ravni zaznave; zdi se kot zasledovanje notranje zavesti, ki jo neprestano prekinjajo zareze nadčasovnega in strašljivo neznanega. Predvsem pa uprizoritev kritično, a nikakor ne ilustrativno pred nami razgrne prototip tesnobe z osamljenostjo prerešetanega (sodobnega) človeka, njegovo bolestno navezanostjo na drugega, nezmožnost ločitve in posledično dokončnim, destruktivnim brezupom v soočanju s samim seboj ...


HP prenosnik ProBook 450 G5 i5-8250U/8GB/SSD256GB/15,6FHD/GF930MX/DOS (1LU51AV) | mimovrste=) Nahajate se tu: Uvodna stran›Računalništvo›Prenosniki›Multimedijski prenosniki›HP prenosnik ProBook 450 G5 i5-8250U/8GB/SSD256GB/15,6FHD/GF930MX/DOS (1LU51AV) Znamka: HP Naša številka: 1109713 HP ProBook 450 G5 je prenosnik, ki se ponaša z diagonalo zaslona 39,6 cm (15.6") in z ločljivostjo Full HD (1920×1080). Prenosnik odlikuje Intel® CoreTM i5–8250U procesor, ki odlično sodeluje z 8 GB delovnega (RAM) pomnilnika in NVIDIA® GeForce® 930MX grafično kartico. Vse svoje podatke in datoteke boste lahko shranjevali na odličen SSD disk, ki se ponaša s kapaciteto 256 GB. Celoten opis 808,90 € vključno z DDV Redna cena: 879 €, Prihranite 70,10 € (7 %) Prenosnik ima izvrstne stereo zvočnike. Vgrajena je tudi HD spletna kamera s stereo mikrofonom. Tipkovnica z ločenim numeričnim delom v primeru politja zmanjšuje možnost vdora tekočine v notranjost prenosnika. Ne manjkata niti čitalec kartic SD in 3-celična baterija. Prenosnik Pro Book 450 G5 ima tudi čitalnik prstnih odtisov, nameščen pa je operacijski sistem Free Dos. Intel Core i5–8250U z Intel UHD Graphics 620 (1.6 GHz-3.4 GHz, 6MB cache, 4 jedra) 8GB DDR4 2400MHZ (1×8GB) – prosta reža SSD: 256 GB PCIe NVMe Value SSD (prostor za dodatni 2,5" SATA disk) LAN: mrežna kartica 10/100/1000


Opis izdelka CalMag 500/250 (100) Kalcij je najbolj prisoten mineral v človeškem telesu. Pomaga pri delovanju živcev, mišic in ledvic. Priporočeni dnevni vnos kalcija znaša 1,000 mg dnevno. Tistim, ki vnesejo kalcij preko mlečnih izdelkov, ni potrebno skrbeti, toda tistim, ki imajo ledvične kamne, lahko 500 mg kalcija v obliki dodatka zelo pomaga. Magnezij je mineral, ki je ključen v preko 300 encimskih reakcij v telesu. Magnezij ima pomembno vlogo pri regulaciji živčno-mišične aktivnosti srca, ohranjanju normalnega utripa srca, pretvarjanju sladkorja v v krvi v energijo in pravilni presnovi kalcija in C-vitamina. Kalcij je eden izmed najpomembnejših mineralov v našem telesu in glavni mineral, odgovoren za močne kosti. Magnezij pomaga pri regulaciji transporta kalcija in je bistven za strukturo kosti, prav tako pa ima glavno vlogo pri mineralizaciji kosti. Ta dva minerala skupaj pomagata pri ohranjanju zdravih kosti pri odraslih. Poleg tega sta kalcij in magnezij vključena v mišične kontrakcije in živčne impulze.


Mali petek!:) | Računovodja svetuje Mali petek!:) 05.08.2010 | Avtor: Racunovodja | plača plače DDV obračun DDV DDPO izračun plače obračun prispevkov akontacija DDPO obračun plač računovodja računovodstvo obračun plače s.p. prispevki akontacija


text: 1820 (MDCCCXX) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki Tolmin dobi tržne pravice Rojstva 27. april - Herbert Spencer, angleški sociolog in filozof, predstavnik socialnega darvinizma († 1903) 12. maj - Florence Nightingale, angleška bolničarka († 1910) 17. oktober - Édouard Albert Roche, francoski matematik, astronom († 1883) 23. oktober - Štefan Selmar, madžarsko-slovenski pisatelj († 1877) 28. november - Friedrich Engels, nemški politik, ekonomist, filozof, vojaški zgodovinar († 1895) - Harriet Tubman, ameriška abolicionistka († 1913) Smrti 24. marec - Robinet, francoski naravoslovec, filozof in enciklopedist (* 1835) 2. april - Thomas Brown, škotski razsvetljenski filozof (* 1778)


source: CulturaX

text: Avstrijska elektrika leta 2030 le iz obnovljivih virov V Avstriji bodo do leta 2030 vso električno energijo proizvedli iz obnovljivih virov. To je ena od točk koalicijskega dogovora med ljudsko in svobodnjaško stranko. Vlada Sebastiana Kurza bo spodbujala obnovljive vire, kaže koalicijski dogovor. Sebastian Kurz > Heinz-Christian Strache > Iskra > CDU > Slovensko planinsko... > Heinz-Christian Strache dodaj Severni sosedje trenutno proizvedejo približno tretjino električne energije iz obnovljivih virov, do leta 2030 pa bodo vso, sta se dogovorila šefa koalicijskih strank Sebastian Kurz in Heinz-Christian Strache. Sklenila sta tudi, da bosta obdržala prepoved gradnje novih jedrskih elektrarn. Avstrijski parlament je pred nekaj meseci, še pred oktobrskimi volitvami, sprejel novelo zakona o ekološki elektriki. Z novelo so med drugim okrepili podpore vetrnim in sončnim elektrarnam, deloma pa tudi malim hidroelektrarnam. Podpore bioplinarnam so ohranili, a so zaostrili zahteve za delovanje takšnih naprav. Ekologija je bila ena najpomembnejših točk na prvih, zdaj že propadlih pogajanjih o sestavi nemške vlade med krščanskimi demokrati, liberalci in zelenimi. Iskre so se kresale glede hitrosti zapiranja premogovnih elektrarn. V novih koalicijskih pogovorih med CDU in SPD okoljskim vprašanjem, kot kaže, ne bodo namenili veliko pozornosti.


text: 820. je tretje desetletje v 9. stoletju med letoma 820 in 829. D-0820.


Home › Digital Audio Routing › Z-Sys Z-8.8 1U Digital Detangler 8 XLR AES/EBU 96KHz 24bit Audio Patchbay Router [Refurbished] Miranda PicoLink ASD-271p Analog NTSC PAL Video to 4:2:2 SDI Digital Converter [Refurbished] (360914488963) Regular price $122.00 Sale price $81.54


Po čem boste posegli danes? Metelkova: Klub Gromka, 21.00: Koncert, SKRET FEST #2: PANKEROSCHI (hc Kočevje), DEAD CORCORAS (Crust/Punk/Grind, Novo Mesto), ZABOJNIK (kontejnrcore,Postojna), CYKA BLYAT (HC/crust, Železniki) Jalla Jalla, 21.00: klubski večer, PuNk Night Muzika drugje: Klub K4 ob 23.00: Temnica: Octex, Tritch, Marta, Christian Kroupa, Vuka. "V novi temnici bo maja svojo tehno vizijo najprej razvil veteran in velikan slovenske elektronike Octex, ki je doma tako v Berlinu kot Detroitu. Za pregovorno robustnost večera bosta v areni poskrbela še stara znanka festivala Dimensions, Marta in RŠ tehničar Tritch. V baru bo nekoliko širše zakopala udarna mlada naveza. Za droben, res komaj zaznaven snop svetlobe, sta zadolžena Christian Kroupa in Vuka. Idemo!" Pritličje, 21.00: Sniftličje: Lil Ris, DVMIR, Ata Limonar, Shao, Novack Music ReUnion: Zasedba SMET ob 20.00: Zavod Orbita in Kavarna Union prirejata serijo glasbenih večerov imenovanih Music ReUnion, na katerih boste lahko dvakrat mesečno prisluhnili izvirnnim in nadarjenim glasbenim umetnikom. Tilen Stepišnik in Miha Erič sta glasbenika ki poprimeta za številne instrumente in prav nobena zvrst jima ni tuja. Igrata v mnogih zasedbah in sodelujeta s številnimi glasbeniki. Glasbenika sta združila moči in ideje ter ustvarila niz avtorskih skladb. Vstop je prost! Tilen Stepišnik: kitara, banjo Miha Erič: ustna harmonika, lap steel kitara Oder: SMG, 17.00: Kekec (zgornja dvorana, 50 min, brez odmora). Premiera: 2004. "Kekec nadaljuje tradicijo kultnih predstav Mladinskega za mladino, tokrat na podlagi slovenske klasične literature za otroke in še z enim pomembnim poudarkom: v predstavi za otroško občinstvo povezati veščino in čar giba ter besede." LGL, ob 18.00: Lučka Regrat. "Vsak regrat dobi enkrat lučko. Le kdo je še ni pihnil in potem opazoval zasanjanega lebdenja njenih malih lučk po zraku? A Lučka Regrat ni navadna lučka. In tudi ni navaden regrat. Ker bi se rada videla, se s travnika odpravi v mesto. Tam se ljudje gledajo v izložbe in hodijo v kino in v gledališče, da bi gledali sami sebe. Ljudje, izve Lučka, so nori sami nase. Vsako zrcalo pa jih ima tudi malo za norca, zato so ljudje žalostni, ker v ogledalih svojih pravih odsevov ne vidijo. Da bi uzrla kakšna v resnici je, mora Lučka Regrat premagati nekaj strahov, skleniti nekaj prijateljstev in prepotovati nekaj ovinkov in stranpoti." Avtor: Gregor Strniša. LGL, ob 19.00, prizorišče: Oder pod zvezdami: Nekoč, ko nas ni bilo več. Nekoč, ko nas ni bilo več je presenetljiva, poetična in ganljiva zgodba o prehitrem odraščanju danske avtorice in režiserke Lotte Faarup. Je zgodba o dveh otrocih, ki skušata rešiti zakon svojih staršev in se izgubita v kaosu prepirov ... Drama prikazuje ločitev skozi otroške oči ter svobodno, odkrito in živo spregovori o tem, kaj se dogaja za zaprtimi vrati otroške sobe, ko pred njimi divja vojna ločenih staršev, ko družinsko idilo zamenjajo ljubosumje, prikrita agresija, bes in obup. Svet, ki ga poznata otroka (brat in sestra), čez noč postane drugačen – vsak od njiju se po svoje spopada z izgubo in predeluje svoje viharne občutke. Drama, Mala drama, ob 20.00: Angel pozabe (po romanu Maje Haderlap). "Angel pozabe je v prvi vrsti roman o delovanju spomina. Individualnega, kolektivnega in ne nazadnje tudi kulturnega ... Angel pozabe je tudi roman o nezmožnosti spominjanja določene družbene skupnosti ter o posledicah, ki jih prinaša spominski molk." Igrajo: Barbara Cerar: Ona, Saša Pavček: Babica, Janez Škof: Oče, Saša Pavček: Mama Drama, Veliki oder, ob 19.30: Zid, jezero (Dušan Jovanović). "Dogajanje je postavljeno v dnevno sobo, ki sta jo zakonca Rudi in Lidija že davno pregradila z zidom, zdaj pa vsak svojemu obiskovalcu pripovedujeta o dramatičnih dogodkih izpred štirinajstih let, ki so usodno zarezali v njuno življenje in ga za vselej spremenili." »Ni mi šlo v glavo, zakaj moji špegli drugač kažejo od njegovih.« Stara mestna elektrarna ob 21.00: Kitch: Prisega / The Oath. »Nenadu Jelesijeviću in Lani Zdravković je uspelo dvigniti performans na raven urnebesne zabave za ljudstvo, kar je redek dosežek.« – Milan Mađarev, teatrolog, Radio Beograd Performirajo: Nenad Jelesijević, Lana Zdravković (gostitelja) Evin Hadžialjević, Olivera Milašinović, Eva Lah, Bela Pikalo, Tanja Sabol (plesalke) Žan Mrhar, Gal Oblak (natakarja) Decentralizacija: Release party: White Stain, Real Life Version, Still Strangers @ Gustaf, Maribor Trobecove Krušne Peči, The Lesser Men @ MKNŽ, Ilirska Bistrica MetalPatriot: Paragoria, Sarcom, Omega Sun @ LokalPatriot, Novo Mesto Grajndjomajnd 5.5.2018 : Extreme Smoke 57, Gemišt, Iritator @ CKK, Krško Dubzilla @ MKK, Črnomelj Kino: Slovenska kinoteka: 19.00: In memoriam: Lewis Gilbert, Vedoželjna Rita 21.00: Uvod v Teden italijanskega filma, April Kinodvor: 17.00 / Dvorana: Jamski človek, Kinobalon / Predpremiera, sledi pogovor z animatorko filma 18.00 / Center Zalog: Leo da Vinci: Misija Mona Lisa 19.30 / Dvorana: Babica, Martin Provost 20.00 / Center Zalog: Ljubezen na prvo bolezen, Michael Showalter 22.00 / Dvorana: Dvojni ljubimec, François Ozon Komuna: 18.00: Filmske zvezde ne umirajo v Liverpoolu 20.00: Maščevalci: Brezmejna vojna 16.00: Vztrajanje (Miha Knific) Ali pa: Vseslovenski spopad med dvema ognjema na Kardeljevi ploščadi, ob 18.00. "Čas je, da se vrneš v leta toplega šolskega obroka in čaja iz kovinske skodelice. Čas je, da se Sebastjanu iz 4. A maščuješ za tisti headshot, ki te zaznamuje še danes."


Vršni vat - Wikipedija, prosta enciklopedija Vršni vat Vršni vat (angleško Watt-peak; kratica Wp) je enota za izražanje vršne moči fotovoltaične sončne elektrarne, izmerjene v laboratorijskih pogojih. V uporabi so tudi večje enote vršni kilovat (kWp) in vršni megavat. Laboratorijski pogoji so opisani v standardih IEC 61215, IEC 61646 inUL 1703; svetlobna jakost je 1000W/m2, s spektrom podobnim sončni svetlobi na 35° severne zemljepisne širine in temperaturo celic 25 °C. http://www.prc.si/file/open/242_23a1622186b4/Son%C4%8Dna%20elektrarna.pdf Watt-peak na Solarbuzz.com Opis na Solarserver Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Vršni_vat&oldid=4005509« Kategorije: Enote za energijoIzpeljane enote SIFotovoltaika Navigacijski meni ČeštinaDeutschEnglishFrançaisGalegoItaliano日本語NederlandsPortuguês Uredi povezave Čas zadnje spremembe: 13:39, 13. april 2013.


[Video] Juncker znova "pod gasom"? Tokrat ženski razmršil pričesko, z roko prekril kamero in po tleh razmetaval s papirji!


text: Informacije : Društvo turističnih vodnikov AjdovščinaNaslov : Gradišče 46, 5270 AjdovščinaTelefon : 031 760 239 (Tanja Rijavec), 041 276 095 (Tadeja Ličen)e-mail : www.vodniki-ajdovscina.si Obiščite Goro, hribovit svet nad Vipavsko dolino, ki vam ponuja obilo čudovitih razgledov daleč naokoli in ogled štvilni znamenitosti. Predlog enodnevnega izleta: Prvi postanek – Gozdna uprava na Predmeji, kjer so tri zanimiva obeležija: spomenik Jozefu Resslu, znamenje ruskih ujetnikov ter spomenik vodi (Gorjanom so namreč vodo napeljevale že 4 države). Drugi postanek pri spomeniku Materi Gorjanki, ki so ga Gorjani postavili ob 400 letnici poselitve Gore, leta 2001. Prav tam se začenja Pot po Dolu gor in dol, pri spomeniku je čudovita razgledna točka na Vipavsko dolino. Ogled Športnega parka Tiha dolina: Društvo GORA je v letu 2005 v Tihi dolini odprlo Športni park Tiha dolina z mnogimi igralnimi površinami. Poleg tega je na ogled tudi obsežna knjižna zbirka avtorjev, ki so vezani na to podočje. Razstava o gozdu: Tu si obiskovalec ob ogledu najprej odgovori na vprašanje, kaj gozd sploh je, spozna različne vrste gozdov in s pomočjo hudomušnih karikatur ugotovi pomen gozda. Velik del razstave je namenjen »glavnim igralcem«: drevesom, glivam in živalim. Predstavljene so tudi nekatere zanimivosti iz življenja gozdnih prebivalcev ter odnosi med organizmi. Prisluhnete lahko različnim zvokom gozda, interaktivne predstavitve pa ponujajo možnosti za raziskovanje, preizkušanje in kritično razmišljanje ter učenje z izkušnjo. Obisk etnološke zbirke Iz življenja naših prednikov vam bo Goro, ki je naseljena dobrih 400 let, še približal. Tu si boste lahko ogledali tudi »smuke« in orodje, ki so ga uporabljali za izdelavo teh znamenitih smuči, s katerimi danes Čibejeva skupina smučarjev po starem (ki deluje znotraj Društva Gora) obuja tradicijo »gorjanskega telemarka« po tako-rekoč vsem svetu. Sledi obisk Kitajske. Gre za tako poimenovano območje na Otlici, prav na robu Gore. Zgodb o Kitajski je več, najlepše jih je izvedeti prav tam, kjer so za Goro tako značilni suhozidci najlepši, najdaljši in najvišji, skoraj kot kitajski zid ... Pot nadaljujemo do središča Otlice, od koder je 15 minut zložne hoje do Otliškega okna ali luknje, kot ji pravijo domačini. Gre za mogočno razpoko v skali, skoznjo pa je krasen razgled na Vipavsko dolino. V bližini okna boste našli še eno zanimivost, kamnito spiralo – spiralasto zavit in umetelno izdelan suhozidec, ki ga je za diplomsko nalogo izdelal arhitekt z Dolenjske – ki ima poleg estetske tudi duhovno vrednost. Po ogledu Otliškega okna in spirale sledi vrnitev v središče vasi, kjer bo možen ogled cerkve angelov varuhov ter postanek v Okrepčevalnici AnGora, kjer je vedno na ogled zanimiva razstava domačih in tujih avtorjev in kjer bo čas za okrepčilo, kavico in WC. Pozno kosilo pa si lahko privoščite na Turistični kmetiji Sinji vrh, znani po mnogih umetniških delavnicah, ki se tam odvijajo skozi vse poletje. Kmetija leži na dobrih 1000 metrih nadmorske višine in ob lepem vremenu seže razgled vse do Istre, Benetk... Tu si boste lahko ogledali stalno razstavo kmečkega orodja ter mnogo umetnin, ki so jih umetniki ustvarili na kolonijah in zapustili kmetiji. Na ogled je tudi Šrgalova hiša – prikaz stare gorske domačije s slamnato streho, črno kuhinjo... Lahko pa se podate tudi v podzemlje Sinjega vrha, ki je prepredeno s tuneli, ki so jih zgradili za namen vodovoda, vendar temu niso služili. Na poti proti Colu si boste ogledali še eno naravno znamenitost, prav ob cesti so lepo vidne »škraplje« - značilen primer kraškega mikroreliefa. Za informacije smo vam vedno na voljo tudi na TIC Ajdovščina: 05 36 59 140,


text: George Ogden Abell, ameriški astronom, * 1. marec 1927, Los Angeles, Kalifornija, ZDA, † 7. oktober 1983, Encino, Kalifornija, ZDA. Življenje in delo Abell je celotno življenje preživel v Los Angelesu. Najprej je bil vodja Griffithovega observatorija in kasneje opazovalec na Observatoriju Mt. Palomar. Od leta 1968 do 1975 je bil predstojnik Oddelka za astronomijo, Univerze Kalifornije (UCLA) v Los Angelesu. Raziskoval je nevtronske zvezde. Proučeval je Krajevno nadjato v Devici (Virgo). Krajevna nadjata je postala znana skupaj z njegovim delom in z delom Holmberga in de Vaucouleursa. Je skupek približno 100 jat galaksij in vsebuje Krajevno skupino. Leži približno v Jati Device in ima obseg 210 svetlobnih let. Njeno natančno velikost pa je težko določiti saj je njeno ozadje zabrisano. Leta 1955 je skupaj z Robertom Gergeom Harringtonom odkril komet 52P/Harrington-Abell v Palomarskem observatoriju na plošči, posneti 22. marca s 1.220 mm Schmidtovo kamero. Komet je imel ob odkritju navidezni sij 17m, dan pozneje pa 19m. Najbolj je znan po katalogu galaktičnih skupin in jat, ki ga je izdelal kot opazovalec fotografskega Palomarskega pregleda neba (Palomar Sky Survey). Njegovo raziskovanje teh skupin je izboljšalo naše razumevanje o njihovem nastanku in razvoju. Pokazal je, da je obstajalo združevanje drugega reda in ovrgel stopenjski model švedskega astronoma Carla Charlierja. Odkril je tudi kako lahko s pomočjo sija skupine določamo razdalje. Abellov katalog je najbolj dovršeni seznam 4073 skupin in jat galaksij. Vsebuje vsaj trideset skupin z rdečim pomikom z = 0,2. Abell ga je najprej objavil za severno nebo leta 1958 in je vseboval 2712 skupin. Razširjeni katalog, ki je vseboval tudi skupine na južnem nebu, sta objavila Harold Corwin in Ronald Olowin leta 1987. Abell je skupaj z astrofizikom Petrom Goldreichom pravilno ugotovil, da planetarne meglice nastanejo iz rdečih orjakinj. Leta 1969 je Abell izdal knjigo Raziskovanje Vesolja (Exploration of the Universe). Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid 3449 Abell. Sklici Ameriški astronomi Predavatelji na Univerzi Kalifornije, Los Angeles Ameriški univerzitetni učitelji Odkritelji kometa


Feministke zahtevale viagro za ženske in jo tudi dobile - z veliko stranskimi učinki


Beat Saber je trenutno najbolj popularna VR igra, saj preko preprostih kontrol omogoča hitro priučitev kontrol in je odlična prva izkušnja za VR devičnike. Seveda se zavedamo, da virtualne naprave ne posedujete vsi, dobra novica pa je, da imate sedaj prav vsi možnost preizkusiti to najnovejšo igračko igričarske industrije in to v edinem gaming baru v Sloveniji – StageOne! In zadeve ne bo mogoče samo dodobra preizkusiti ampak tudi tekmovati za bogate nagrade! StageOne namreč pripravlja turnir iz igre BeatSaber, ta pa bo potekal skozi celoten april. Pravila so, tako kot sama igra, povsem preprosta. Za tekmovanje se preprosto zglasite na lokaciji Borštnikov trg 2 in poprimete za virtualne kontrolerje. Igralo se bo “progo” oz. pesem Country Roads in sicer na Hard težavnosti. Število poskusov je neomejeno in ko boste enkrat zadovoljni s svojim rezultatom, nabrano število pik sporočite administratorju, ta pa si jih bo zapisal v tabelo. 10 dni pred koncem turnirja bomo objavili lestvico najboljših in če se obdržite na samem vrhu, boste prejeli slavnostni naziv VR kralja Slovenije, zraven pa boste v žep pobasali bogato nagrado. Tako, zadeva je povsem preprosta in za udeležbo preprosto obiščite StageOne gaming bar in se tam prijavite na turnir. A bodite pozorni na dejstvo, da je sicer Beat Saber relativno preprost naslov vendar boste za mojstrovanje igre morali precej razgibati mišice in uskladiti svojo koordinacijo. Seveda pa je najbolj pomembno, da se boste ob igranju zabavali ter pokazali zdrav tekmovalni duh, kar Beat Saber definitivno omogoča. Kako točno zadeva izgleda v praksi si lahko ogledate na spodnjem posnetku.


text: Home > Review > Steroids > Steroidi Kratkoročni In Dolgoročni Učinki Steroidi Kratkoročni in dolgoročni učinki . Ali želite, da imajo odlično pogledate tip telesa? Obrabljen za tek in skače, da bi bilo resnično? No, vaša želja, ker je odlično telesno zgradbo z veseljem terapijami je izvedljivo, če jemljete steroide, dodatke po zdravljenju telesne strukture. Ob steroidov bo to res? Ali je varno? To bo dobro ali pa samo ponaredek deluje? Kje lahko kupim, da steroidov? No, tisti, skrb, da bi lahko najti odgovor v naši spletni strani tukaj, začeli dovolijo je razbrati vaš odgovor, navedene spodaj. Morda zdaj veste, steroidov, saj je športna dejavnost napolnil. No, Steroidi je dodatek, ki ga naravne snovi. To pomeni, da je (steroidi) varno uporabljati kot dodatek v telesu strukture zdravljenja. Steroidi vam bodo pomagali ohraniti svoje programe strukturo telesa. To vam bo omogočilo, da se vaše telo stavbe, ki želite hitro v nasprotju s samo delaš nekaj športne aktivnosti, kot so tek. Ob Steroidi bo zagotovo ohranjanje telesne zgradbe učinkovito namesto da bi druge dodatke ali pa preprosto delaš nekaj športne aktivnosti. Hočeš več (steroidov) v programu gradnjo telesa? No dobiti najboljše steroidov samo na nas. Zakaj? Kajti obstaja cel kup spletna nakup, vendar vrhunsko kakovost ni všeč naš predmet. No, mogoče najboljši steroidi, ki jih želite hitro pridobiti na naši spletni strani. Nudimo optimalno storitev, kot tudi hitro za nakup izdelka, tako da ne čakati na svoje, da je to velik element v našem mestu. Torej ne želite, da imamo postavko obdržati idealno strukturo telesa? No to je enostavno, ko boste kliknili naša spletna povezava podajamo zaradi dejstva, da boste dobili (steroidi) le z enim klikom samo. Naša spletna stran bo zagotovo vam najboljšo rešitev in na izkušnjah internet nabavi. Zagotavljamo vam, da je naša steroidi element ostane v čudoviti visoki kakovosti. Torej, obiščite našo spletno stran in kupite steroidov, ki jih želite takoj. V svojem srcu, saj veš steroidov zlorab ne more pripravljen. In tvoje srce vam pove dejstvo. Tudi takrat, ko je uporaba za zdravljenje kliničnih težav, anabolični steroidi imajo vse vrste običajnih stranskih učinkov. V anaboličnih steroidov, ki jih poklicni športniki zlorabljeni, so sintetične različice testosterona, moškega hormona. Obe moški in ženske seveda ustvariti testosterona. Toda tako kot vsi hormonskih sredstev -, ki nadzorujejo telo je veliko osnovnih funkcij - metanje lastnega testosterona iz ravnotežja lahko imela precejšnje posledice. All-in-all, je 24 tipične vrste steroidov; ti 24 stojalo za anabolični androgeni steroidi, ki jih vse, ki dopolnjuje s takšnimi hormonskih sredstev za vsako dejavnika lahko uporabijo; medtem ko se lahko odkrili drugi, so zelo redki. V tej skupini je še enkrat imamo veliko vrst steroidov; nešteto oblik, variante in derivati, pa tudi obstaja veliko, da lahko včasih zdi malo veliko. Obstajajo anaboličnih steroidov, ki so strogo uporabljeni za funkcije uspešnosti, tistih, ki rabi predvsem v zdravilne smislu, kot tudi očitno, da tisti, ki prešli na obeh področjih; zadnji predstavlja večino. Potem bi lahko razčleniti vrste steroidov s posebno kategorijo hormona ali celo njegovo obliko (-e) uprave; kot lahko vidite, lahko ta razvoj različnih alternativ med katerimi lahko izbirate. Očitno je, da obstajajo posebne vrste steroidov praktično nihče ne bo zagotovo vedno pred uporabo; so se dejansko že zdavnaj potegnil s trga, vse trge, ali pa si samo tako redko, da bi se le našel v zelo podrobnosti lokacijah po vsem svetu. Z vsem tem v mislih, nameravamo upoštevati vrste steroidov lahko dejansko izkoriščale, tiste, ki so resnično možnost za razsuti tovor. Pri tem smo dejansko seznanil s 24 najbolj tipičnih steroide kot boste izvedeli več o vsak eno s klikom na spletno povezavo spodaj navedene. Prispeva k kaj drugi navedeno, kot vse naravne bodybuilder, obstaja le določena količina mišične mase, da bi lahko pridobili. Tisti, počaščen z zelo veliko genov, ki bi lahko zgradili veliko več mišic kot tudi pogledati bulkier po znižani telesne maščobe, skupaj s tem, da je veliko bolj močnejši. Steroidi povečajo mišično sintezo proteina tkivnega in posledico visoko pozitivno bilanc dušika, pozicioniranje telo v zelo anabolični (bodybuilding) stanju. Tako lahko še več mišic biti zgrajena v krajšem obdobju. obdobje okrevanja dodatno shorterned, zato povečanje količine-krat (frekvence), mišična skupina tkivo, se lahko usposobijo v enem tednu. Bodybuilderji prej izkoriščena jim, da si opomore asap, kakor tudi dodana graditi velikosti, medtem ko dodatno osredotoča na estetskih pritožbah, pa bodybuilderji od danes zaradi zlorabe steroidov, HGH, inzulin, itd, da si še bolj bulkier. Sodniki še večjo vrednost mase v primerjavi z estetske pritožbe. Nekateri ljudje želijo dokončati na velikih faze, če ne preveri anaboličnih dodatkov sploh. Večinoma, ker so te velike priložnosti, sponzoriranih s strani podjetij, ki prodajajo dodatke, kot so sirotkine beljakovine in tudi pre-vaja. Blagovne znamke financiranje poklicnih športnikov, da popolne v programih zaradi dejstva, da je zelo težko, da bi denar z gradnjo mišic. Pomislite na to, če je velik fant trdi, da je omogoča uporabo sirotke z blagovno znamko x, boste zagotovo, da boste zagotovo pridobili enake rezultate, kot to osebo. Unknowning da se človek ne sprejema dodatka sploh. Poleg tega je ena odločilni dejavnik je dejstvo, da je competetition uporablja steroide. Ni načina, da zmago od konkurentov, ko ste upoštevati tudi vse naravno bodybuilding, pa tudi niso. Posamezniki, ki se uporabljajo kot zloraba anaboličnih steroidov stori za vplive, povezane z izboljšano fizično učinkovitost in rast mišic. Vendar pa s temi pomenilo izboljšav v vzdržljivosti in tudi lahko uspešnost pride veliko nezaželenih začasnih rezultatov, ki vključujejo: akne, stanje duha, gugalnice, izčrpanost, nemir / tesnoba, zmanjšana lakoto, Trouble počiva, znižali število semenčic, impotenca. Glede na to, da so Anabolics steroidi pogosto tekočine, ki so v infuziji desno na lokacijah mišičnega tkiva, nekateri morda opazili injekcijo spletne strani z okužbami in otekline. Če se uporablja steroid smetana, bi lahko prišlo do opazen vonj. Glede na to, da so anabolični steroidi sintetične oblike testosterona, bodo zagotovo vplivali na večino lastnosti spola v osebi zlorabil materiala. V tistih, ki pri odmerkih do 100-krat na zdravstveno ustreznih ravneh, bo več negativnih učinkov, ki jih steroidi sprožijo potekajo. neželeni učinki steroidov "vključujejo: Krčenje mod, Pretirana poraščenost pri ženskah, krepitev glasu pri ženskah, razvoj celic v tkivu prsi pri moških, vprašanja rodnosti, težave s srcem, povišan krvni tlak, hitro nihanje razpoloženja, manija, Možganska kap, menstruacija nepravilnosti, za dame. Obstaja več različnih drugih dejavnikov, zakaj ljudje Nakup steroidov. Najverjetneje eden izmed najbolj pogost teh razlogov je pomagati posameznikom razviti svoje telo. Kljub temu, da učinki teh zdravil presegajo samo povečanje mišične mase. Ko so anabolični steroidi sprejeti v odgovornih količinah, kot so dopolnjene z dobro vzdrževana in dovolj načrt prehrane, ki jih lahko v resnici povečati pomoč telesne teže in pomoč nekaterih posameznikih vzpostaviti večjo mišično žilavost v primerjavi s tem, kar bi telo zagotovo pridobi z vadbo kot tudi sam načrt prehrane. Za tiste, ki želijo kupiti steroidov, dejstvo pa je, da je res zelo pogosto, da bi našli prodajalci anaboličnih zdravil. V bistvu obstajajo tri različne vrste prodajalci na črnem trgu steroidi. Začetna vrsta ljudi, ki uživajo take podvige vključujejo tiste, ki se pripoznajo neposredno, kot so fitness center fitnes inštruktorjev in drugih posameznikov, ki izobražujejo z vami v točno isto telovadnico. Nič nenavadnega ni, da se odkrijejo take vire, ker ljudje, ki želijo izboljšati svojo graditi prek uporabo steroidov običajno skupnih ciljev glede telovaditi, kot tudi sodelujejo v tekmovalnih športih.


text: Bolezni BOLEZNI SLIV IN ČEŠPELJ Listna luknjičavost koščičarjev (Stigmina carpophila) Razširjenost, znaki bolezni ter pogoji za okužbo: bolezen napada vse koščičarje. Napada liste, mlade poganjke, vejice in plodove. Na listih povzroča okroglaste rdečerjave pege s premerom 2 do 5 mm, ki so včasih obdane z rdečim robom. Notranji, odmrli del pege izpade in tako nastane značilna luknjica. Ob močnejšem napadu je listje videti, kakor bi bilo prestreljeno. Močneje okuženi listi odpadejo, tako da včasih bolezen spregledamo, ker nismo pogledali pod krošnjo na tla. Na plodovih nastanejo tudi okrogle rdeče-rjave pege, ki so malo poglobljene in pogosto rdeče obrobljene. Iz njih se navadno cedi smola, plod se izmaliči in ga pogosto napada še monilija. Zelene poganjke okuži gliva v zgodnjem poletju in na njih najdemo rjave, rdeče obrobljene, podolgovate pege. Če pega obda poganjek, se ta nad pego posuši. Taki poganjki naslednjo pomlad slabo odganjajo, ker je dosti brstov propadlo. Spomladi opazimo na olesenelih poganjkih oziroma vejicah pege ali rakave rane, iz katerih se cedi smola, mnoge vejice pa se popolnoma posušijo. To se rado zgodi, še posebej, če smo prejšnjo jesen spregledali pozen napad bolezni na liste in olesenele poganjke. Bolezen ima običajno dva vrhunca: prvega spomladi, potem bolezen čez poletje v hudi vročini preneha, jeseni pa napoči drugi vrhunec, ki ga lahko spregledamo, še zlasti, če smo plodove že odtrgali. Prezgodaj odpadlo listje nadomesti drevo z novim listjem, zato les slabo dozori in naslednjo zimo lahko pozebe. Varstvo: z jesenskim oziroma pred spomladanskimi škropljenji. Na nekaterih legah in v mokrih letih je potrebno škropiti še enkrat ali dvakrat v drugi polovici aprila in v maju. Uporabimo bakreni pripravek Kupro 190 SC. Rožičavost češpelj (Taphrina pruni) Razširjenost, znaki bolezni ter pogoji za okužbo: Rožičavost češpelj se pojavlja takrat, ko je v času cvetenja hladno in deževno vreme. Plodovi so značilne podaljšane in ukrivljene oblike v obliki rožiča .Kasneje se na plodovih pojavi belkasta plesniva prevleka. Če takšen plod poskusimo, je brez okusa, saj ni dozorel, pogosto je tudi brez koščice. Varstvo: proti rožičavosti češpelj v Republiki Sloveniji NI neposredno registriranih sredstev za omenjeno glivično obolenje. Vsa sredstva, ki so omenjena pri zatiranju listne luknjčavosti koščičarjev, dobro delujejo tudi na rožičavost češpelj. Glede na to, da se obe bolezni zatira v približno istem času, lahko uporabimo enaka sredstva kot za zatiranje listne luknjičavosti koščičarjev. Prvo preventivno škropljenje opravimo zgodaj spomladi ob začetku brstenja (faza B-C), ko so brsti še močno napeti. Uporabimo bakreni pripravek Kupro 190 SC. Drugo škropljenje z organskim fungicidom opravimo tik pred cvetenjem in je potrebno takrat, ko nastopi zelo deževna pomlad. Plodova monilija (Monilinia fructicola) Razširjenost, znaki bolezni ter pogoji za okužbo: plodova monilija povzroča propadanje cvetov, listov in poganjkov ter gnitje plodov. Cvetovi in listi porjavijo in ne odpadejo takoj, na okuženih poganjkih se pojavijo rjave uleknjene nekroze in razjede, iz katerih se pri koščičarjih izloča smolika. Vrhovi poganjkov se sušijo, propadejo lahko tudi večje veje. Gnili plodovi se jasneje posušijo in zgubajo, nastanejo mumije. Bolezen lahko povzroči zelo veliko gospodarsko škodo zaradi gnitja plodov v nasadu pred obiranjem ter kasneje v skladišču. Plodove monilije ne moremo ločiti od sadne gnilobe ali cvetne monilije brez laboratorijske analize, zato ob večjem pojavu v nasadu obvestite najbližji zavod, ki ima službo za varstvo rastlin, da odvzame uradni vzorec (brez stroškov za imetnika). Varstvo: spada med karantenske škodljive organizme. Čeprav je najpogostejša na breskvah in nektarinah, napada vse koščičarje. Zatiranje je opisano pri breskvah in nektarinah. Cvetna monilija (Monilinia laxa) Razširjenost, znaki bolezni ter pogoji za okužbo: gliva Monilinia laxa lahko prodira v še zaprt cvet, ko se začnejo kazati cvetni listi, kot tudi med cvetenjem in po njem. Če je med cvetenjem deževno vreme, so razmere za okužbo zelo ugodne, če pa je med cvetenjem sončno in suho, gliva skorajda ne okuži cvetov. Okužba zaprtih cvetov je izjema, okužba odprtih pa pravilo. Najprej se okuži brazda, ki takoj počrni, nato pa pride tudi do okužbe prašnikov in notranje strani cvetnih listov. Prek cvetnega peclja doseže micelij glive vejico in prek nje druge cvetove. Micelij, ki raste v vejicah najbrž izloča toksine, ki povzroče odmiranje poganjkov. Tako nastane bolezensko znamenje odmrlih mladih poganjkov in vejic, iz katerih se cedi smolika. Na odmirajočih cvetnih delih nastanejo siva ležišča trosov. Močnejši poganjki navadno niso prizadeti, ker gliva ne more premagati ovir starejšega tkiva. Monilinia laxa lahko okuži tudi ranjene zoreče plodove. To obolenje je pogosto na češnjah in višnjah. Na površju plodičev nastanejo belo sivkaste bradavice – sporodohiji – ležišča nespolnih trosov. Ti lahko širijo okužbo plodičev. Okuženi plodiči kot mumije prezimijo na drevesu. V njih se oblikujejo sklerociji, iz katerih spomladi požene micelij s konidiofori in konidiji. Gliva lahko prezimi tudi v odmrlih cvetnih delih in v odmrlih poganjkih. Z vetrom in žuželkami konidiji dospejo na cvetne organe, kjer pri zadostni vlažnosti kalijo. Če se okužba izvrši na številnih cvetovih drevesa je prizadetih mnogo poganjkov ter se zato drevo izčrpa. Če si sledijo okužbe več let zapored, drevo naposled propade. Spolna oblika glive (apoteciji z askusi in askosporami) je za širjenje in ohranjanje bolezni postranskega pomena. Varstvo: slive in češplje prvič tretiramo z enim od navedenih pripravkov v začetku cvetenja, ko je odprtih do 10 % cvetov. Drugič jih tretiramo, ko začnejo odpadati prvi venčni listi. Uporabimo fungicid Topsin-M. Sadna gniloba (Monilinia fructigena) Razširjenost, znaki bolezni ter pogoji za okužbo: gliva okužuje pečkarje (jablana, hruška, kutina) in koščičarje (češnja, breskev, marelica) in je izrazit parazit ran. Dozorevajoči in zreli plodovi začno gniti okoli ranice, skozi katero je gliva prodrla v notranjost. Gniloba rjavkaste barve se širi v krogu. Čez nekaj dni se na nagnitem tkivu pojavijo bele ali rjavkaste bradavice, ki so razvrščene v koncentričnih krogih. To so ležišča (sporodohiji) nespolnih trosov - konidijev. Gnili plodovi odpadejo ali pa ostanejo na drevesu do spomladi, medtem se osušijo in zgrbančijo. Pravimo jim sadne mumije. Spomladi se na njih ponovno oblikujejo konidiji. Na drevju viseče mumije so tako vir za nove okužbe spomladi in poleti. Glivo lahko z jabolki zanesemo tudi v shrambe in hladilnice. Tu plodovi povsem počrnijo, na njih se navadno ne oblikujejo značilne bradavice. Govorimo o t.i. skladiščni moniliji. Za začetek spolnega razvojnega kroga morajo mumije pasti na tla, kjer po dveletnem ležanju oblikujejo apotecije. V njih se oblikujejo askusi z askosporami, ki jih apotecij aktivno izbruha. Te skozi ranice okužijo plodove. Vendar ima spolna oblika za širjenje in prezimovanje glive povsem podrejen pomen. Gliva navadno prezimi v sadnih mumijah. Spomladi se na njih oblikujejo ležišča nespolnih trosov (sporodohiji) in na njih konidiji limonaste oblike, ki so nanizani v verižicah. Ti z dežnimi kapljicami, vetrom ali s pomočjo insektov dospejo na plodove, ki jih preko ranic okuži. Plodovi zelo hitro gnijejo. Na njih se oblikujejo novi konidiji, ki povzročajo sekundarne okužbe. Gniloba se naprej razvija tudi v skladišču. Varstvo: tretiramo v času zorenja plodov s sredstvom Topsin-M.


Pufer - Wikipedija, prosta enciklopedija Púfer je snov, ki uravnava kislost oziroma bazičnost raztopin. Če k raztopini pufra dodamo majhno količino baze ali kisline, se pH raztopine skoraj ne spremeni. Pufri so običajno raztopine zmesi šibkih kislin in soli teh kislin z močnimi bazami ali zmesi šibkih baz in soli teh šibkih baz z močnimi kislinami. Pufer ima sposobnost sprejemanja protonov (v primeru dodatka kisline) in oddajanja protonov (v primeru dodatka baze). Ocetna kislina/natrijev acetat Molekule ocetne kisline (CH3COOH) v pufru oddajo protone hidroksidnim ionom in jih na ta način nevtralizirajo (nastane voda). Natrijev acetat (CH3COONa) v vodni raztopini razpade na natrijeve in acetatne ione (Na+, CH3COO−). Acetatni ioni sprejmejo protone od oksonijevih ionov in jih na ta način nevtralizirajo (nastane voda). OH−(aq) + CH3COOH(aq) → H2O(l) + CH3COO−(aq) Dodatek baze (hidroksidni ioni) nevtralizirajo molekule ocetne kisline, ki oddajo protone. Prikazano ravnotežje omogoča, da ostane koncentracija hidroksidnih ionov kljub dodatku baze skoraj nespremenjena. H3O+(aq) + CH3COO−(aq) → H2O(l) + CH3COOH(aq) Dodatek kisline (oksonijevi ioni) nevtralizirajo acetatni ioni, ki sprejmejo protone. Prikazano ravnotežje omogoča, da ostane koncentracija oksonijevih ionov kljub dodatku kisline skoraj nespremenjena. Pufre delimo na kisle in bazične. Kisli pufri (pH < 7) so sestavljeni iz šibke kisline in njene ustrezne soli. Bazični pufri (pH > 7) so sestavljeni iz šibke baze in njene ustrezne soli. Pufri imajo pomembno vlogo v živih bitjih. Med drugim omogočajo tudi konstantno pH-vrednost krvi (normalna vrednost pH krvi je 7,4). Če se pH spremeni za več kot 0,4, ne nastopi smrt, kot je bilo napisano, kajti potem bi sedaj umrlo kak milijon ljudi. Možni vzrok spremembe pH krvi je lahko hitro globoko dihanje (hiperventilacija), npr. zaradi bolečine ali stresa. Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Pufer&oldid=4811040« Last edited on 24. februar 2017, at 09:52 Čas zadnje spremembe strani: 09:52, 24. februar 2017.


MOZES AND THE FIRSTBORN, BRING ON THE VANGUARDS 21. 5. 2014 - 14.30 2014-05-21-rš-recenzija-mozes-and-the-firstborn-bring-on-the-vanguards.mp3 Gala hala, 21. 5. 2014 Brezskrbno druženje, hladen vetrič in mrzlo pivo. Da se poletje resnično bliža, so nas s prvim izmed obetajočih se sproščenih večerov na Metelkovi opozorili v kolektivu Hrupmag, ki so na letni oder Gale hale povabili nizozemske nadebudneže Mozes And The Firstborn, poletne 19-letne garažnike s pravkar vknjiženim istoimenskim prvencem, ter s seboj prinesli sonce. V dogodek nas je povabil nastop novonastale goriške alter rock formacije Bring On The Vanguards ter nas postavil na razpotje stonerske melodike, barvitega rock'n'rolla in plesnih ritmov, ki so prav nenavadno potopljeni v striktno enoznačen jedrnat kitarski bas. Slednji jadra v jasno odmerjenih in občasno že kar mehansko varnih pulzih, od katerih ne odstopa. Na ta način Bring On The Vanguards veliko prostora odmerjajo tolkalni vsestranskosti, ki se ji po potrebi složno pridružuje rezkava kitara, s tem pa poskrbijo za drveč konglomerat, v katerem se s posamično pesmijo po potrebi lahko vsak segment ukvarja na svoj način. Nekoliko drugačen odnos do dinamike so nam v uro trajajočem nastopu, ki so ga po kratkem dodatku zaključili s priredbo Too Drunk To Cum kalifornijskih Together PANGEA, predstavili nizozemski Mozes And The Firstborn. V sproščenem in prikupnem tonu so iz rokava stresali nalezljivo pop melodiko najrazličnejših glasbenih vplivov, ki se ji ni bilo težko prepustiti. Če kaj, potem je nastop Mozes And The Firstborn dal jasno vedeti, da je vzporednice z grungeovsko ero moč vleči tudi izven okovov njenih post deformacij, kot tudi, da zvrst sama po sebi ni tako enoznačna, kot jo je slednja želela prikazati. Pa ne, da bi si nizozemsko štirko ob tem drznili označiti za grungeovski band. Tudi grunge kot žanrska zvrst, oziroma bolje, njegova glasbena tradicija dobiva svojo novodobno reanimacijo, ki ima bolj kot kdajkoli osrednjo navezavo prav v popu, v kar nas vztrajno prepričuje brbotanje kalifornijskih kratkohlačnikov, denimo Wavves, s katerimi bi dognanja Mozes And The Firstborn lahko poenotili. Dovršen čut za dinamično izgradnjo skladb je pevec in ustvarjalec Melle Dielesen, tekom skladbe Heaven tudi v tandemu nadgrajeval v vokalnih izzivih, ki so odstirali vsestranski čut za pop melodiko. A tudi slednjega ne gre razumeti kot kakršen koli žanrski reset. Če nas je spremljanje novih glasbenih smernic v popularni in manj popularni glasbi česa naučilo, je to nenehno spajanje, pretapljanje in oblikovanje lastne estetike, znotraj katere se venomer kresajo različni žanri. Drži, tudi Mozes And The Firstborn jih z nami delijo mnogo. Kalifornijska rock psihedelija The Brian Jonestown Massacre kar vije iz nalezljivih napevov skladb Party Crasher oziroma I've Got Skills, ki so ga fantje v vsem njegovem sing-along okrasju prijetno podaljšali. Psihedelija doseže tudi šestdeseta, beatlemanijo, zajadra v garažni punk rock ter trči ob brit pop. Četudi bi slednje lahko razumeli kot niz dovtipov z glasbenih predvajalnikov zasedbe, ki je na poti odkrivanja lastnega jaza, ter se ob tem najbrž ne bi prav veliko zmotili, je včerajšnji nastop odločno pokazal, da je glasba nizozemskega četverca prav tako dostopna in jedrnata, kot so na odru dostopni in jedrnati sami. Pestra, raznovrstna in popovsko hrustljava mešanica ni potrebovala kaj več kot »hvala, da ste prišli«, da bi ob veselem odrskem razgrajanju ob koncu nastopa pustila prijeten priokus.


text: Televizije B92 ni več, spletna stran za zdaj ostaja | MMarketing - Marketing magazin Ključne besede: blagovna znamka, mediji, splet, tehnologija, televizija, znamčenje Sprememba vidne identitete naj bi bila postopna. 3. septembra 2017 je televizija skupaj s sporočilom za javnost objavila tudi prvi oglas z novo grafično podobo. Podrobnosti sprememb v programu in kadrovanju pa še niso objavili. »Vodstvo televizije ima veliko izkušenj z modernizacijo medijskih platform. Po uspešni prenovi Prve televizije in Play radia (nekdanjega radia B92, s katerim se je tudi začela zgodba B92, op. p.), je prišla na vrsto naslednja sprememba. Ob spoštovanju vseh vrednot, ki jih simbolizira televizija B92, kjer je prepleteno veliko čustev in spominov, se bo s tem končalo neko preteklo obdobje,« so zapisali v uradnem sporočilu za javnost. Veran Matić, glavni in odgovorni urednik informativnega programa in eden od ustanoviteljev B92, odločitve vodstva še ni komentiral.


Samsungov UHD TV z najbolj ukrivljenim zaslonom | Radio KAOS Radio KAOS (https://www.radiokaos.info/novice/samsungov-uhd-tv-z-najbolj-ukrivljenim-zaslonom/) Samsungov UHD TV z najbolj ukrivljenim zaslonom Uredništvo | 9. January 2014 Samsung je predstavil prvo komercialno serijo televizorjev ultravisoke ločljivosti (UHD) z ukrivljenim zaslonom ter širok izbor UHD-televizorjev z ravnim zaslonom za leto 2014. Nabor novih izdelkov utrjuje Samsungov vodilni položaj na trgu in postavlja smernice v inovacijah, razvoju in oblikovanju v celotni panogi. (aNET) #tehnologija DURS opozarja na rok za napoved za odmero davka Tusk in Cameron o poljskih priseljencih v Veliki Britaniji


Izobraževanje, prevajanje, kultura, šport - Dolenjska


Vitas energy-self care - sprostilna delavnica z Mojco Ribilč Z veseljem vam ponovno naznanjam delavnico VITAS ENERGY-SELF CARE ... rdeča nit delavnice je, da ves čas skrbimo za svoje zdravje preko gibanja, zdrave prehrane, sproščanja, meditacije,... Torej ozaveščanja celotne preventive zdravja, katero vpeljujemo v svoj vsakdan. Moj moto delavnice je, da je boljša preventiva kot pa potem boleča kurativa. Je pa res, da zahteva preventiva DELO, delo na sebi :). Zato vam ponudim odličen program, kjer s skupnimi močmi raziskujemo svoje telo. Mu privoščimo malce gibanja, raztezanja, samomasaže in sprostitve ob svetih glasbilih, kot so gongi, zvončki, tibetanske-kristalne sklede,... Na delavnici bomo tudi diskutirali o različnih temah, kako izboljšati svoj vsakdanjik... Ali z zdravo prehrano, gibanjem, sproščanjem,... Pogledali bomo tudi različne pomembne točke, ki jih imamo na telesu, preko katerih lahko s samomasažo ugodno vplivamo na svoje vsakdanje počutje. Zato vas z veseljem ponovno vabim na delavnico VITAS ENERGY-SELF CARE, ki bo v MARIBORU, Ob dravi 6, v novih prostorih LA VITAS, templju gibanja in notranjega miru . v JULIJU 19.7.2022 – 19.30-21.00 ❣ v AVGUSTU 22.8.2022 – 19.30-21.00 ❣ ( spoznali bomo tudi masažo obraza za lepši in mladostni videz kože na obrazu in cirkulacijo mišic na obrazu) Prispevek: 25 € (za člane vadbe VITAS ENERGY 20€) ... prispevek poravnate ali na TRR ali pred začetkom delavnice, zato priporočam, da pridete na dogodek vsaj 15 min prej, da se tudi malce udomačite z novim prostorom in se lahko v miru udobno namestite ... Prijavite se lahko na mail info@lavitas.si ali na desnem obrazcu in si tako rezervirate svoje mesto. V primeru, da kasneje ugotovite, da ne boste morali priti na delavnico, se prosim pravočasno tudi odjavite tudi preko maila in tako lahko odstopite mesto nekomu drugemu. 🙂 Veliko video koristnih vsebin lahko najdete na mojem YT kanalu in da boste na tekočem, se lahko nanj tudi naročite... stisnite ikonco NAROČITE SE ali SUBSCRIBE. Link do mojega kanala klik klik TUKAJ. Če se bi radi poglobili v PRAVILNO-NARAVNO dihanje s celim telesom, vas vabim da se mi pridružite v moji gibalni skupini VITAS ENERGY ON LINE. V skupini podrobno predelujemo naše dihanje in opuščamo stare navade in ozaveščamo naraven dih s pomočjo zelo preprostih dihalnih vaj, katere vam bodo pomagale prebuditi nazaj NARAVNO DIHANJE! V ta namen imam tudi delavnice DIHANJA – OZAVESTIMO NARAVNO DIHANJE, kjer pa zelo podrobno obdelamo dihalne vaje in tehnike... Več o delavnici klik klik TUKAJ. Vnesite vaše sporočilo (prosim napišite kraj, v katerem boste obiskali delavnico)


text: - vir: Lea Rebeka Dremelj: Osvojila oskarja Očitno je naša lepotica, pevka in igralka Rebeka Dremelj popolnoma očarala Balkan. Po vseh mogočih nagradah in priznanjih, ki jih je na južnih trgih že dobila, je pred dnevi na slavnostnem dogodku v Banjaluki prejela še oskarja popularnosti Republike srbske za izvajalko leta. ‘’Vsaka takšna nagrada me zelo razveseli, saj pomeni, da smo dobro delali in da so nas ljudje sprejeli. Vloženi trud in energija se bosta počasi poplačala,’’ razlaga Rebeka, ki je še vedno razpeta med Slovenijo in Balkanom. ‘’Vedno se rada vračam v Beograd ali Sarajevo in vedno se z veseljem vrnem v domače okolje. Očitno sem res doma že praktično povsod.’’


Predvaja se Zadnje komentirano ja nč, čakamo jizo Ej, Študent, srsly, a s trapom filate slovenske kvote ali je nekdo to resno napisal? Mogoče bi se pa vseen veljalo še prašat, katere od svojih črk je dejansko uspel obdržat berlin oziroma a je Berlin še berlin? Kolk pa ta špiker solira ... Pa glih on, ki hejta soliste. Lol. Za špikerja in tonca ožmekana limonca. Dejte ufurat trillity DJe na eno seanso Kje so časi ko so delal te memphis Trillity evente...bring those back please!!! Pod hribom so že leta podrtije (vključno z odurnim Belvijem), oni pa bi zrušili lepo ohranjen stolp, ki je del kulturne dediščine. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu. Čestitke k iniciativi in upam, da se ohrani spomin in ustvari dodana vrednost stolpu in Šišenskem hribu.


text: V&F: Blazinice tolažbe na OŠ Dragotin Kette | Dolenjska news V&F: Blazinice tolažbe na OŠ Dragotin Kette 10 maja, 2018 13:02 Na Osnovni šoli Dragotina Ketteja v Novem mestu je bil danes prav poseben dan, saj so učenci, ki so izdelovali blazinice tolažbe, slednje predali policistom. Zaključne prireditve se je udeležila tudi policistka PU Nm, Staši Zupanc, ki je pobudnica dobrodelnega projekta Blazinica tolažbe in ki je tudi letos sodelovala s pridnimi učenci. Na dogodku so nastopili tudi glasbeniki policijskega orkestra in otroci. Policisti PU Nm in gasilci PGD Šmihel pa so učencem razkazali tudi svoja vozila in opremo. Ročno sešite blazinice so namenjene otrokom, ki so priče ali so udeleženi v dogodkih, ki jih obravnavajo policisti (nasilje v družini, prometne nesreče, nasilna kazniva dejanja, kršitve javnega reda in miru, samomori ipd.). Blazinice policisti ob takšnih dogodkih podarjajo otrokom in na ta način poskušajo najmlajšim omiliti bolečo izkušnjo. S tem dejanjem otrokom sporočajo, da jim lahko zaupajo in da lahko pri policistih vedno poiščejo pomoč. blazinice tolažbe stanislava zupanc osnovna šola dragotin kette novo mesto Prejšnji članekCubus petek: ocvrti oslič, goveja obara, gratinirane palačinke Naslednji članekV&F: Poškodovani kolesar v smrtni nevarnosti 35700 KOMENTARJI Marjana Papež 10 maja, 2018 15:09 At 15:09 Bili.... Marjanca Kočevar 10 maja, 2018 16:33 At 16:33 Ideja desetletja! Občudovanje in čestitke, ljuba Stanislava Staša Zupanc!???? Ne samo osebnost Novega mesta, osebnost Slovenije! Zame osebno OSEBNOST SVETA! ?Ker je ta projekt iz čiste duše porojen. Mami Jasna Ignjatič, lahko si ponosna do stropa in čez! ??? Jasna Ignjatič 11 maja, 2018 08:13 At 08:13 Marjancaaaaa Marjanca Kočevar 11 maja, 2018 09:52 At 09:52 Ta projekt je res unikum, nisem se slisala, da bi kdo pogruntal kaj takega. Le moja srčna deklica z veliko empatije in čustvene inteligence, moja nekdanja pridna učenka Staši! ? Projekt je lahko namenjen vsem otrokom sveta, ki se znajdejo v raznih hudih stiskah in radikalnih situacijah. Res vredno posnemanja! In da blazinice šivajo tudi otroci! ? S tem so motivirani h koristni kreativnosti, privzgaja pa se jim tudi socialni in humanitarni čut, česar, žal, v tem turbosvetu cedalje bolj primanjkuje ... ????❤


text: Vodík () je kemični element s simbolom H, atomskim številom 1 in atomsko maso 1,00794 u. Je najlažji element v periodnem sistemu elementov. V enoatomnem stanju (H) je najpogostejša kemična snov v vesolju in tvori približno 75 % vse barionske mase. Zvezde iz glavnega niza so v začetnem obdobju svojega razvoja sestavljene pretežno iz vodika v stanju plazme. Najpogostejši izotop vodika je protij s simbolom , ki ima en sam proton in nobenega nevtrona. Njegovo ime se uporablja zelo redko. Vesoljski enoatomni vodik se je prvič pojavil v obdobju rekombinacije. Pri standardni temperaturi in tlaku je brezbarven lahko vnetljiv in nestrupen plin brez vonja in okusa s formulo . Ker z večino nekovinskih elementov zlahka tvori kovalentne spojine, je na Zemlji večina vodika vezanega v vodi in organskih spojinah. Vodik igra posebej pomembno vlogo v kislo-bazičnih reakcijah. V ionskih spojinah ima lahko negativen naboj (anion z imenom ahidrid) ali pozitiven naboj, ki se običajno zapisuje s simbolom , čeprav je v resnici gol proton. V ionskih spojinah ima vedno veliko bolj kompleksno sestavo od napisane. Vodikov atom ima kot najenostavnejši znani atom pomembno teoretično uporabnost. Vodikov atom je na primer edini nevtralni atom z analitsko rešitvijo Schrödingerjeve enačbe. Plinasti vodik so prvič umetno pridobili v zgodnjem 16. stoletju z mešanjem kovin in kislin. V letih 1766-1781 je Henry Cavendish prvi prepoznal vodikov plin kot diskretno snov in ugotovil, da z zgorevanjem tvori vodo. Ta lastnost mu je kasneje dala tudi ime: hidrogen v grščini pomeni vodotvoren. Večina vodika se proizvede s parnim reformingom naravnega plina. Manj pogosta in energijsko mnogo bolj potratna metoda je elektroliza vode. Večina vodika se porabi na mestu proizvodnje, največ za obdelavo fosilnih goriv, na primer hidrokrekiranje, proizvodnjo amonijaka za umetna gnojila, polnjenje balonov in v zadnjem času kot vir energije v gorivnih celicah. V metalurgiji ni zaželen, ker povzroča krhkost mnogo kovin in otežuje gradnjo cevovodov in cistern za njegovo shranjevanje. Lastnosti Gorenje Plinasti vodik (divodik ali molekularni vodik) je zelo vnetljiv in v zraku gori v zelo širokem intervalu koncentracij od 4 do 75 vol %. Sežigna entalpija je vodika -286 kJ/mol. 4-74 vol % zmesi vodika z zrakom in 5-95 vol % zmesi vodika s klorom so eksplozivne. Eksplozijo sprožijo iskra, toplota ali sončna svetloba. Temperatura samovžiga vodika v zraku je 500 °C. Plamen zmesi čistega vodika in čistega kisika in zmesi z visoko vsebnostjo kisika sevajo ultravijolično svetlobo, ki je s prostim očesom skoraj nevidna. Za odkrivanje gorenja uhajajočega vodika je potreben detektor plamena. Gorenje iztekajočega vodika je zato lahko izredno nevarno. Vodikov plamen v drugih pogojih je moder in podoben plamenu naravnega plina. Najbolj katastrofalen primer nekontroliranega gorenja vodika je bil požar na cepelinu Hindenburg. Vzrok zanj je še vedno predmet razprav, vidni oranžni plameni pa so bili posledica gorenja bogate zmesi vodik-kisik v kombinaciji z ogljikovi spojinami v cepelinovem plašču. reagira z vsemi oksidanti. S fluorom in klorom reagira že pri sobni temperaturi in tvori ustrezna vodikova halogenida, ki sta tudi potencialno nevarni kislini: Energijski nivoji elektronov Energijski nivo osnovnega stanja elektrona v vodikovem atomu je -13,6 eV, ki je ekvivalenten ultravijoličnemu fotonu z valovno dolžino približno 92 nm. Energijski nivoji vodika se lahko precej natančno izračunajo z Bohrovim modelom atoma, ki predpostavlja, da elektroni krožijo okoli protona na orbitalah, podobno kot okrog Sonca krožijo planeti. Pojava sta v resnici povsem različna, ker protone in elektrone privlači elektromagnetna sila, planete in Sonce pa gravitacija. Zaradi diskretizacije vrtilne količine, ki jo je predpostavil Bohr v zgodnji kvantni mehaniki, lahko elektroni v Bohrovem modelu zasedejo samo določene razdalje od protona in imajo zato samo določene mogoče energije. Natančnejši opis vodikovega atoma izhaja iz čisto kvantno mehanskega pristopa, ki za izračun verjetnosti gostote elektrona okoli protona uporablja Schrödingerjevo enačbo in Feynmanovo formulacijo potnega integrala. V kvantno mehanskih postopkih elektron v osnovnem stanju vodikovega atoma nima nobene vrtilne količine, kar dokazuje, da se koncept planetarnih krožnic za gibanje elektronov bistveno razlikuje od realnosti. Molekula vodika Dvoatomne molekule vodika imajo dva spinska izomera, ki se razlikujeta po relativnem spinu njihovih jeder. V orto vodiku sta spina obeh protonov paralelna in tvorita tripletno stanje z molekulskim spinskim kvantnim številom 1 (1⁄2+1⁄2). V para vodiku sta spina antiparalelna in tvorita singlet z molekulskim spinskim kvantnim številom 0 (1⁄2–1⁄2). Pri standardnem tlaku in temperaturi vsebuje plinasti vodik približno 25 % para oblike in 75 % orto oblike, ki se imenuje tudi »normalna oblika«. Ravnotežno razmerje med njima je odvisno od temperature. Ker je orto oblika vzbujeno stanje para oblike in ima več energije kot para oblika, je nestabilna in se je ne da izolirati v čistem stanju. Pri zelo nizkih temperaturah je v ravnotežnem stanju skoraj izključno para oblika. V tekoči in plinski fazi se termične lastnosti paravodika zaradi razlik v rotacijskih toplotnih kapacitetah značilno razlikujejo od lastnosti normalnega vodika. Razlike med orto in para obliko so opazne tudi v drugih molekulah in funkcionalnih skupinah, ki vsebujejo vodik, na primer v vodi in metilni skupini, vendar ne vplivajo značilno na njihove termične lastnosti. Ravnotežje nekatalizirane povratne reakcije pretvarjanja para oblike v orto obliko se z naraščajočo temperaturo pomika proti orto obliki. Na hitro kondenzirani zato vsebuje veliko količino energijsko mnogo bogatejše orto oblike, ki se zelo počasi pretvarja v para obliko. Razmerje med obema oblikama v kondenziranem je zato pomembno za pripravo in skladiščenje tekočega vodika. Pretvorba orto oblike v para obliko je eksotermna in tvori dovolj toplote, da del tekočega vodika izpari in povzroči izgubo utekočinjenega vodika. Pretvorbo katalizirajo na primer železov(III) oksid, aktivirano oglje, platiniran azbest, redke zemeljske kovine, uranove spojine, kromov(III) oksid in nekatere nikljeve spojine. Faze komprimirani vodik tekoči vodik kašasti vodik trdni vodik kovinski vodik Spojine Kovalentne in organske spojine Četudi pri standardnih pogojih ni zelo reaktiven, tvori spojine z večino elementov. V spojinah z bolj elektronegativnimi elementi, na primer fluorom, klorom, bromom, jodom ali kisikom, ima delno pozitiven naboj. V spojinah s fluorom, kisikom ali dušikom je lahko udeležen tudi v srednje močni nekovalentni vezi, imenovani vodikova vez, ki je odločilna za stabilnost mnogo bioloških molekul. Vodik tvori spojine tudi z manj elektronegativnimi elementi, na primer s kovinami in polkovinami, v katerih ima delno negativen naboj. Spojine se običajno imenujejo hidridi. Z ogljikom in hetero atomi tvori ogromno spojin, ki so večinoma povezane z živimi bitji in se zato imenujejo organske spojine. Preučevanje njihovih lastnosti se imenuje organska kemija, preučevanje v živih organizmih pa biokemija. Po nekaterih definicijah je organska spojina vsaka spojina, ki vsebuje ogljik. Ker večina organskih spojin poleg ogljika vsebuje tudi vodik in je večina njihovih kemijskih lastnosti posledica vezi ogljik-vodik, je v nekaterih definicijah organska spojina pogojena ravno s prisotnostjo te vezi. Poznanih je nekaj milijonov organskih spojin, ki običajno nastajajo po zapletenih poteh, v katerih je pogosto udeležen tudi elementarni vodik. Hidridi Vodikove spojine s kovinami in polkovinami se pogosto imenujejo hidridi, vendar je raba izraza precej ohlapna. Izraz hidrid namiguje, da ima vodikov atom v spojinah z bolj elektropozitivnimi elementi negativne oziroma anionske značilnosti, zapisane s . Obstoj hidridnega aniona, ki ga je predlagal Gilbert Newton Lewis leta 1916 za skupino solém podobnih spojin kovin iz I. in II. skupine periodnega sistema elementov, je leta 1920 dokazal Kurt Moers z elektrolizo taline litijevega hidrida (LiH), v kateri se je na anodi sprostila stehiometrična količina vodika. Za hidride elementov izven I. in II. skupine periodnega sistema elementov je izraz precej zavajajoč, ker predpostavlja nizko elektronegativnost vodika. Izjema v hidridih II. skupine elementov je berilijev hidrid (), ki je polimeren. V litijevem aluminijevem hidridu nosi anion Al hidridna središča, trdno pripojena k Al(III). Četudi lahko hidride tvori večina elementov iz glavnih skupin periodnega sistema elementov, je njihovo število in število kombinacij po skupinah zelo različno. Znanih je na primer več kot sto binarnih borovih hidridov (borani) in samo en aluminijev hidrid. Binarni indijev hidrid še ni bil odkrit, čeprav v večjih kompleksih obstojen. V kemiji anorganskih kompleksnih spojin lahko hidridi služijo kot premostitveni ligandi, ki povezujejo kovinska središča in koordinirani kompleks. Ta funkcija je še posebej pogosta v 13. skupini elementov, posebno v boranih (borovi hidridi), aluminijevih kompleksih in grozdičastih karboranih. Protoni in kisline Oksidacija vodika odstrani njegov elektron in tvori kation , ki je v bistvu gol proton. Ravno zato se ga pogosto imenuje kar proton in je bistven sestavni del kislin. Po Brønsted-Lowryjevi teoriji kislin in baz so kisline donorji protonov, medtem ko so baze njihovi akceptorji. Prost proton v raztopinah in ionskih kristalih ni obstojen zaradi njegove izjemne afinitete do drugih atomov ali molekul z elektroni. Izjema so izredno visoke temperature, povezane s plazmo, vendar se protona ne da odstraniti iz elektronskega oblaka atomov ali molekul. Izraz proton se včasih uporablja tudi bolj ohlapno in metaforično za označevanje pozitivnega naboja ali kationskega vodika, ki je vezan na druge kemijske vrste in se kot tak zapiše s , čeprav v prostem stanju sploh ni obstojen. Da bi se izognili implikaciji prostega solvatiranega protona v raztopini, se za kisle vodne raztopine včasih zapiše, da je vezan v tudi malo verjetnem hidronijevem ionu , čeprav so vodikovi kationi bolj verjetno vezani v skupino s približno formulo . Če je voda v kislih raztopinah z drugimi topili, so v njih prisotni drugi oksonijevi ioni. V nasprotju z Zemljo, na kateri je zelo redek, je v vesolju najbolj pogost ion , znan tudi kot protonirani molekularni vodik ali trivodikov kation. Izotopi Vodik ima 7 izotopov. V naravi so obstojni , in . Izotopi od do imajo zelo nestabilna jedra in so jih pridobili samo v laboratoriju. je z več kot 99,985 % deležem najpogostejši izotop vodika. Sestavljen je iz enega samega protona, zato se včasih, vendar zelo redko, imenuje tudi protij. ali D (devterij) je izotop vodika, ki ima v jedru poleg protona tudi nevtron. Ves devterij v vesolju je nastal med velikim pokom. Na Zemlji ga je samo 0,015 %. Devterij ni radioaktiven. Verjetnost zastrupitve z njim je majhna. Voda, obogatena z molekulami, ki namesto vodika vsebujejo devterij, se imenuje težka voda. Devterij in njegove spojine se uporabljajo kot neradioaktiven sledilec v kemijskih poskusih in topilih za jedrsko magnetno resonančno spektroskopijo. Težka voda se uporablja kot moderator nevtronov in hladilno sredstvo v atomskih reaktorjih. Devterij je potencialno gorivo za komercialno jedrsko fuzijo. ali T (tricij) vsebuje proton in dva nevtrona. Na Zemlji ga v naravi ni. Je radioaktiven in razpada na in β sevanje. Njegov razpolovni čas je 12,32 let. Tricij je tako slabo radioaktiven, da se uporablja za svetleča barvila, na primer v urah, v katerih je že steklo dovolj močan filter, da zadrži sevanje. Majhne količine tricija nastajajo v naravi zaradi interakcij kozmičnih žarkov z atmosferskimi plini. Nastaja tudi v eksplozijah jedrskega orožja. Uporablja se v fuzijskih jedrskih reaktorjih, kot označevalec v izotopski geokemiji, v samostojno napajajočih se svetilih in kemični in biološki radioaktivni sledilec. , , in so umetno proizvedeni izotopi, ki imajo v jedru poleg protona še tri do šest nevtronov. Vsi so radioaktivni z razpolovnimi časi 139, 910, 300 oziroma 23 let. Produkt radioaktivnega razpada je tricij. Vodik je edini element, katerega izotopi imajo svoja imena. V začetnem obdobju preučevanja radioaktivnosti so imeli posebna imena tudi izotopi drugih elementov. Takšno prakso so zaradi boljše preglednosti kmalu opustili. Devterij in tricij se včasih označujeta tudi z D oziroma T, simbola za protij (P) pa se ne sme uporabiti, ker je rezerviran za fosfor. Smernice IUPAC za poimenovanje kemikalij dopuščajo uporabo simbolov D in T, vendar priporočajo simbola in . Zgodovina Odkritje in uporaba Leta 1671 je Robert Boyle odkril in opisal reakcijo med železovimi opilki in razredčenimi kislinami, v kateri se sprošča vodik. Leta 1766 je Henry Cavendish prvi prepoznal vodikov plin kot diskretno snov. Imenoval jo je »vnetljivi zrak« in domneval, da je istoveten s hipotetično snovjo, imenovano »flogiston«. Plin je še naprej raziskoval in leta 1781 odkril, da med njegovim zgorevanjem nastaja voda. Zaradi teh odkritij se prav njemu pripisuje odkritje vodika. Ko je Pierre-Simon Laplace s poskusi potrdil Cavendishovo odkritje, da med zgorevanjem vodika nastaja voda, je Antoine Lavoisier leta 1783 element imenoval hidrogen (iz grškega [hydro] – voda in [genes] – tvorec, dobesedno roditelj). Lavoisier je vodik za svoje eksperimente proizvajal s prepihavanjem vodne pare skozi razžarjeno železno cev. Med anaerobno oksidacijo železa s protoni vode pri visoki temperaturi potekajo naslednje kemijske reakcije: Podobno reagira tudi mnogo drugih elementov, na primer cirkonij. Vodik je prvi utekočinil James Dewar leta 1898 s cikličnim komprimiranjem, ohlajanjem in ekspandiranjem vodika in s pomočjo vakuumske posode, ki jo je sam izumil. Naslednje leto je proizvedel tudi trdni vodik. Devterij je decembra 1931 odkril Harold Clayton Urey, tricij pa leta 1934 Ernest Rutherford, Mark Oliphant in Paul Harteck. Težko vodo, v kateri je namesto vodika vezan devterij, je odkrila Ureyeva skupina znanstvenikov leta 1932. François Isaac de Rivaz je leta 1807 patentiral de Rivazov motor z notranjim zgorevanjem, ki ga je poganjala zmes vodika in zraka. Leta 1819 je Edward Daniel Clarke izumil vodikov pihalnik, leta 1823 pa so izumili še tako imenovano Döbereinerjevo svetilko in Drumondov (apneni) reflektor. Prvi z vodikom napolnjen balon je izdelal Jacques Charles leta 1783. Po letu 1852 so z vodikom napolnjene zračne ladje, ki jih je zasnoval Henri Giffard, postale prvo zanesljivo prevozno sredstvo za potovanje po zraku. Potovanje s trdno grajenimi zračnimi ladjami s pogonom je še posebej promoviral nemški grof Ferdinand von Zeppelin. Prvi cepelin je poletel leta 1900, prve redne proge pa so odprli leta 1910. Do avgusta 1914, ko je polete prekinila prva svetovna vojna, so cepelini brez večjih težav prepeljali 35.000 potnikov. Cepelini so se med vojno uporabljali tudi kot opazovalnice in sredstvo za bombardiranje nasprotnika. Prvo neprekinjeno potovanje preko Atlantika je opravila britanska zračna ladja R34 leta 1919. Odkritje rezerv nevnetljivega helija v Združenih državah Amerike v 1920. letih bi lahko znatno izboljšalo varnost poletov, vendar je ameriška vlada prepovedala njegovo prodajo nemškemu nacističnemu režimu. Vodik se je zato še naprej uporabljal, tudi v zračni ladji LZ 129 Hindenburg, ki se je 6. maja 1937 vnela po pristanku v New Jerseyu. Nesrečo so v živo prenašale radijske postaje in so jo posneli na filmski trak. Kasnejše raziskave so pokazale, da je vžig iztekajočega vodika povzročila statična elektrika, ki je vžgala z aluminijem prevlečeno tkanino plašča zračne ladje. Po nesreči so z vodikom polnjene zračne ladje odšle v zgodovino. Leta 1937 so v Dayton Power & Light Co. v Daytonu, Ohio, izumili prvi z vodikom hlajen turbogenerator. Zaradi velike toplotne prevodnosti vodika so tovrstni generatorji še vedno najbolj pogosta vrsta generatorjev. Leta 1977 so v navigacijskem satelitu ameriškega vojnega ladjevja NTS-2 prvič uporabili nikelj-vodikovo baterijo. S takšnimi baterijami so kasneje opremili tudi Mednarodno vesoljsko postajo ter vesoljski sondi Mars Odyssey in Mars Global Surveyor. V temnem delu svoje orbite se z nikelj-vodikovimi baterijami napaja tudi vesoljski teleskop Hubble. Baterije na njem so prvič zamenjali maja 2009, se pravi več kot 19 let po njihovi vgradnji in 13 let po izteku njihove pričakovane življenjske dobe. Vloga vodika v kvantni teoriji Vodikov atom H je bil zaradi svoje relativno enostavne atomske zgradbe, sestavljene iz enega samega protona in elektrona, ter enostavnega emisijskega in absorpcijskega spektra osnova razvoja teorije atomske zgradbe. Poleg tega je zaradi enostavnosti vodikove molekule H2 in pripadajočega kationa omogočil popolnejše razumevanje lastnosti kemijske vezi. Prve kvantne pojave, ki jih takrat še niso znali razložiti, je opazil James Clerk Maxwell pol stoletja pred nastankom kvantno mehanske teorije. Maxwell je ugotovil, da se specifična toplota vodika pri temperaturah pod sobno temperaturo nerazložljivo razlikuje od specifične toplote dvoatomnega plina in postaja pri kriogenih temperaturah vedno bolj podobna specifični toploti enoatomnega plina. Po kvantni teoriji je takšno obnašanje posledica razmika med kvantiziranimi rotacijskimi energijskimi nivoji, ki so pri vodiku zaradi njegove majhne mase še posebej veliki. Ti široki razmiki med nivoji pri nizkih temperaturah zahtevajo veliko toplote za rotacijsko gibanje. Dvoatomne molekule s težjimi atomi nimajo tako razmaknjenih energijskih nivojev, zato ta pojav ni tako izrazit. Nahajališča Enoatomni vodik H je najbolj pogost kemijski element v vesolju, saj tvori 75 % njegove mase in 90 % števila njegovih atomov. Večine mase vesolja seveda ne tvorijo kemijski elementi, ampak še neodkrite oblike mase, kot sta temna snov in temna energija. Elementarni vodik je v velikih količinah prisoten v zvezdah in plinskih velikanih. Oblaki molekularnega vodika H2 so povezani z nastajanjem zvezd. Kot udeleženec v reakcijah proton-proton in ciklu ogljik-dušik-kisik (CNO) jedrskega zlivanja ima ključno vlogo tudi kot pogonsko gorivo zvezd. Večina vodika v vesolju je v enoatomni in plazmatski obliki, ki imata zelo drugačne lastnosti kot molekularni vodik. Ker v plazmi vodikov proton in elektron nista povezana, ima plazma zelo dobro električno prevodnost in emisivnost ter proizvaja svetlobo Sonca in drugih zvezd. Nabiti delci močno vplivajo na magnetno in električno polje. Sončni veter v stiku z Zemljino magnetosfero na primer povzroči Birkelandove tokove in polarni sij. Vodik v nevtralnem enoatomnem stanju se nahaja v medzvezdni snovi. Elementarni vodik na Zemlji je pri normalnih pogojih v obliki dvoatomnih molekul H2. V Zemljinem ozračju ga je zelo malo (1 ppm volumna), ker zaradi majhne gostote mnogo laže uide Zemljini gravitaciji kot gostejši plini. Vodik je kljub temu tretji najpogostejši element na Zemljini površini. Največ ga je vezanega v vodi in ogljikovodikih. V plinastem stanju ga proizvajajo nekatere alge in bakterije. Molekularna oblika vodika, imenovana protonirani molekularni vodik , se nahaja v medzvezdni snovi, kjer nastaja z ionizacijo molekularnega vodika s kozmičnimi žarki, in gornjih delih atmosfere planeta Jupitra. Ion je pri teh pogojih relativno stabilen zaradi nizke temperature okolja in majhne gostote. je eden od najbolj pogostih ionov v Vesolju in igra pomembno vlogo v kemiji medzvezdne snovi. Nevtralni triatomni vodik H3 obstaja samo v vzbujenem stanju in je nestabilen. V nasprotju s pozitivnim vodikovim molekularnim ionom je v Vesolju redek. Proizvodnja Laboratorijske metode V laboratorijih se vodik običajno pripravlja z reakcijami razredčenih neoksidativnih kislin z nekaterimi kovinami, na primer cinkom, v Kippovem aparatu: Vodik nastaja tudi med raztapljanjem aluminija v bazah: Enostavna metoda za pridobivanje vodika je elektroliza vode, v kateri se na anodi sprošča kisik, na katodi pa vodik. Katoda je običajno iz platine ali kakšne druge inertne kovine. Anodni in katodni prostor morata biti ločena, da se plina ne mešata. Teoretični izkoristek elektrolize je 80-90 %: Leta 2007 so odkrili, da se za generator vodika lahko uporabi zlitina aluminija in galija v peletah, ki se ji doda voda: Iz aluminija nastaja neuporabna glinica, dragoceni galij, ki preprečuje nastajanje pasivnega sloja na površini pelet, pa se lahko ponovno uporabi. Parni reforming Vodik se v industrijskem merilu proizvaja po več postopkih, večinoma z odcepljanjem vodika iz ogljikovodikov. Najpomembnejši je parni reforming metana v naravnem plinu. Pri visokih temperaturah (1000–1400 K, 700–1100 °C) vodna para reagira z metanom, pri čemer nastajata vodik in ogljikov monoksid (): Reakcija bi bolje potekala pri nizkih tlakih, vendar se izvaja pri visokih tlakih (2 Mpa, 20 atm), ker je visokotlačni tržno bolj zanimiv in ker sistemi za ločevanje nastalih plinov bolje delujejo pri višjih tlakih. Zmes plinov se imenuje sintetski plin, ker se pogosto uporablja kot tak za proizvodnjo metanola in sorodnih spojin. Namesto metana se lahko uporabijo tudi drugi ogljikovodiki. Ena od mnogih težav, ki spremljajo to visoko dodelano tehnologijo, je nastajanje ogljika oziroma koksa: V parnem reformingu se zato običajno uporablja prebitek vode. Dodatni vodik se proizvede iz prebitne vodne pare z ogljikovim monoksidom, predvsem na katalizatorju iz železovega oksida. Reakcija je uporabna tudi za industrijsko proizvodnjo ogljikovega dioksida (): Delna oksidacija ogljikovodikov in premoga Naslednja pomembna postopka pridobivanje vodika sta delna oksidacija ogljikovodikov: in premoga: Vodik se pogosto industrijsko proizvaja na mestu njegove porabe brez predhodnega ločevanja nastalih plinov. Takšen primer je Haber-Boschov postopek za sintezo amonijaka, v katerem se vodik pridobiva iz naravnega plina. Elektroliza slanice Vodik je stranski proizvod pri proizvodnji klora z elektrolizo raztopine kuhinjske soli: Termokemični postopki Znanih je več kot dvesto termokemičnih cikličnih procesov, uporabnih za razgrajevanje vode. Nekaj več kot deset procesov, ki za pridobivanje vodika namesto električne energije uporabljajo toploto, se še raziskuje in preskuša. Med slednje spadajo cikli železovega oksida, cerovega(IV)-cerovega(III) oksida, cinka-cinkovega oksida, žvepla-joda, bakra-joda in hibridni žveplov cikel. Številni laboratoriji v Franciji, Nemčiji, Grčiji, Japonski, ZDA in drugod razvijajo termokemične metode za proizvodnjo vodika iz sončne energije in vode. Anaerobna korozija V anaerobnih pogojih se železo in jeklo počasi oksidirata s protoni iz vode in jo hkrati reducirata v molekularni vodik . Med anaerobno korozijo železa nastane najprej železov(II) hidroksid (zelena rja): V nadaljevanju procesa se pod anaerobnimi pogoji lahko oksidira s protoni iz vode in tvori magnetit in molekularni vodik (Schikorrjeva reakcija): Dobro kristaliziran magnetit () je termodinamsko bolj stabilen od železovega(II) hidroksida (). Proces anaerobne korozije železa in jekla poteka v podtalnici, ki ne vsebuje kisika, in v reducirajočih zemljah pod vodno gladino. Geološka najdišča: serpentinizacija Globoko v Zemljini skorji brez prisotnosti atmosferskega kisika nastaja vodik v procesu serpentinizacije z anaerobno oksidacijo železovega(II) silikata, prisotnega v kristalni rešetki fajalita, s protoni iz vode. V reakciji nastajajo magnetit (), kremen () in vodik (): Reakcija je zelo podobna Schikorrjevi reakciji pri anaerobni oksidaciji železovega(II) oksida v stiku z vodo. Električni transformatorji Med plini, ki nastajajo v slabo izoliranih transformatorjih, je najpogostejši vodik, ki nastaja v najbolj slabo izoliranih transformatorjih in je zato prvi indikator njihove iztrošenosti. Ksiloza Leta 2014 so odkrili, da lahko encimi pri 50 °C in atmosferskem tlaku razgradijo ksilozo v vodik. Izkoristek je skoraj 100 %. V proces je vključenih 13 encimov vključno s sicer neobičajno polifosfatno ksilulokinazo (XK). Uporaba Kemijski in fizikalni procesi Velike količine vodika porabita petrokemijska in kemijska industrija, predvsem za obdelavo fosilnih goriv in proizvodnjo amonijaka. Med procese v petrokemijski industriji spadajo hidrodealkilacija, hidrodesulfurizacija in hidrokrekiranje. Vodik se uporablja tudi za hidrogeniranje nenasičenih spojin, na primer nenasičenih maščob in olj za proizvodnjo margarine, sintezo metanola in klorovodikove kisline in redukcijo kovinskih rud. Vodik je zelo dobro topen v mnogih lantanoidih in prehodnih kovinah in topen v nanokristaliničnih in amorfnih kovinah. Na njegovo topnost vplivajo nepravilnosti in nečistoče v kristalni strukturi. Te lastnosti so uporabne na primer za odstranjevanje sledov vodika s prepihovanjem preko vročih paladijevih diskov, v metalurgiji pa so nezaželene, ker povzročajo krhkost mnogo kovin in zakomplicirajo načrtovanje cevovodov in rezervoarjev. Vodik se na veliko uporablja tudi v fiziki in inženirstvu, na primer kot zaščitni plin pri atomskem vodikovem varjenju. Tekoči vodik se uporablja v kriogenih raziskavah, vključno z raziskavami superprevodnosti. Zaradi majhne gostote (1⁄14 gostote zraka) se uporablja za polnjenje balonov in zračnih ladij. V več nedavno vpeljanih aplikacijah se čisti vodik ali v zmesi z dušikom uporablja za ugotavljanje tesnosti. Metoda je uporabna v avtomobilski in kemični industriji, energetiki ter v letalski in telekomunikacijski industriji. Vodik je zaradi svojih antioksidacijskih lastnosti odobren aditiv (E 949) za preskušanje tesnosti embalaže v prehrambni industriji. Specifično uporabnost imajo tudi vodikovi izotopi. Devterij se uporablja v CANDU reaktorjih za upočasnjevanje nevtronov in reakcijah zlivanja jeder. Devterijeve spojine se uporabljajo v kemiji in biologiji za preučevanje izotopskega efekta v kemijskih reakcijah. Tricij, ki nastaja v jedrskih reaktorjih, se uporablja za izdelavo vodikovih bomb, kot izotopski sledilec v bioloških znanostih in vir sevanja v svetlečih premazih. Temperatura trojne točke vodikovega ravnotežja je na mednarodni temperaturni skali (ITS 1990) definirana kot 13,8033 kelvina. Hladilno sredstvo Vodik se zaradi majhne gostote in viskoznosti in najvišje specifične toplote in toplotne prevodnosti med vsemi plini uporablja kot hladilno sredstvo za generatorje v električnih centralah. Energent Vodik se ne uporablja kot energent, ker se za njegovo pridobivanje porabi več energije, kot se je pri zgorevanju sprosti. Uporablja se samo v gorivnih celicah. Devterij in tricij bi lahko bila uporabna v hipotetičnih komercialnih fuzijskih jedrskih centralah, ki so še daleč od realnosti. Procese zlivanja vodika, ki dajejo energijo Soncu, je na Zemlji težko doseči in obvladovati. Vodik bi se lahko pridobival iz fosilnih virov, na primer metana, vendar so ti viri nevzdržni. Gostota energije na enoto volumna tako tekočega kot komprimiranega vodika pri vseh uporabnih tlakih je znatno manjša od gostote energije tradicionalnih goriv, čeprav je gostota energije na enoto mase večja. Elementarni vodik se kljub temu obravnava kot eden od možnih bodočih energentov. Vodik zgoreva relativno čisto. Pri tem sicer nastaja nekaj dušikovih oksidov (NOx), vendar nobenega ogljikovega dioksida (CO2). Ključno vlogo za njegovo uporabnost imajo stroški pridobivanja. Industrija polprevodnikov V industriji polprevodnikov se vodik uporablja za nasičevanje prekinjenih (visečih) vezi amorfnega silicija in amorfnega ogljika, ki izboljša stabilnost lastnosti materialov. Vodik je tudi potencialni donor elektronov v različnih oksidih, na primer v , SnO2, CdO, MgO, , , , , , , , , , , in . Biološke reakcije Vodik je produkt nekaterih anaerobnih metabolizmov. Proizvaja ga več mikroorganizmov, običajno v reakcijah, ki jih katalizirajo železo ali nikelj vsebujoči encimi, imenovani hidrogenaze. Encimi katalizirajo reverzibilno redoks reakcijo med in njegovima dvema protonoma in dvema elektronoma. Plinasti vodik nastaja pri prenosu reducirajočih ekvivalentov, ki nastajajo med fermentacijo pirovinske kisline () v vodo. Razcepljanje vode, v katerem se voda razgradi v protone, elektrone in kisik, se pojavlja v reakcijah s svetlobo v vseh organizmih, v katerih poteka fotosinteza. Nekateri takšni mikroorganizmi, vključno z algo Chlamydomonas reinhardtii in cianobakterijami, so razvili drugi korak v temotnih reakcijah, v katerih protone in elektrone reducirajo v plinasti vodik specializirane hidrogenaze v kloroplastu. V zadnjem času se poskuša gensko modificirati cianobakterijske hidrogenaze, da bi učinkovito sintetizirale vodik tudi v prisotnosti kisika. Poskusi potekajo tudi z gensko modificiranimi algami v bioreaktorju. Varnost Vodik ima številne nevarne lastnosti, od eksplozivnosti in vnetljivosti v mešanicah z zrakom, do dušljivosti v odsotnosti kisika. Tekoč vodik je v kombinaciji z zelo hladnimi tekočinami kriogen in lahko povzroči ozebline. Topen je v mnogih kovinah in povzroča vodikovo krhkost kovin, ki ima za posledico razpoke v cevovodih in rezervoarjih, iztekanje ter požare in eksplozije. Iztekajoči vodik se v zraku lahko spontano vžge. Plamen je izredno vroč in skoraj neviden, zato ga je s prostim očesom težko opaziti. Interpretiranje podatkov o vodiku, vključno s podatki v varnostnih listih, motijo številni pojavi. Veliko fizikalnih in kemijskih lastnosti je namreč odvisnih od razmerja med para in orto vodikom. Vzpostavljanje ravnotežja med obema oblikama, za katero veljajo podatki v varnostnih listih, lahko pri dani temperaturi traja tudi več dni ali tednov. Podatki o njegovi eksplozivnosti, na primer kritični eksplozijski tlak in temperatura, so zelo odvisni tudi od geometrije rezervoarjev. Sklici Glej tudi Devterij Antivodik Zunanje povezave Osnovni kvantno mehanski izračuni za vodik Vodikov fazni diagram Vodik (video), University of Nottingham Vodikova valovna funkcija Kemični elementi 1766 v znanosti Reaktivne nekovine Diatomične nekovine


Poročni salon White Couture - salon z občutkom za poročno modo. POVPRAŠEVANJE BO PREJEL/A POROČNI SALON WHITE COUTURE Telefon: 08/20 53 807, 051 669 944 Poročni salon White Couture je butični salon v Ljubljani, kjer vse bodoče neveste čaka čudovita izbira poročnih oblek vseh vrst in velikosti za najem ali nakup, poročni čevlji, nakit in mnogo več. Pri nas vas čaka čaroben ambient v dveh nadstropjih, kjer boste našli bogato poročno ponudbo. Poleg oblek in dodatkov vam bomo svetovali in posredovali kontakte uspešnih in znanih poročnih ponudnikov kot so cvetličarne, slaščičarne, glasbene skupine, fotografi, make up artisti, prečudoviti poročni prostori, zlatarji in še kdo. Modeli princes poročnih oblek so primerne za vse neveste, ki si želijo razkošne poroke. A-linija je linija poročnih oblek, ki nudi od elegantnih, klasičnih in zapeljivih modelov. Široka a-linija je razkošnejša a-linija v krilu. Oprijeta linija je primerna za vse neveste, ki bi rade poudarile svojo postavo. Kratka linija predstavlja kratke poročne modele za vse neveste, ki bi rade poudarile zapeljivost svojih nog.