text: Glásba ali múzika (grško μουσική τέχνη (mousike techne) - umetnost muz) je pojem, ki ga lahko razlagamo na več načinov. Pogosto je označen kot umetnost, oblika zabave ali nasprotje govora oziroma hrupa. V grobem poznamo tri skupine definicij glasbe: prva označuje glasbo kot od okolja neodvisno, na primer »urejeno in oblikovano zaporedje tonov, zvenov in šumov«, druga kot pojem, odvisen od družbenega dojemanja nje same, tretja pa kot platonični ideal, ki ne izvira iz specifičnih dejavnikov, ampak iz višje resnice. Glasba je praviloma sestavljena s petja, inštrumenta, oponašanja zvokov ali ritma. Glasba je sprva bila medij, s katerim so olajšali pesnikov in pripovedovalcem ohranjanje tradicij in poetiko izročila prenašali otrokov na interaktiven način. Iz podobnih razlogov se hrani ljudske pesmi in izročila skozi petje in ples. Že antični Grki preučujejo tudi akustiko in glasbo z njihovo matematično vsebino, kar ostaja pomembno vezivo med umetnostjo in znanostjo. Glasbena teorija je izrazito napredovala v novem veku, ko se z iskanjem harmonij tako med glasovi kot inštrumenti, pa tudi vedno bolj rastočega orkestra kot operne zasedbe. Ob vedno bolj trdni glasbeni teoriji in znanju o petju, ritmih in vedno bolj jedrnati trgu namenjeni glasbi se glasba izrazito prilagaja okusu množic in trendom. Glasbo ustvarjajo skladatelji, poustvarjajo pa glasbeniki. Ti jo izvabljajo iz glasbil, ustvarjajo z lastnim glasom ali pa glasbo elektronska glasbila proizvajajo glede na postavljena pravila. Glasba lahko nastane tudi kot mešanje obstoječih glasbenih del, kot to počnejo DJ-ji in elektronski umetniki z raznimi vzorčevalniki (samplerji). Zvok nastane ob tresenju (nihanju) prožnega telesa. Če so tresljaji enakomerni,nastanejo zvoki z določljivo višino, ki jih imenujemo toni. Če so pa tresljaji neenakomerni, nastanejo zvoki z nedoločljivo tonsko višino; imenujemo jih šumi. Glasba se po nekaterih definicijah od nekega naključnega zaporedja not loči po svoji premišljenosti: note so ritmično razporejene in urejene v melodijo, ki je podprta s harmonijami. Praviloma je všečna človeškemu ušesu. Zaradi širokih možnosti dojemanja glasbe jo lahko preučujemo na veliko načinov: s študijem akustike, glasbene teorije, učenjem instrumenta oz. solopetja, muzikologije, etnomuzikologije ali glasbene zgodovine. Glasbilo, inštrument glasbe, je predloženo glasbeniku, ki ima z notnim zapisov označeno glasbo, ki jo interpretira po označbah skladatelja, delno pa po navodilih dirigenta ali po svoji volji. Tako izvedena glasba se ocenjuje, doživlja, predvsem pa je namenjena ušesom kot umetniški presežek. Zaradi vpetosti glasbe v siceršnji razvoj glasbene teorije je klasična glasba pomemben del glasbenega izobraževanja. A že v tedanjem času so poznali bolj ekonomične rešitve tako nastopanja kot uprizarjanja takšne glasbe. Predvsem komorna glasba z poenostavljeno glasbeno zasedbo ali uvedba klavirja, ki bi nadomeščal harmonije, so omogočali glasbene užitke brez nenehnega plačevanja vrhunskih interpretov. Z nastopom opere, kjer se glasba močno poveže z gledališko tradicijo, ki je imela ves čas še močnejše sledilce, postane glasbenik vedno bolj tudi zvezda. Po prvi svetovni vojni glasba postane še bolj povezana s spektaklom radia, po drugi svetovni vojni ob še bolj razširjeni medijski pokrajini pa kultura upora s rock'n'rollom postane izrazito povezana z nastopanjem mladih skupin z omejenim številom glasbil, ni nujno dobrim znanjem glasbe, a svežimi idejami in karizmo. Glasbene smeri so šle tako predvsem v raznolikost in enakovrednost, kar je glasbo napravilo predvsem kot kulturno bogastvo. Svetovni dan glasbe Svetovni dan glasbe, 1. oktober, je razglasil Mednarodni glasbeni svet (IMC), ki velja za posvetovalno telo Unesca. Prvič so ga obeležili leta 1975, pobudo zanj pa je dal violinist in dirigent Yehudi Menuhin. Namen obeleževanja dneva glasbe je predvsem promocija glasbene umetnosti. Sklici Viri Glej tudi glasbenik glasbilo absolutni posluh glasbeno izrazoslovje jazzovsko izrazoslovje muzikologija notni zapis skladatelj seznam glasbeno-tehnoloških izumov seznam glasbenih oblik (resna glasba) seznam glasbenih zvrsti (zabavna glasba) seznam glasbenih vsebin seznam glasbenikov, upodobljenih na bankovcih seznam slovenskih glasbenikov zgodovinska obdobja evropske umetne glasbe zvokovna tehnika Zunanje povezave Posebni UNESCOvi dnevi Zvok Kultura Umetnost


Crouzet-MWU Večfunkcijski rele nadzora faz, za 3-fazna omrežja/faze 84873023/Komponente/Conrad.si Avto - oprema in dodatki Komponente Računalniki & Pisarna Energija Prosti čas Dom in vrt Multimedija Orodje DomovKomponenteElektromehanikaRelejiVarnostni relejiNadzorni releji el. veličin Crouzet-MWU Večfunkcijski rele nadzora faz, za 3-fazna omrežja/faze 84873023 Kataloška št.: 507362 Proiz. oznaka: 84873023 | EAN: 3593150022314 4,29 € = 3.58% 12,69 € = 10.57% 25,80 € = 21.50% Navodila za uporaboPHASENUEBERWACHUNGSRELAIS de en fr es it Ver. 1CE potrdilo (Declaration of conformity)PHASENUEBERWACHUNGSRELAIS MWU Ver. 1Tehnična shema/podatkiPHASENUEBERWACHUNGSRELAIS MWU Ver. 1 Ocene izdelka Crouzet-MWU Večfunkcijski rele nadzora faz, za 3-fazna omrežja/faze 84873023


Ko človek v življenju poskusi tudi kaj novega Ljubljansko ogledalo | dogodki za samske Ljubljansko ogledalo: Pokukali smo na enega od dogodkov za samske. Pritegnili so že več kot 7000 udeležencev, od tega je vsaj 50 novih parov. 11. januar 2013 15.28 LJUBLJANA 09.01. 2013 ples za samske. Foto: ALESS CCERNIVEC/Delo Ljubljana – Če pa Ogledalo kaj rado počne, je to vsekakor obiskovanje dogodkov, ki ljudem ponujajo neko dodano vrednost. Zato smo tokrat, po intenzivnem brskanju po spletu, zavili na, ta-da, dogodek za samske. Na topel sredin večer se je v plesni šoli Urška zgodil prvi od osmih plesnih zmenkov, ki se bodo zvrstili v prihodnjih dveh mesecih. Začeti velja na začetku. Dogodke za samske je v mesto pred skoraj tremi leti pripeljala Nina Slapnik in doslej organizirala že približno dvesto srečanj samskih žensk in moških, ki jim druženje pomeni več kot zgolj popivanje po lokalih in nujno iskanje partnerja po klubih. »Tu ne gre za ženitno posredovalnico, daleč od tega,« razloži Slapnikova, »gre za lepe, elegantne priložnosti, kjer se ljudje lahko spoznajo na neki normalen način«. Že več kot sedem tisoč se jih je spoznalo tako, še pove, od tega je najmanj sto takšnih, ki so na katerem od dogodkov tudi začeli skupno pot. »Ampak gotovo jih je še vsaj štirikrat toliko,« razmišlja sogovornica, »saj mi vsi ne poročajo o razvoju zveze – to je vendarle njihova intima.« Kar 22 parov je poplesavalo tisti sredin večer, v dvorani so odmevali zvoki sambe in navodila plesnih učiteljev. »Vsakič ko stopimo na desno nogo, jo pokrčimo,« se je slišalo iz zvočnikov, pa »moški začnejo z levo nogo, moški vsakič začnejo z levo nogo« in »pri plesu se veliko božamo, tako je, nimaš kaj«. Med pari, ki so se tisti večer videli prvič, poparčkani pa so bili glede na velikost, starost in stopnjo plesnega znanja, so se čutile različne energije. Od sramežljivih pogledov do flirtanja nekaterih plesalk in medsebojnega nasmihanja. Nekateri so se celo, je opazilo pronicljivo Ogledalovo oko, za roke držali tudi, ko to ni bilo več potrebno. Morda se je med nekaterimi prav v tistem trenutku že razvila simpatija. Tako kot se je to zgodilo paru, ki se je spoznal decembra 2010, na enem od dogodkov. Njuno zgodbo izda Slapnikova, ki pove, da je zanjo tudi ena najlepših. »Takrat smo organizirali zabavo na ladjici, ki nas je peljala po Ljubljanici,« se spominja. »Tam sta se spoznala, njuno prvo skupno razglednico pa sem na dom dobila že čez pol leta. Še vedno sta skupaj in vsako poletje se spomnita name. Pred enim mesecem sem celo dobila razglednico in bombonjero iz Salzburga, kjer sta praznovala drugo obletnico. Da sta se ob obletnici spomnila name, sta zapisala in še, naj se lepo posladkam.« Samski ni enako kot osamljen Plesni zmenki še zdaleč niso edini dogodki, namenjeni zgolj samskim. »A nikakor ne osamljenim,« opomni Slapnikova, »preveč ljudi besedo 'samski' namreč povezuje z osamljenostjo, kar pa sploh ne drži.« Če plesni koraki niso močnejša stran tistega, ki bi se želel spoznavati na tovrsten način, se lahko udeleži še marsičesa drugega. »Skupaj plešemo, kuhamo, potujemo, gremo na bovling,« našteva, »imamo tudi hitre zmenke, večerje s someljeji, prav tako smo začeli s tako imenovanimi 'matchdatingi' oziroma zmenki z ujemanjem, kjer ljudi medsebojno povežem na podlagi 14 lastnosti, pa različne delavnice ...« Po besedah Slapnikove je največ takšnih med 30. in 48. letom, po 45. letu je vsekakor veliko več žensk. »Moški morajo nujno izvedeti za te dogodke,« zatrjuje, »tukaj je izredno veliko žensk. Ne samo to, vse po vrsti so simpatične, prijetne, izobražene, 'čist hude'.« Ozremo se po dvorani in ne preostane nam drugega, kot da ugotovitvi pritrdimo. Razloži še, da gre tudi pri tovrstnem spoznavanju v resnici za naravni življenjski cikel. »Med 30. in 35. letom vsi iščejo, tudi zato, ker si želijo življenje postaviti na neke tirnice, takšnih je največ. To so ljudje, ki so morda prekinili dolgoletno zvezo, ločenci, vdovci, pa tudi kakšni, ki si želijo zgolj druženja in novih prijateljstev,« sogovornica razmišlja o udeležencih. Slapnikova si želi, še pove za konec, da bi ljudje odprli oči in spoznali, da to ni nikakršen bavbav. »Gre za prijetne dogodke, kjer lahko na normalen in eleganten način spoznaš nove ljudi, ki postanejo tvoji znanci, prijatelji ali partnerji. In še vedno – če ti morda nekdo ni všeč, nikoli ne veš, morda pa ti bo všeč njegov prijatelj,« sklene.


source: wikipedia

text: Willebrord Snell van Royen (latinizirano Snellius; tudi Snellitjs, Snellitis ali Snel) (van Roijen), nizozemski matematik, fizik in astronom, * 1580, (1591), Leiden, Nizozemska, † 30. oktober 1626, Leiden. Življenje in delo Snell van Royen je študiral pravo na Univerzi v Leidnu. Okoli leta 1600 je potoval v več evropskih dežel. Leta 1602 je odšel v Pariz, leta 1607 pa je v Leidnu diplomiral. Leta 1613 je na Univerzi v Leidnu nasledil svojega očeta Rudolpha Snella (1546—1613) in predaval matematiko. Prvi je od leta 1614 (1615) do 1617 začel meriti poldnevniški (meridianski) lok med Alkmaarom in Bergenom zaradi določitve velikosti Zemlje. Pri tem si je pomagal s postopkom triangulacije, ki jo je sam razdelal. Postopek je že leta 1533 proučeval Frisius. Mesti sta ležali narazen za 1° in Snell je izmeril vrednost 1 poldnevniške stopinje 107,395 km. Današnja sprejeta vrednost je okoli 111 km. Svoj postopek je objavil leta 1617 v delu Holandski Eratosten (Eratosthenes Batavus), ki ga imajo za začetek znanstvene geodezije. Leta 1618 je uredil astronomska opazovanja Landgravea Williama IV. Hesseškega Coeli et siderum in oe errantim observationes Hassiacae. Snell je leta 1620 (1621), dobro desetletje potem, ko so sestavili prve daljnoglede točno določil smer lomnjenega svetlobnega žarka skozi steklo. Po matematični poti je leta 1621 določil lomni zakon svetlobe (Snellov zakon), ki izhaja iz Huygensovega načela: kjer sta vpadni in lomni kot, c hitrost svetlobe v praznem prostoru in hitrost svetlobe v snovi, n pa lomni količnik (kvocient) snovi. Zakon je neodvisno od njega odkril pet let kasneje Descartes leta 1626. Snellov zakon je šele leta 1703 objavil Huygens v svojem delu Dioptrica. Istega leta 1621 je Snell še izboljšal Arhimedove metode in določil π na 35 (34) decimalk in pri tem uporabljal enak mnogokotnik kot van Roomen leta 1593 (1597) s številom stranic . Leta 1621 je izdal dodatek k delu Holandski Eratosten Cyclometria sive de circuli dimensione, leta 1624 pa še Tiphys Batavus, kjer je opisal loksodromo, ravno črto na krogli, ki seka vsak poldnevnik pod enakim kotom. Delo o trigonometriji Doctrina triangulorum je izšlo leto po njegovi smrti 1627. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje krater Snell (Snellius) na Luni. Sklici Zunanje povezave Stran o Willebrordu Snellu van Royenu Univerze svetega Andreja Nizozemski astronomi Nizozemski fiziki Nizozemski matematiki Predavatelji na Univerzi v Leidnu Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Nizozemski univerzitetni učitelji


Tibet | Agencija Oskar Agencija Oskar › Destinacije › Tibet O Nepalu in Tibetu Nepal je odmaknjen in ustvarjen za ljubitelje veličastne in neokrnjene narave. Z bogato kulturno dediščino se srečamo predvsem v Katmanduju, s presunljivo in kontrastno naravo na vsakem koraku. Nepal je “dežela v kraljestvu gora”. Tudi ljudje vas ne bodo pustili ravnodušne. V Nepalu si boste gotovo rekli: en obisk ni dovolj! Vstopite v svet, ki je bil do nedavnega rezerviran samo za izbrance! Tibet je visoko odmaknjeno in še danes skrivnostno prostranstvo, zavito v meglice najvišjih gora. Težko dostopen in samosvoj svet. Mistični samostani tibetanskega budizma, ki krasijo vrhunsko stvarstvo narave, “sveta” Lhasa, živahna tržnica s svetim vzdušjem v Jokhangu, palača Potala – simbol Tibeta, tsampa z maslenim čajem, ... Spokojna odmaknjena dežela, ki je pravi balzam za nemirno dušo. In pa Tibetanci, ki še vedno živijo tradicionalno življenje v vidnem in hkrati nevidnem svetu ... Tibet sestavljata dva svetova – dostopnejši v dolinah okoli Lhase in komaj prehoden svet, ki se konča takoj za koncem asfaltiranih cest. Dostopni Tibet se hitro spreminja, na neskončnih poteh pa se začenja pravljica iz nekega drugega časa. Tibet je treba obiskati čim prej – in doživeti nekaj, kar bo neizbrisno hitro odšlo z našega planeta. S tem pa bodo v muzeje zaprta tudi enkratna doživetja, ki jih človek ... Tibet sestavljata dva svetova – dostopnejši v dolinah okoli Lhase in komaj prehoden svet, ki se konča takoj za koncem asfaltiranih cest. Dostopni Tibet se hitro spreminja, na neskončnih poteh pa se začenja pravljica iz nekega drugega časa. Tibet je treba obiskati čim prej – in doživeti nekaj, kar bo neizbrisno hitro odšlo z našega planeta. S tem pa bodo v muzeje zaprta tudi enkratna doživetja, ki jih človek danes še lahko izkusi sam! Zakaj v Nepal in Tibet? Katmandu – kulturna in upravna prestolnica dežele vasi na vstopu v svet bogov (Himalajo) – živopisno življenje tržnic sončni vzhod s pogledom na Mount Everest ali verigo Anapurne Kitajska je ogromna dežela in zato lahko ... 31. jul Tibet 16. avg 17 3 Tibet-Od Katmanduja do Lhase od 3255 € od 3069 € Prijavite se let iz Ljubljane Prijava 27. sep Tibet 13. okt 17 3 Tibet-Od Katmanduja do Lhase od 3255 € od 3069 € Prijavite se odličen potovalni čas Prijava


Štampijka je Marianne Design in motiv je pobarvan z Distress Inki. Napis "Vse najboljše" je sprintan. Kot dodatek pa rožice Wild Orchid.


prof. dr. József Györkös, direktor Javne agencije Rapublike Slovenije za raziskovalno dejavnost, uvodni nagovor;


Osebno in zasebno - Helena Golenhofen: 10.3.2013 - 17.3.2013 Funkcionalna neodraslost in vzgoja otrok Znova sem bila na predavanju Vesne Vuk Godina - in bila navdušena. Tema je bila vzgoja otrok. Kljub temu, da jih nimam, sem šla poslušat, saj sem želela izvedeti, kje pri vzgoji so grešili moji starši. Brez skrbi, dobila sem dovolj informacij ... Če na kratko povzamem: poznamo dve vrsti odraslih - funkcionalno odrasle in neodrasle. Tisti, ki so funkcionalno neodrasli ostanejo "majhni otroci", ki ne upoštevajo pravil in so vedno v coni udobja - tam, kjer jim je "fajn". Pravila upoštevajo samo tako dolgo, dokler jim je lepo. Funkcionalno odrasli pa upoštevajo pravila in se znajo namesto za "fajn" odločiti za "prav". O tem, ali se bo otrok med tretjim in šestim letom starosti spremenil v funkcionalno odraslega, najodločilneje vpliva oče, ki mora poskrbeti za avtoritativno vzgojo. Oče otroka v ta prehod "prisili" s kaznovanjem (ne govorimo o pretepanju!). In to v vseh kulturah. Mama je tudi zadolžena za vzgajanje in prepovedi, vendar je njena primarna naloga, da otroka brezpogojno ljubi. S tem se mu izoblikuje dobra samopodoba - in samo takšen otrok je lahko kasneje v življenju res uspešen. Zelo malo slovenskih mam svoje otroke brezpogojno ljubi, to je kruta realnost. Vendar niso same krive, saj se takšne ljubezni niso naučile od svojih mam. Cele generacije so vzgojno deformirane, tako pri mamah, kot pri očetih, zato je situacija v Sloveniji zelo slaba. Največji problem: funkcionalno neodrasle osebe se razvijejo v odvisnike (od drog, alkohola, nakupovanja, odnosov, iger na srečo, pornografije ...) in zahodni kapitalizem si nad njimi mane roke, saj so za celo življenje zvesti potrošniki. Mene tukaj najbolj skrbi: kdo bo delal za mojo penzijo??? Tradicionalna vzgoja proizvaja upornike, permisivna pa odvisnike. Še nekaj je: funkcionalno odrasla oseba se upira, če nekaj ni prav (ni po njegovi vesti, socialnem redu), ne, če mu ni fajn. Kaj, ko bi povprašali protestnike, zakaj protestirajo - ker jim ni več fajn, ali ker mislijo, da je prav, da to delajo? Kako prepoznamo funkcionalno neodraslo osebo? - ne loči med fajn in prav - vedno želi biti v coni ugodja, kjer ji je fajn - vedno želijo blesteti, biti najboljši - mislijo, da so center sveta (egocentriki) - nimajo čuta za socialnost - imajo kalkulativni um, zelo hitro znajo presoditi, kaj se jim splača - ne morejo ljubiti - pri težavah se zelo grdo obnašajo (lahko tudi sadistično-mazohistično) Daj mi vse in takoj! Ko je Vesna Godina naštevala te značilnosti, sem takoj pomislila: pa to so ja lastnosti t.i. generacije Y, o kateri sem na blogu že veliko pisala. Povzročajo velike težave v podjetjih, kar je popolnoma razumljivo, na delu ti je večino časa zelo malo fajn. Godina pravi, da jih je v vseh generacijah veliko, s tem, da jih je v tistih nad 40 manj, ker smo bili bolj deležni tradicionalne vzgoje, pri mlajših pa je večina ljudi (99%) funkcionalno neodraslih. Največja tragika zame je, da funkcionalno neodrasli starši vzgojijo tudi takšne otroke. Drugače niti ne morejo. Ko dva takšna odrasla, ki ljubita samo samega sebe, živita skupaj, gre vse narobe. Vsak bi rad samo prejemal, dajal pa ne. Saj takšna zveza ne more imeti srečnega konca! Funkcionalno neodrasla mama ne morem brezpogojno ljubiti svojega otroka, lahko ga samo "uporablja". Zahteva ljubezen od otroka, kar je popoln nesmisel, in je globoko razočarana nad materinstvom, ker je otrok ne ljubi. Funkcionalno neodrasel oče pa ne more nastopiti avtoritativno, ker bi potem moral zapustiti svojo cono ugodja in delati prav. O povezavi med partnerstvom in funkcionalno odraslostjo bom pisala kdaj drugič, zdaj smo že preveč deprimirani. Še to: funkcionalne neodraslosti se, po besedah Vesne Godina, ne da korigirati, vendar srčno upam, da bo na naslednjem predavanju omenila kakšno rešitev. Mislim, da se vseeno da odrasti tudi po šestem letu, vendar je cena visoka! Oznake: funkcionalna odraslost, neodraslost, otroci, Vesna Godina, vzgoja Kaj horoskop pravi o Alenki Bratušek Končno sem naredila horoskop naše (zelo verjetno) prve mandatarke. Hej, saj je res bil čas, da eni uspe. In horoskop pravi, da bi lahko bila gospa Bratušek kar dobra vodja vlade. Prvo, kar sem opazila, je, da je rojena 1970. To je generacija energijsko posebno močnih ljudi, saj jih opisuje kua število 9-9 (dvojno kua število iz imperialnega feng shuija). Devetica je najmočnejša energija, sicer statična (kovina yang), vendar izredno močna. Tudi njen kitajski horoskop je obetaven: ima močan oseben element kovina yang - zopet, kot pri kua številu. V feng shuiju ravno politiko in še bolj diplomacijo prištevamo v element kovina. Torej bo znala biti diplomatska, vendar trda in odločna. Brez skrbi, tudi kovinsko ostra bo znala biti, tako z besedami, kot dejanji. Naj v zanimivost povem, da je tudi nemška kanclerka kovina yang. O, sedaj sem se spomnila, tudi Margaret Thatcher je kovina yang v osebnem elementu. Foto: pozitivnaslovenija.si Za ljudi, ki so kovina, je značilen konzervativnejši slog obnašanja in oblačenja. Tradicija jim je tudi zelo pomembna. Kovinska energija ima zunaj trdo lupino, notri pa je mehka, kar očitno potrebujejo vse uspešne političarke. Alenka Bratušek se bo morala paziti navideznih prijateljev - posluša naj tudi tiste, ki ji ne govorijo samo lepih stvari. Na žalost nimam ure rojstva, zato ne vem, koliko samokontrole ima (v to področje spada tudi častihlepnost, vrlina, ki jo mora imeti vsak dober politik). Dobra novica: ne zanima je neprimerno zaslužen denar (na udoben način, s krajo, špekulacijami ali dedovanjem), kar je po horoskopi Jankovića in Janše prava osvežitev. V horoskopu ima dvakrat zvestega psa in plašnega zajca. Svetovala bi ji, naj si okrog sebe nabere čim več žensk, ker ji bodo bolj koristile, kot moški sodelavci. Tako, sedaj pa moramo samo počakati in pogledati, kako se bo obnesla v praksi - upam, da ve, v kaj se podaja. Oznake: Alenka Bratušek, feng shui, kitajski horoskop Glasba ne pozna meja! Danes je idealen dan za pisanje člankov, bloga, pisem, čestitk za rojstni dan, opominov za neplačila, navodil za delo ... Zaradi vremena smo rahlo depresivni, kar je v redu, saj se v nas vzbudi umetniška dušica. Še nikoli v življenju nisem obiskovala toliko prireditev, kot v zadnjih tednih. Sem dovolj izbirčna, ne grem na vsako pasjo procesijo, brez skrbi. Ostane veliko zanimivih prireditev, kjer moji čuti vriskajo od veselja. Bila sem na dveh zelo zanimivih koncertih, ki sta mi znova pokazala - kako je glasba univerzalen jezik, ki ne pozna meja in - koliko energije poslušalcem dajo umetniki (se razdajajo). Najprej na koncertu Oranžnega abonmaja SF, kjer je dirigiral in nastopil kot solist David Greilsammer. Zelo zanimivo doživetje, ko ena oseba preskakuje iz dirigentske v solistično funkcijo. Klavir so postavili na sredino, pred orkester. Prijateljica, ki me je povabila, je imela odlične karte v parterju, pa vendar sem bila malo nezadovoljna z akustiko. Klavir so zaradi bližine orkestra namreč pustili zaprt, zato ni zvenel tako, kot smo navajeni. Ko sem pred koncertom brala o mladem pianistu in dirigentu Davidu Greilsammerju, sem bila fascinirana, kako dejaven in inovativen je. Ko je prišel v dvorano, sem vedela, da bo dobro opravil svojo nalogo. In jo je res! Orkester mu je sledil tako zvesto in lahkotno, odlično so se ujeli. Kljub mladosti so ga spoštovali in upoštevali. S temi gostujočimi dirigenti je vedno loterija, kako bo na njih reagiral orkester. Saj so vsi profesionalci, ampak kemija med ljudmi tudi veliko šteje, še posebej pri umetnikih. Kot dodatek so nam glasbeniki zaigrali Malo nočno glasbo in domov grede sem si jo ves čas popevala. Drugi koncert je bil drugačen, v Cankarjevem domu sem poslušala portugalsko zasedbo Deolinda. Že prej sem si nekaj njihovih sklad zavrtela na youtube, vendar so v živo dosti, dosti boljši. Pevka je genialna, karizmatična, trije glasbeniki, ki jo spremljajo, so ravno dovolj izstopajoči, da ni dolgčas. Kljub temu, da znam samo nekaj portugalskih besed, sem uživala v ljubezenskih, plesnih, pa tudi socialno in politično kritičnih besedilih Deolinde. Pevka je v odlični angleščini predstavila vsebino vsaj četrtine skladb, kar nas je še bolj povezalo. Poslušajte eno izmed mojih najljubših skladb od skupine Deolinda Avtor Helena Golenhofen ob 14:59 Oznake: Deolinda, glasba Knjiga o feng shuiju Ne, dragi moji, nisem vas pozabila, samo toliko se mi dogaja, da ne utegnem vsega. Na mizi se mi nabirajo listki z idejami, gledališki listi, spominske kartice, zapiski iz predavanj ... Vse bom uporabila za pisanje bloga, brez skrbi, in vas poskušala poučevati, zabavati, vzpodbujati. Hitim na predavanje o feng shuiju. Ja, tokrat bom v vlogi poslušalca, ker bo predavala Špela Kryžanowski. Pred leti, ko je začela pisati magisterij o feng shuiju, se mi je oglasila in vprašala par stvari. Zdaj je izdala debelo knjigo o feng shuiju, povzetek njene magistrske naloge, kot sama pravi. Vem, koliko dela je potrebno vložiti v takšen projekt, zato jo lahko samo pohvalim. Pismenki za feng shui, ki pomenita veter in voda (qi pride z vetrom in se ustavi ob vodi ...) Vendar je njena knjiga točno takšna, kot je sama nikoli ne bi želela napisati. Evo, to je že nekaj, da veš, česar ne bi. Ko bom izvedela, kaj bi, se bom lotila pisanja "svoje" knjige o feng shuiju. Naj vas pomirim, da se meglice v moji glavi že jasnijo ... Avtor Helena Golenhofen ob 17:17


Slovenske šahistke v Jugoslaviji »Kad u životu imam problema, kad sam neraspoložena, sedam za šah, stvori se neka pozicija i ja se isključujem od problema. Šah stvara kod mene osećanje prijatnosti. Uvek sam u stanju da ga igram, imam potrebu da otkrivam nešto novo, neiscrpno. A takav je šah.« Milunka Lazarević O šahu in njegovih pravilih Začetke šaha umeščamo v Indijo v 3. tisočletje pred našim štetjem z igro chaturanga, od koder je igra prešla k Perzijcem, chatrang, nato pa v arabski svet, shatranj. V Evropo pride šah, perzijsko kralj, preko dveh vej – preko Arabcev v Španijo in Italijo v prvem tisočletju našega štetja, po drugi prek Črnega morja v vzhodno Evropo. Sodobna oblika šaha ima množico belih in črnih kvadratov ali 64 polj izmenično svetle in temne barve. Pa tudi množico črnih in belih figur, 6 različnih natančneje. Te figure včasih niso obstajale sploh [poudarek] ali pa vsaj ne v taki obliki kot danes, ko imamo 8 kmetov, v križankah pod hrvatizmom pion, v prvi bojni liniji, zadaj 2 konjeniški enoti, 2 trdnjavi oziroma topa in 2 lovca, pa seveda parček kralja in kraljice. Po teh imenih si je težko predstavljati, kako igra izhaja iz abstrahiranja vojaške strategije, ampak v drugih jezikih izgleda še bolj čudaško. Naš lovec ali nemškutarsko tekač je v vzhodni Evropi slon, v gruzijščini želva, v francoščini pa norec. Vsaka figura ima svoj način premikanja, igra se igra v paru z izmeničnimi potezami. Pravila igre šaha na deski enotno določa Svetovna šahovska federacija FIDE - Fédération Internationale des Échecs. Ustanovljena je bila 24. julija 1924 v Parizu s ciljem razvoja in širjenja šaha po svetu, podeljevanja naslovov od mojstrskega do velemojstrskega ter organizacije uradnih tekmovanj za naslov svetovnega prvaka in prvakinje, šahovskih olimpijad in drugih tekmovanj. Pravila so bila prvič mednarodno vzpostavljena 1929, zadnja posodobitev pravil je iz leta 2018, ki določa vsako malenkost, tudi velikost igralne deske. V oddaji bomo obravnavale položaj profesionalnih slovenskih šahistk iz obdobja Socialistične federativne republike Jugoslavije, na kratko Jugoslavije. Ampak pred tem se obrnimo še k prvim šampionkam. Pionirke mojstrice Prvo svetovno žensko prvenstvo v šahu se je odvijalo leta 1927, več kot štirideset let po prvem moškem svetovnem prvenstvu leta 1886. Zmagala je Vera Menčik, rojena 1916 v Moskvi, ki se je v otroštvu preselila v London. Mesto svetovne prvakinje je obdržala vse do svoje smrti v nacističnem bombardiranju Londona leta 1944. Moški svetovni prvak tistega časa, Aleksander Aleksandrovič Aljehin, je rekel, »da predstavlja izjemen pojav me 1000 d ženskami; poseduje ogromne sposobnosti v šahu.« Vera Menčik je nastopala v moški kategoriji, premagala je svetovnega prvaka Maxa Euwea [máks úver], slavne mojstre Reshevskega, Yatsa, Colla in Khana, v Mariboru 1934 je dosegla tretje mesto. Naslednja svetovna prvakinja leta 1950 postane Ljudmila Rudenko iz Ukrajine, rojena 1904, ki je mesto prvakinje zasedala med letoma 1950 in 1953. Delovala je tudi kot šahovska sodnica, promovirala šah med ženskami in učila mladino igrati šah. Velemojstrski naziv so ji priznali 1976, deset let pred smrtjo. Leta 1953 jo premaga Jelisaveta Bikova, rojena 1913 v Rusiji, ki je naziv prvakinje nosila do leta 1956 in ponovno med letoma 1958 in 1962. Istočasno kot Rudenko so ji leta 1976 priznali velemojstrski naziv. V vmesnih dveh letih od 1956 do 1958 je naziv svetovne prvakinje prevzela Olga Rubcova, prav tako iz Rusije. Po Bikovi leta 1962 naziv prevzame Nona Gaprindašvili, rojena 1951 v Gruziji, ki je naziv obdržala do 1978. Gre za prvo žensko, ki je dobila naziv velemojstrice tako v ženski kot v moški kategoriji. Njen najboljši uspeh pa je prvo mesto na turnirju v Lone Pine 1977 med slavnimi in priznanimi mojstri. Rubcovo nasledi Maja Čiburdanidze, ki je že pri dvanajstih letih postala mojstrska kandidatka, pri trinajstih mednarodna mojstrica, pri šestnajstih velemojstrica in pri sedemnajstih letih prevzela naziv svetovne prvakinje. Srbski šahovski velemojster Borislav Ivkov jo je označil za »Fisherja v obleki«. Gaprindašvili in Čiburdanidze sta bili prvi, ki sta dosegli naziv mednarodnega velemojstra v moški kategoriji, do danes ga je osvojilo zgolj 37 šahistk. Za primerjavo, doseglo ga je kar 1643 moških. Ločene od moških Prej omenjen podatek o nazivu mednarodnega velemojstra veliko pove o dvojnih merilih za moške in ženske v šahu. Krovna šahovska organizacija FIDE namreč ločuje med moškimi in ženskimi šahovskimi nazivi, kjer, saj ni presenečenje, so moški nazivi večvredni, saj je za njih potrebno imeti več dosežkov iz tekmovanj. Zato je v interesu najboljših igralk, da tekmujejo v moški kategoriji. Seveda, tudi tekmovanja so načeloma ločena, s to razliko, da v moški kategoriji ženske lahko nastopajo. Rečeno drugače - če si dovolj dobra, te pripoznamo v prvo, moško kategorijo. Veliko odličnih šahistk se te igre ni šlo in so navkljub svoji izjemnosti dalje tekmovale na ženskih turnirjih. Cathy Forbes v knjigi o sestrah Polgar, gre za najbolj znano žensko šahovsko rodbino, tri sestre, vse izjemne šahistke, trdi, da so ženske vedno igrale šah, vendar jim je iz različnih razlogov bilo onemogočeno ali vsaj oteženo igranje in profesionalizacija. Že tako je bil poklic šahista težaven, če navedemo izsek iz dela S šahom v srcu: »Ko mlad igralec doseže določeno stopnjo kakovosti, je pred njim odločitev - šah ali poklic. Oboje hkrati je redko prineslo vrhunske dosežke. Poleg tega je pot šahovskega profesionalizma zelo negotova. Zahteva namreč nadarjenost in veliko časa za študij šaha in udeležbo na mnogih tekmovanjih.« Če si zraven tega zamislimo še položaj žensk v svetu, je jasno, da si bo le redkokatera lahko to privoščila. Forbes kot razloge za nevključitev žensk v samih začetkih popularizacije igre pripisuje neenakovredni poziciji v zakonu, saj žene niso želele tekmovati z in celo premagovati svojih mož, pogosto jim je bil vstop v moške šahovske klube onemogočen. Šlo je celo tako daleč, da so vstop prepovedali na podlagi medicinskih razlogov: intelektualni napor naj bi poškodoval zmožnost za nosečnost in ženske naredil nesposobne ter histerične. Posebnost ženskega šaha je bila, da: »Medtem ko se je pri moških končal aktivni vzpon z vstopom v redno službo, se je pri ženskah pretrgal še prej z ustanovitvijo družine. Nekatere so se kasneje ponovno aktivirale.« Kot tudi na mnogih drugih področjih odlične šahistke šahistov nikoli ne premagajo s svojim znanjem, temveč zato, ker so bi 2000 li oni ravno takrat utrujeni, bolni, ne čisto pri sebi ali jih je prevzel ženski šarm. In tako kot na mnogih drugih področjih se o izjemnih šahistkah še vedno pogosto govori izven navezave na njihovo šahovsko sposobnost - so lepe, privlačne, mešajo glave in tako naprej. »Poleg vseh uspehov sta očarali in zmešali marsikatero moško šahovsko glavo« in »Zelo dobra in prikupna je tudi ... « A je sploh treba nadaljevati? Podobnih opisov o moških ni bilo zaslediti. Problem je, da se slabši uspehi in forma šahistk pogosto povezujejo s slabšimi sposobnostmi, kar je zgolj navidezna povezava. Bolj verjetna je razlaga, da nimajo enakih priložnosti, da se jih ne obravnava enako v šahu in - še bolj pomembno - v vsakdanjem življenju. Razlikovanje med ženskami in moškimi, tudi na področju šaha, pogosto zanemari socialno realnost in njen vpliv na posameznico - seksizem sveta, ki vpliva tudi na šahovsko udejstvovanje žensk. Redukcija šaha na vidno-prostorske sposobnosti, ki jih imajo po seksističnih psiholoških teorijah ženske manj razvite, je naravnost nesramna do tako kompleksne igre, kot je šah, ki je skoraj bolj podobna jeziku, zahteva kreativnost in intuicijo (A niso to kao tipične ženske lastnosti?), logiko, strategijo, agresijo in kalkulacijo. Še težje je govoriti o šahistkah in še težje od tega o slovenskih šahistkah v Jugoslaviji, saj za veliko število tekmovanj sploh ni jasno, ali so ženske lahko tekmovale, oziroma ali je vzporedno z moškim potekal tudi ženski turnir. Hkrati uporaba generičnega moškega spola na tekmovanjih in v ekipah pomenijo možnost spregleda katere izmed udeleženk, ki ni posebej navedena. V vseh gradivih so opisi, zmage, tekmovanja opisani nevtralno, ko gre za ženske, pa je dodan pridevnik »žensko«, kar sicer olajša iskanje po virih in literaturi, vendar pomeni zelo malo informacij. Ta trditev temelji na upanju, saj težko vemo, kdo so šahisti - so to moški ali osebe vseh spolov? Upamo torej, da so v knjigah z ločenimi poglavji o dosežkih šahistk na nekaj straneh pokrili ključne informacije in akterke. Posebej neumna je težavnost zbiranja podatkov o slovenskih šahistkah glede na njihove mednarodne dosežke. Kot zapišejo v zborniku 40 let šaha na Ptuju iz leta 1975: “Ženski šah v Sloveniji je bil vsa leta neupravičeno v senci moškega, saj so v nasprotju s fanti mladinke na svetovnih in evropskih prvenstvih dosegale boljše rezultate in med njimi celo nekaj odmevnih.” Jugoslovanske šahistke Šah je bil v Jugoslaviji uvrščen v splošno telesnovzgojno organizacijo; najprej prek republiških šahovskih odborov, nato so se 1948 ustanovile republiške šahovske zveze, ob koncu istega leta pa še Šahovska zveza Jugoslavije. Prvo žensko prvenstvo na območju nekdanje Jugoslavije je potekalo leta 1926 v Ljubljani. Udeležilo se ga je pet šahistk iz Ljubljane. Igrale so po dvokrožnem sistemu, to pomeni, da je vsaka z vsako igrala dvakrat; enkrat z belimi, drugič s črnimi figurami, skupaj 10 partij oziroma kol. Zmagala je Sava Šerban, drugo mesto sta si delili Vera Černe in Vera Vandal, na četrtem mestu je bila Sonja Lapajne, na zadnjem pa Mira Jelačin, ki je izstopila po sedmem kolu. V knjigi Slovenski šah je tekmovanje leta 1926 navedeno kot prvenstvo Ljubljane v organizaciji Ljubljanskega šahovskega kluba, v katerem je zmagala Vera Vadnal, na istem tekmovanju leta 1928 pa je zmagala Sava Šerban. Drugo žensko prvenstvo se je odvijalo v Zagrebu leta 1939, kjer je tekmovalo osem šahistk po enokrožnem sistemu; je vsaka je torej z vsako igrala enkrat. Z enakim številom pik sta zmagali Jovanka Petrović in Lidija Tomofejeva. V Jugoslaviji so se leta 1969 - šestnajst let za moškimi - začela dopisna ženska prvenstva. Razjasnimo: dopisni šah poteka tako, da igralka v nekaj dneh pošlje svojo potezo soigralki po pošti, danes najbrž e-pošti. Posebnost je, da se vse partije igrajo hkrati, zaradi zamudnosti pošte pa so turnirji lahko trajali tudi do dve leti. Francka Boh-Petek je na prvem prvenstvu zasedla tretje mesto, na šestem prvenstvu pa peto mesto. Zvonka Pezdirc-Praznik je na drugem turnirju leta 1973 zasedla drugo mesto, na tretjem prvenstvu četrto mesto, na petem prvenstvu 1979 pa je postala državna prvakinja. V istem letu je bila tudi podprvakinja Slovenka; to je bila Sonja Lipuš-Tomašič. Vmesnega, četrtega prvenstva v dopisnem šahu in vseh naslednjih se Slovenke niso udeležile. Šahovska zveza Slovenije je leta 1976 ustanovila odbor za dopisni šah Slovenije, naslednje leto so sprejeli program poteka dopisnih šahovskih tekmovanj, čez dve leti pa tudi program dela in organiziranja turnirjev. Prva ženska prvakinja Slovenije je postala Sonja Lipuš-Tomašič iz Maribora, na drugem ženskem prvenstvu pa sta si prvo mesto delili Maja Šifrer in Elica Pirš, slednja je zmagala tudi tretje prvenstvo. V kategoriji dopisnega šaha sta najboljša slovenska rezultata dosegli Milka Ljiljak-Ankerst s prvim mestom na kvalifikacijskem turnirju za prvo svetovno prvenstvo v dopisnem šahu za ženske leta 1963, na katerem pa »zaradi družinskih obveznosti ni sodelovala ter je tako ob nepravem trenutku končala svoje tovrstno udejstvovanje«. Še boljše rezultate je dosegla Zvonka Pezdirc-Praznik, ki ni blestela le na državnih tekmovanjih, temveč je bila odlična tudi v polfinalu in finalu druge ženske olimpijade ter je postala prva slovenska mednarodna mojstrica v dopisnem šahu. Ženska olimpijada Prva ženska šahovska olimpijada oziroma svetovno ekipno tekmovanje v šahu za ženske je bilo leta 1957 v Jemnu, trideset let po prvi moški. V Jugoslaviji so žensko šahovsko olimpijado gostili trikrat; leta 1963 v Splitu, leta 1972 v Skopju in leta 1990 v Novem Sadu. Šele od leta 1976 so žensko olimpijado prostorsko in časovno združili z moško. Najboljše uvrstitve jugoslovanskih šahistk so bile drugo mesto v Splitu in tretje mesto leta 1988 v Solunu. Nikoli se niso uvrstile nižje od desetega mesta. Šahistke so od leta 1956, ko je potekalo deveto ekipno prvenstvo Jugoslavije v Rogaški Slatini, sodelovale na ekipnih državnih tekmovanjih. Milija Đorđević zapiše, da je bilo »to prvenstvo posebno, saj so bile ekipe prvič sestavljene iz desetih igralcev, kjer sta na deveti in deseti deski igrali ženski«. Ta novost je nastala iz potrebe, da se prepozna pomen žensk tudi v ekipnem šahu. Klubi so bili prisiljeni k treniranju in izboljšanju ženskega kadra, saj so le tako lahko dosegli boljše rezultate na ekipnih tekmovanjih. To pravilo je bilo splošno sprejeto v republiških ligah ter prvi in drugi zvezni ligi. Uvedba tega pravila je pomenila, da je vsaka ekipa morala imeti ženski igralki na dveh deskah in občasno nadomestno igralko, »rezervo«. V praksi so torej ženske igrale na državnih ekipnih tekmovanjih, a zgolj med sabo na zadnjih dveh deskah. Pri tem je treba vedeti, da prva deska ni zgolj številčna oznaka, temveč pomeni tudi umeščenost najboljšega igralca v ekipi. Čeprav so bile torej del prvenstva, so bile še vedno postavljene na najslabše mesto in se niso smele mešati z moško igro. Slovenske šahistke v času Jugoslavije Ženskega šaha za razliko od moškega šaha ni bremenila amaterska klavzula, s katero so bili ločeni profesionalci in amaterji, kar se je odražalo tudi v razlikah med tekmovanji. Takoj po drugi svetovni vojni so bila v Jugoslaviji zgolj amaterska moška prvenstva brez šahovskih mojstrov, zato je bilo leta 1948 lažje organizirati prvo slovensko žensko prvenstvo, na katerem je zmagala Slavica Cvenkel. Šahovska zveza Slovenije je leta 1963 na sedmi redni skupščini sprejela nov statut, ki je razčlenil šah v več skupin; med drugim so ustanovili skupino za ženski šah. Prva štiri leta ga je vodila Milka Ljiljak, leta 1968 se je sekcija združila v mladinski in ženski šah, čigar vodstvo je prevzel Boris Kutin, med letoma 1970 in 1980 pa obstoj sekcije ni jasen. Le 2000 ta 1981 so vodenje sekcije za ženski šah prevzele Marjana Jelen, Nevenka Golc in Francka Petek, leta 1996 pa Simona Orel, Miran Krivec in Narcisa Mihevc. V vmesnih letih iz povzetkov poročil Šahovske zveze Slovenije ni razvidno, ali so sekcijo vsa ta leta vodile iste članice ali je vmes morda celo ni bilo. Razen v tej sekciji se ženske v organih in kot vidnejše članice Šahovske zveze Slovenije praviloma ne pojavljajo. Šele leta 1984 je kot članica 15. redne konference zveze navedena Francka Petek, leta 1987 je članica nadzornega odbora, drugih žensk pa v povzetku ni navedenih. V okviru šahovskih festivalov na Bledu med letoma 1980 in 2002 je od leta 1981 - torej že drugo leto od obstoja tekmovanja - do leta 1994 bil organiziran ženski odprti turnir, ki ga je leta 1995 zamenjal odprti B turnir. Ženski turnir je tako zamenjal drugorazredni turnir. V prvi kategoriji oziroma kategoriji A sta takrat med 72 igralci nastopili le dve igralki, Slovenki Kiti Grosar in Anita Ličina. V drugi oziroma B kategoriji je od 81 igralcev nastopilo 12 žensk, v seniorski kategoriji pa dve igralki med konkurenco 27 igralcev. Skupno torej manj igralk kot prejšnja leta, ko so bile kategorije ločene po spolu; že prvo leto ženskega turnirja, 1981, jih je nastopilo osemnajst, v naslednjih letih pa so se številke gibale od 18 do 36 igralk, večinoma Jugoslovank. Reprezentativnost žensk na blejskih prvenstvih se je zaradi te spremembe zmanjšala. Ti turnirji so poleg republiških in državnih prvenstev bili prvi pomembnejši turnirji, vendar so potrebovali nekaj let za vzpostavitev svoje odmevnosti. Po sedmih letih izvajanja je bila na turnirju »solidna mednarodna zasedba«. Zgolj na prvem turnirju, na katerem je bila od osemnajstih igralk ena tujka, Avstrijka, je zmagala slovenska mojstrica Pavla Košir, na vseh naslednjih turnirjih so zmagale jugoslovanske ali tuje igralke. Kratke biografije nekaterih slovenskih šahistk Slavica Cvenkel Milka Ljiljak-Ankerst Francka Boh-Petek Zvonka Pezdirc-Praznik Za konec še mini opisi zgolj štirih izmed številnih odličnih slovenskih šahistk v Jugoslaviji. Slavica Cvenkel, rojena 2. junija 1919, je prva slovenska mojstrica in je med prvimi postala tudi jugoslovanska mojstrica. Naziv je dobila leta 1949, dve leti po državnem prvenstvu v Beogradu, kjer si je delila 2. mesto. Na državnih prvenstvih se je nasploh dobro, visoko uvrščala, udeležila pa se je tudi conskega turnirja v Benetkah. Pomembna je tudi zaradi pobude za začetek ženskega šaha v Sloveniji. Milka Ljiljak-Ankerst je bila rojena 6. aprila 1942, že pri trinajstih je začela igrati šah in se pri štirinajstih pridružila Železničarskemu šahovskemu društvu Maribor, v katerem je bila tri leta članica ekipe za nastop na ekipnem jugoslovanskem prvenstvu. Na ženskem prvenstvu Slovenije je nastopila petnajstkrat, od tega je štirikrat zmagala in petkrat dosegla drugo mesto. Bila je tudi v prvi peterici na beograjskih mednarodnih turnirjih ob dnevu žena med letoma 1965 in 1969. Za jugoslovansko reprezentanco je nastopila trikrat. Slovenijo je zastopala na šahovskih olimpijadah in evropskih prvenstvih. Francka Boh Petek, rojena 10. januarja 1951, je od rane mladosti nastopala na tekmovanjih dopisnega šaha. Na prvem jugoslovanskem prvenstvu te discipline je dosegla 3. mesto, tudi kasneje se je visoko uvrščala. Udeležila se je polfinalnega turnirja za 6. žensko svetovno prvenstvo, na katerem je bila četrta in dosegla kvoto za naziv mednarodne šahovske mojstrice v dopisnem šahu. Zvonka Pezdirc-Praznik, prav tako izjemna dopisna šahistka, je bila štirikrat na finalnih turnirjih za žensko prvenstvo Jugoslavije v dopisnem šahu, leta 1979 pa je na turnirju tudi zmagala. Dobre uspehe je dosegla v polfinalu in finalu druge ženske olimpijade v dopisnem šahu, kjer je z jugoslovanskim moštvom osvojila bronasto kolajno in naziv mednarodne mojstrice. S tem zaključujemo današnji Repetitio in upamo, da boste iz firbca pobrskali še za kakšen detajl o šahistkah v Jugoslaviji.


source: CulturaX

text: Slovenija spet na repu članic Nata po izdatkih za obrambo | Revija Reporter Slovenija spet na repu članic Nata po izdatkih za obrambo STA 14. mar. 2019 13:02 2 | Osveženo: 13:04 / 14.3.2019 Generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg je danes v Bruslju predstavil poročilo za leto 2018, v katerem izpostavlja, da je Nato moderno zavezništvo, sposobno odzivanja na današnje varnostne grožnje. Poročilo vsebuje tudi zadnje podatke o ocenah obrambnih izdatkov v lanskem letu, ki kažejo, da je Slovenija znova na repu 29 članic. Poročilo, ki je namenjeno tudi pregledu zgodovine zavezništva ob njegovi 70-letnici, izpostavlja, da je Nato sposoben odgovarjati na pereče varnostne grožnje, da se je sposoben prilagajati novim izzivom in vlagati v prihodnost. Glede slednjega so izpostavljeni predvsem podatki o "pošteni delitvi bremen", torej o ocenjenih obrambnih izdatkih članic za lani. Ti podatki kažejo, da zadane cilje, da bi za obrambo namenili najmanj dva odstotka bruto domačega proizvoda (BDP), izpolnjuje le sedem držav - ZDA (3,39 odstotka), Grčija (2,22 odstotka), Velika Britanija (2,15 odstotka), Estonija (2,07 odstotka), Poljska (2,05 odstotka), Latvija (2,03 odstotka) in Litva (2,0 odstotka). Slovenija je z 1,02 odstotka BDP na 25. mestu, pred Španijo in Belgijo (po 0,93 odstotka) in Luksemburgom (0,54 odstotka). Povsem na zadnjem, 29. mestu pa je Slovenija po deležu, ki ga iz obrambnega proračuna namenja za nakup nove opreme; lani je za to namenila 8,2 odstotka obrambnega proračuna, medtem ko smernice Nata priporočajo vsaj 20-odstoten delež za ta namen. Manj kot deset odstotkov obrambnih sredstev za nove nakupe namenjajo še Hrvaška (9,5 odstotka), Črna gora (9,7 odstotka) in Belgija (9,8 odstotka), medtem ko je lani največ sredstev, kar 41,8 odstotka obrambnega proračuna za nakup nove opreme namenil Luksemburg. Sledijo Latvija (35,4 odstotka) Romunija (34,4 odstotka), Turčija (31,6 odstotka) in Litva (30,6) odstotka. 20-odstotnega cilja sicer ne izpolnjujejo še Albanija, Češka, Grčija, Portugalska, Kanada, Danska, Nemčija in Estonija. Gledano za Nato v celoti se sicer izdatki za obrambo po letih padanja znova povečujejo. Delež je v letu znašal 2,36 odstotka BDP. Vendar gre to predvsem na račun izdatnega ameriškega prispevka; evropske članice in Kanada skupaj namenjajo le 1,48 odstotka skupnega BDP. Ta razlika že nekaj let močno obremenjuje predvsem ameriškega predsednika Donalda Trumpa, ki vedno znova izpostavlja, da morajo ostale zaveznice povečati svoje izdatke za obrambo. V nasprotnem primeru je že večkrat zagrozil, da bodo ZDA zavezništvo zapustile. Zaenkrat ta taktika deluje, saj zaveznice obrambne proračune krepijo.


text: Pétek je dan v tednu med četrtkom in soboto. Po sodobnem evropskem pojmovanju je petek peti dan v tednu (glej ISO 8601), po starem judovskem gledanju pa predzadnji, šesti. Petek je po večini zadnji dan v delovnem tednu pred koncem tedna. V islamu je petek dan javnega čaščenja v mošejah. Judovski sabat je začne ob sončnem zahodu v petek in traja do sončnega zahoda v soboto. Slovensko ime petek izhaja iz vrstnega reda dneva v tednu (peti dan v tednu). Pojavlja se v ustaljenem reklu (fraza/besedni zvezi) "Vsak petek in svetek" ipd. Zunanje povezave Dnevi v tednu


(Preusmerjeno s strani Fundamentalist) Verski ekstremizem in fundamentalizem po religijahUredi Judovski fundamentalizemUredi Krščanski fundamentalizemUredi Islamski fundamentalizemUredi Fundamentalizem in sociologijaUredi Last edited on 26. april 2019, at 07:52


Vesti online / Sport / Fudbal / Nema sumnje: Degenek je i zvanično fudbaler Al Hilala 18:27 >> 18:50h Na zvaničnom Tviter profilu tima objavljeno je da je Australijanski fudbaler novi igrač prvoplasirane ekipe tamošnjeg šampionata. Twitter/Carlitós #Alhilal signed the Australian international player Miloš Degenek #Alhilal_Infographic pic.twitter.com/1zoqBZJwzN — AlHilal Saudi Club (@Alhilal_EN) 12. јануар 2019. FUDBAL “Teška srca moram da se oprostim od Zvezde” FUDBAL Degenek: Najbitnije je da se branimo timski


text: Predvsem je potrebno izreči vso pohvalo in zahvalo sicer majhnemu, toda izjemno učinkovitemu operativnemu timu ljudi, ki se je »stožiške neznanke« lotil z veliko mero optimizma, vneme in pozitivne energije. Tudi s kančkom strahu, je treba priznati. A končni rezultat je poplačal ves trud, saj so naši odbojkarji v sijajni predstavi dobesedno zmleli nasprotnika, kajpada poneseni s fantastičnim vzdušjem. Nasprotniku navsezadnje niti ni preostalo kaj drugega, kot da se tej čudoviti publiki naposled opraviči, ker, kot je dejal tudi njihov glavni trener Veselin Vuković, z igro, ki so jo prikazali sploh niso sodili v ta spektakel, in so ga celo - skazili. A dogodek je mimo in smo se s polno paro lotili priprav – pravzaprav že kar neke vrste finalizacije naslednje tekme evrolige, ki bo 14. decembra ponovno v ljubljanskih Stožicah. Stožiške spektakle smo namreč podrobno načrtovali že nekaj mesecev in v ta načrt je sodila tudi promocija, ki smo jo s prvo tekmo z odliko izpeljali. K sodelovanju smo povabili sponzorje in smo se skupnimi močmi odločili dvorano brezplačno odpreti množici navijačev in ljubiteljev tega čudovitega moštvenega športa. Razlogov je bilo več: v veličastne Stožice, ki sprejmejo 12.500 obiskovalcev je odbojka vstopila prvič, a hkrati med zadnjimi kolektivnimi športi, zlasti za košarko in rokometom, ki so evroligaško sezono že dodobra in hkrati tudi sijajno začeli. Iskrene čestitke! Bilo pa je potrebno temu športnemu lesku dodati še svojega, ob tem pa se izkazati v najboljši možni maniri marketinških gurujev, ki prisegajo na znani aksiom po katerem nihče nima druge priložnosti za ustvarjanje prvega vtisa. In to je vsa poanta 12.500 brezplačnih vstopnic s katerimi smo si pravzaprav zagotovili 12.500 brezplačnih tržnih sporočil, ki delujejo po sistemu »ust do ust« in logiki pozitivnih govoric in tehtajo več od tisoč dragih reklam. To je poanta ustvarjanja vzporednih promocijskih zgodb in je navsezadnje tudi poanta predvsem dolgoročne strategije ACH Volleya, ki je končno na točki, ko se bodo vložena sredstva začela tudi vračati - želja je da z mnogokratnikom. Če ob strani namreč pustimo izjemno pozitivno publiciteto, ki jo je naš klub deležen že sedem let, in je njena vrednost izjemno visoka, so zdaj ustvarjeni vsi pogoji tudi za začetek tržne zgodbe. ACH Volley je namreč postal prepoznavna blagovna znamka in je tudi primer, ki se ga s pridom že lotevajo tudi v učnih programih. Zdaj mora steči tudi prodaja, tako vstopnic kot artiklov, v nadaljevanju pa še dosti več. In ta zgodba je tudi že stekla. Na prodajnih mestih Eventima počasi namreč že zmanjkuje vstopnic za decembrsko tekmo za spodnji del stožiške arene, ki je najbližje dogajanju na igrišču. Zato je za prodajo že odprt tudi zgornji del dvorane, resda še vedno po simboličnih cenah: po 5, 4 ali 2 evra. Skoraj v celoti so pošle tudi paketne vstopnice za tiste, ki so si na ta način rezervirali že ogled januarskega srečanja. Za naslednji krog tekmovanja – prepričani smo namreč, da bo naše moštvo glede na dosedanje predstave zagotovo napredovalo - pa bodo cene še nekoliko višje. Zato se že zdaj splača vložiti malce truda in poiskati najbližje prodajno mesto Eventima ter si zagotoviti vstopnice vsaj za preostali tekmi prvega kroga evropske lige prvakov v ljubljanskih Stožicah. Brž ko ne je mnogim zdaj že malce bolj jasno, da bo treba za rezervacije in karte narediti nekaj več kot zgolj klicati na sedež kluba. Zgodba je namreč s Stožicami dejansko dobila nove razsežnosti, ki pa gredo tudi čez meje naše države. In to je dobro. Kot je dobro dejstvo, da smo odbojki tudi na tej strani Alp dali veljavo, ki ji zlasti glede na množičnost odbojkarskih klubov v Sloveniji dejansko tudi pripada. V samem klubu smo doslej naredili veliko, zahvala za to gre sponzorjem in še zlasti družbi ACH, d.d. in njenemu generalnemu direktorju, mag. Hermanu Rigelniku, ki je v ta projekt verjel in zanj tudi sam veliko storil. Nekaj več pa bi lahko zdaj storilo tudi lokalno okolje, v katerem ima evropski klub ACH Volley svoj domicil. Na dosežke je namreč treba biti ponosen in najmanj kar je, napolniti tudi radovljiško športno dvorano, v kateri se trudimo, ne samo za promocijo odbojke in delo z mladimi, pač pa že nekaj let temu delu dodajamo tudi humanitarno noto. Še naprej bodo vrata radovljiške športne dvorane brezplačno odprta za vse, ki imajo in imamo radi odbojko, toda z mislijo, da vsak, prav vsak izmed nas lahko naredi sicer malo, a v skupnem seštevku pravzaprav izredno veliko za odbojko, za šport v celoti, za mlade, za ožje in širše družbeno okolje. ACH Volley je metaforično premaknil kamen. Skupaj brž ko ne lahko premikamo gore. Če kdaj, po tem danes in tukaj potrebujemo pozitivne zgodbe. ACH Volley jih je spisal že nekaj. Zgledi (menda) vlečejo.


source: fineweb

text: Na podlagi ugotovitev svetovalcev ameriške vlade danes na planetu Zemlja živi preveč ljudi. »Človeštvo je preseglo mejo, ki jo Zemlja še vzdrži,« so zapisali v svojem poročilu, v katerem poudarjajo, da je nujno potrebno zmanjšati globalno populacijo, saj naš planet ne more prenesti še več ljudi. Prav tako se bodo po njihovem mnenju ljudje morali nujno in takoj naučiti bolje ravnati z okoljem, predvsem z zalogami vode. Na Zemlji danes živi okoli šest in pol milijarde ljudi in število se naglo bliža sedmim milijardam, zato poudarjajo, da je nujno potrebno izdelati načrt, kako vse ljudi nahraniti in za vse zagotoviti pitno vodo.


text: 1480. je deveto desetletje v 15. stoletju med letoma 1480 in 1489. D-01480.


Gospodinjstva v Sloveniji so v letošnjem prvem četrtletju povečala tako finančna sredstva kot dolg, prva bolj kot druga. Presežek finančnih sredstev nad obveznostmi se je tako še okrepil in se The post Gospodinjstva...


text: lezeca-kolesa Že res, da se tudi s tricikli da peljati nadvse hitro. Obstajajo celo dirkalniki na treh kolesih, ampak dirkanje vsekakor ni osnovni namen takšne konstrukcije. Tretje kolo lezikolesu doda sproščenost in še večje udobje. Predvsem novinci bodo kar hitro znali ceniti prisotnost tretjega kolesa, ker ne bo težav z ravnotežjem, predvsem pri štartu. Tricikli so idealna izbira za vse, ki radi uživate v naravi in se vam nikamor ne mudi. Kot že rečeno, se da s triciklom tudi dirkati, ampak so bolj primerni za uživanje v zmerni vožnji in na daljšem potovanju. Nikoli vam ne bo potrebno iskati klopce v senci, saj imate kavč zmeraj pri sebi. Samo krošnjo si poiščete in že lahko zadremate. Pa brez skrbi, med kolesarjenjem tudi na triciklu ne boste zaspali Kot pravi Jane Talbot, je najpomembneje odkriti čar pohajkovanja: Šele takrat, ko tudi na ravninskih cestah uporabljaš najlažje prestave na kolesu, resnično uživaš v doživetjih. Zakaj bi hiteli v neznano, ko pa vas vsak trenutek obdaja toliko zanimivega in vrednega vaše pozornosti. Ne bi se mogel bolj strinjati z Jane in sam kar prepogosto prehitro vrtim pedala. Od kolesarjenja s triciklom boste največ odnesli ravno, če si boste vzeli čas. Če imate težave z ravnotežjem, je pa tricikel tako ali tako idealna izbira. Ležeči tricikli se bistveno razlikujejo od klasičnih, kjer gre v bistvu zgolj za prilagojeno navadno kolo, ki že izgleda okorno in nestabilno. Zakaj bi morali že na daleč dajati vtis, da imate zdravstvene težave? In zakaj bi morali kolesariti počasi in previdno, če vam ležeč tricikel omogoča svobodno in brezskrbno kolesarjenje. Ležeči tricikli so definitivno igrače za odrasle Obstaja več tipov triciklov, ki se tudi cenovno precej razlikujejo. Glede na osnovno konstrukcijo delimo tricikle na: - tadpole in - delta Tadpole oblika ovirja je precej bolj razširjena in jo enostavno prepoznate po tem, da ima eno zadnje in dve prednji kolesi. V večini primerov je zgolj zadnje kolo pogonsko, krmili pa se s prednjima kolesoma. Obstajajo pa seveda tudi izjeme – saj smo v ležečem svetu. Skoraj vsi proizvajalci ležečih koles imajo v svojem programu tudi kak primerek tadpole tricikla. Delta oblika ima dve kolesi zadaj in za optimalen pogon potrebuje diferencial. Samo z diferencialom lahko namreč poganjate obe kolesi, kar pa izredno pozitivno vpliva na vozne razmere po makedamu. Pogon zgolj na eno zadnje kolo – osnovna oprema – je primeren zgolj za asfalt. Najbolj poznani proizvajalec delta triciklov z dolgo medosno razdaljo je Hase iz Nemčije. Druga dva proizvajalca sta Greenspeed (Avstralija) in ameriški Rans, ki ima hkrati tudi edini dirkalni primerek delta tricikla: Trizard – najnižji delta tricikel v redni prodaji. Ti tricikli imajo izredno majhen obračalni krog. Pravzaprav najmanjšega v ležečem svetu in se z njimi lahko obrnete praktično na mestu. Zaradi težišča na zadnji pogonski osi, so z diferencialom primerni tudi za vzpone po slabši podlagi. Zadnji menjalnik je nekoliko bolj izpostavljen, kar zahteva dodatno pozornost na podlagi z večjim kamenjem ali luknjami. Lahko pa ga seveda nadomestite z internim, ki so vedno bolj razširjeni in tudi že dovolj vzdržljivi. Potencialni problem je dvigovanje prednjega kolesa pri večjem naklonu in neenakomernem poganjanju. So pa nekoliko lažji za sestopanje in zato tudi bolj primerni za starejše. Tadpole modeli se med sabo nekoliko bolj razlikujejo in jih lahko delimo v več podskupin: - potovalni – višje sedišče - nevtralni – univerzalni tricikli za vsak dan - dirkalni – nižje podvozje in večji naklon sedeža Razlika je predvsem v višini podvozja in v naklonu sedeža. Evropski modeli imajo v večini indirektno krmiljenje, ki bi ga lahko primerjali s servo volanom v avtomobilu, ameriški pa direktno, kjer je krmilna ročica pritrjena neposredno na os posameznega kolesa. Večinoma imajo vzmetenje zgolj na zadnjem kolesu, obstajajo pa tudi polno vzmetene različice. Za ležerno potovanje pa vzmetenja dejansko ne potrebujete, saj niste tako hitri, da bi vam slabša podlaga povzročala težave. Vedno več je zložljivih okvirjev, ki omogočajo lažji prevoz tricikla na štartno mesto, če se s kolesom ne odpeljete izpred vašega doma. A tudi nezložljiv model lahko peljete z osebnim avtomobilom, če na streho zmontirate tri vodila, kamor pritrdite vsako od treh koles tricikla. To je pravzaprav še najhitrejši postopek, če to počnete dnevno. Pa še avto bo znotraj ostal čist Vsako leto se pojavi kak nov model nagibajočega tricikla, a se do sedaj še nobeden ni resnično “prijel”. Težava je poleg kompleksnejše konstrukcije tudi v izvedbi nagibanja. Po mojem prepričanju je edini ustrezen način izvedbe uporabljen na prototipu FastFWD, ki ga sedaj povzema tudi Raptobike in bo po vsej verjetnosti kmalu ugledal luč sveta. Edina slabost tega principa je pogon na prednje kolo... Cenovno najugodnejši tadpole tricikel je Azub ECOtrike, ki vam omogoča vstop v svet ležečega kolesarjenja brez prevelike luknje v žepu. Razlog številka 428, zakaj je tricikel super izbira: Pa si oglejmo seznam najbolj popularnih triciklov srednjega cenovnega razreda: - Azub ECO trike – za vstop v ležeči svet - Azub T-Tris – zložljiv tricikel - HPvelotechnik Gekko – zložljiv tricikel Višji cenovni razred:


Darinka Zupančič, mentorica Danica Cedilnik Za svojo diplomsko nalogo sem izbrala temo Tkem svojo življenjsko mrežo. Za to temo sem se odločila predvsem zato, ker sem videla, da bi ob pisanju te naloge lahko veliko pridobila zase, za svojo osebnostno rast. V življenju sem se velikokrat znašla v situaciji, ko nisem vedela, kako naprej. Ob tkanju življenjske mreže sem morala tehtno premisliti, kaj so tiste vrednote, s katerimi polnim svoje življenje, da bom postala in ostala čim bolj urejena, uspešna oseba. Prav to pa so tudi lastnosti, ki jih mora imeti poslovni sekretar. Najprej sem navedla te vrednote, jih vnesla v kvadratke, da mi je postala snov čim bolj pregledna, potem pa sem vsako posebej predstavila. Kjer sem mogla, sem svoje ugotovitve podkrepila s svojimi izkušnjami in spoznanji. Že sedaj se zavedam, da lažje živim, če ostajam zvesta vrednotam, ki mi v življenju največ pomenijo. Ko takole prebiram svojo nalogo in ob njej razmišljam, ugotavljam, da sem izbrala res prave vrednote in tiste lastnosti poslovne sekretarke, po katerih naj bi slovela vsaka tajnica. Nataša Slovenc, mentorica Danica Cedilnik Naslov svoji diplomski nalogi sem dala Vse o telefoniranju. Trudila sem se, da bi o telefoniranju zvedela čim več in da bi to vedenje koristno uporabljala pri vsakdanjem delu poslovne sekretarke. Še najbolj preprosti so obrazci za telefonski pogovor. Veliko zahtevnejše je, da se naučim take komunikacije, ki ne izzove nesporazumov ali nesramnosti, ampak deluje prijazno in informativno. Zato sem poudarila, kako pomembno je, da spoznamo vrste temperamentov, njihove odzive in načine sporazumevanja z njimi. Ker je delo poslovne sekretarke zelo stresno, naj se ne spopolnjuje samo strokovno, ampak naj skrbi tudi za svojo osebnostno rast, zato sem v nalogo vpletla 11 utrinkov, ki mi pomagajo. Mogoče mi bo kdo ugovarjal, toda iz izkušenj vem, da telefonski pogovori niso samo suhoparni. Naj velja tudi za njih eden izmed mojih Utrinkov: »Pogovori so mostovi med ljudmi. Naj služijo dobremu namenu in naj bodo lepi«. (Hafner 1974, 23) Breda Oberč, mentorica Danica Cedilnik Zlata zrnca [Glej povzetek] V diplomski nalogi so obravnavani modri izreki. Izbranih je 17 od 35 iz strokovnega gradiva Za boljšo slovenščino na delovnem mestu. To so reki, ki bi lahko bili v pomoč za uspešno delo vsakemu delavcu, posebno še poslovnemu sekretarju, ki ima veliko stikov z ljudmi, če bi se vanje poglobil. Delo je razdeljeno na tri poglavja: Delo, Človek, Odnos. Moj cilj je bil, da izbrane izreke predstavim, opozorim na njihovo pomembnost za človekovo osebnostno rast ter jih osvetlim in razložim z zgledi iz življenja ali iz literature. Preštudirala sem obsežno literaturo, črpala iz svojih življenjskih izkušenj, marsikaj pa dodala iz pogovora z ljudmi, ki jih cenim. Namen in cilj diplomske naloge sem v celoti dosegla. Razložila sem, da poslovnemu sekretarju za uspešno delo ne zadostuje le strokovno znanje, ampak mora v svoj program vnesti vseživljenjsko pridobivanje socialnega znanja, ki usmerja k kakovostnim medosebnim odnosom. Mirče Ivanovski, mentorica Barbara Grintal Informatizacija pisarniškega poslovanja [Glej povzetek] Diplomska naloga obravnava način informatizacije pisarniškega poslovanja ministrstva in samo delo Delovne skupine za izvedbo informatizacije ministrstva. Naloga je omejena na opis dela delovne skupine pri uvedbi oziroma razširitvi uporabe okolja LN, aplikacija SPIS 4 iz Glavne pisarne na vse zaposlene v ministrstvu. Ponazorjeno je, kako je sestavljena Delovna skupina za izvedbo informatizacije ministrstva. Na začetku diplomske naloge sem predstavil aplikacijo SPIS 4, način dela in sestavo aplikacije ter prednosti, ki jih ima pred drugimi sorodnimi aplikacijami. V prvi fazi izvedbe projekta je opisan potek informatizacije oziroma razširitev uporabe Domino sporočilnega sistema in same aplikacije iz Glavne pisarne na vse zaposlene na ministrstvu in uradih v sestavi ministrstva. V drugem delu diplomske naloge sem opisal postopek izbire in določitev prednostnih skupin uporabnikov aplikacije za izobraževanje in uvajanje v uporabi le-te. V tretjem delu diplomske naloge sem ponazoril katere naloge mora opraviti delovna skupina pri reorganizaciji ministrstva in kaj vse mora narediti pri razdružitvi Ministrstva za šolstvo znanost in šport ter združitvi delov MG, MID in MŠZŠ v novo ministrstvo MVZT. Okolje LN, aplikacija SPIS 4, se je izkazala z vidika uporabnika kot pregledna in uporabnikom prijazna aplikacija, ki omogoča učinkovite rešitve pri evidentiranju dokumentarnega gradiva, komunikaciji z elektronsko pošto, vodenju koledarja itn. Uvedba SPIS 4 aplikacije je omogočila poenotenje dela na ministrstvu in uradov v sestavi ministrstva ter hitro povezavo med deli ministrstva na štirih lokacijah. Istočasno je omogočila hitro povezavo z drugimi državnimi organi in vladnimi službami. Andrej Odar, mentorica Barbara Grintal Organizacijska etika in neoliberalizem [Glej povzetek] Čas, v katerem živimo, ko na eni strani poslušamo zgodbo o gospodarskem uspehu, o novih družbenih vrednotah, o demokratičnosti družbe in ko na drugi strani dnevno poslušamo o propadu novih in novih podjetij, ko narašča koncentracija bogastva v manjšem delu prebivalstva, vse več ljudi pa živi v revščini ali na pragu revščine, ko v družbi čutimo vedno slabši odnos človeka do sočloveka, ko opažamo vse več snobizma, se pričnem spraševati, ali je vse to res le posledica sposobnosti enih in nesposobnosti drugih. Ali pa je takšno stanje mnogokrat tudi posledica nezakonitega in drugega ravnanja, ki ni v skladu z etiko in prav zato omogoča povečevanje razlik med ljudmi. Obdobje, v katerem smo se znašli in ga še vedno označujemo kot dobo tranzicije, prehoda iz sistema samoupravne socialistične demokracije in socialističnega gospodarskega sistema v sistem parlamentarne politične demokracije in tržnega gospodarstva, je tudi obdobje, ko lahko vsakodnevno v časopisju prebiramo o takšnih in drugačnih etično in moralno spornih ravnanjih posameznikov tako v menedžmentu kakor tudi v drugih organizacijskih oblikah in področjih družbenega življenja. Tudi to, da je tako pri nas kakor drugod v Evropi (zelo očiten primer v zadnjem času je na primer Nemčija) in v svetu prisoten trend zmanjševanja socialnih pravic. Pri tem pa je kot na dlani, da v boju za konkurenčnost podjetij, le to diktirajo najbolj brezobzirni lastniki kapitala in menedžerji, katerim pa ni prav dosti mar njihov odnos do sočloveka in človekovega okolja. In prav zaradi tega lahko kujejo neslutene dobičke, medtem ko so družbe (države) ali podjetja, v katerih etika, morala, vrednote vendarle niso le mrtve črke na papirju, prisiljeni dosegati konkurenčnost in stabilnost prav z zmanjševanjem obsega socialnih pravic in s tem socialne varnosti prebivalstva oziroma zaposlenih. Zato me je ta tematika pritegnila, saj menim, da so mnogi v tem tranzicijskem času enostavno poteptali moralno-etične norme zaradi različnih vzrokov, največkrat pa kar zaradi lastne koristi. Kot nekdanjega študenta filozofije me to področje privlači kot magnet, čigar sila se z nepravilnostmi, katere zaznavam okoli sebe, le še povečuje. In v sklopu te diplomske naloge sem se odločil na kratko ogledati si le nekaj točk, v katerih, menim, da kljub poskusom etičnosti ni bil storjen korak naprej, prej korak nazaj. V nalogi sem skušal uporabiti tako metode filozofske etike kot empirične etike, zato se tudi kratkim teoretičnim izhodiščem ne morem izogniti. Diplomsko nalogo sem zasnoval tako, da sem najprej opredelil temeljne pojme, izhajajoče iz samega naslova naloge, v nadaljevanju pa sem predstavil, kaj etika in morala pravzaprav sploh sta, njun izvor ter metode in na tej podlagi delitev etike, da bi tako dosegli organizacijsko etiko, katere najvplivnejši del predstavlja prav etika menedžerjev. Nato sem določil po mojem mnenju ključne elemente, ki vplivajo na etičnost organizacije in posameznika v njej. Pri tem sem se, glede na obseg naloge, odločil le za najpomembnejše dejavnike. Teoretična izhodišča sem nato primerjal z dogajanjem v vsakodnevnem življenju in skušal ugotoviti, koliko skladnosti oz. koliko neskladnosti se nam izkazuje med teorijo in prakso, kakor tudi pokazati na to, koliko je sploh možnosti za uveljavitev etike v pogojih neoliberalnega gospodarstva in njegovih brezobzirnih poskusih, da v nezadržnem procesu globalizacije obvlada svet. Barbara Šterlekar, mentor Milena Matič Klanjšček Javna naročila [Glej povzetek] Pomen javnega naročanja je, da država na podlagi vnaprej določenega postopka pridobiva blago in storitve z zbiranjem konkurenčnih ponudb, na podlagi katerih lahko izbere najugodnejšo. Tako se med ponudniki vzpodbuja konkurenčnost in dosegajo se nižje cene, in sicer s pomočjo zakonsko določenih načel javnega naročanja: načela gospodarnosti, zagotavljanja konkurence med ponudniki, transparentnosti in enakopravnosti ponudnikov. S tem Slovenija izpolnjuje svojo obveznost do Evropske unije, saj je področje javnega naročanja uskladila z evropskimi pravili in tako odpravila določbe, ki so omogočale prednosti domačim ponudnikom. Oddaja javnih naročil poteka po vnaprej določenem postopku, ki ga predvideva Zakon o javnih naročilih, Zakon o reviziji postopkov javnega naročanja pa omogoča pravno varstvo udeležencem v postopku. Pravila EU z uveljavljanjem načela dostopnosti določajo, da mora biti pravno varstvo tujim osebam dostopno pod enakimi pogoji kot osebam določene države. Predmet mojega raziskovanja so bila naročila male vrednosti, torej naročila, katerih ocenjena vrednost je nižja od vrednosti določene v Zakonu o izvrševanju proračuna RS. V praksi je viden pojav, da imajo naročila male vrednosti svoje pomanjkljivosti, ki jih lahko naročniki zlorabljajo in se interesno povezujejo s ponudniki. Jure Sever, mentor Milena Matič Klanjšček V diplomski nalogi sem obravnaval stres, ker je danes prisoten na vseh področjih našega življenja. Moj namen je, da prikažem kako smo danes vsi podvrženi stresu in kakšne so posledice, če se tega ne zavemo pravočasno. Vsebina diplomske naloge je razdeljena na teoretični in praktični del. Teorija zajema že poznane teze iz prebrane literature, z anketnim vprašalnikom pa te teze potrjujem. Prišel sem do spoznanja, da je danes delovno okolje tisto, ki vpliva na ljudi najbolj stresno in da se zaposleni tega zavedajo in poskušajo s pomočjo različnih tehnik in s fizičnimi aktivnosti ublažiti posledice. Metka Lupše, mentor Stane Bokal Psihoteror (mobbing) na delovnem mestu [Glej povzetek] Časi, ko so ljudje zjutraj vstali, šli v službo, mirno naredili svoje in prišli brezskrbno domov, so minili. Služba vse več in več zahteva od nas. Nemalokrat se ji moramo v celoti predati. V delovnem okolju pa ni samo ogromno dela, temveč se je treba ukvarjati tudi z drugimi stvarmi. Kot nepridiprav se je v delovno okolje prikradel mobing ali psihoteror, ki zaposlenim otežuje delo in povzroča neprijetno delovno okolje. V teoretičnem delu diplomske naloge je opredeljen pojem mobing, vzroki za njegov nastanek, stopnje, kdo so pobudniki in kdo žrtve ter kakšne posledice povzroča.V drugem delu naloge so analizirani rezultati ankete, ki nam pokaže, ali se mobing pojavlja tudi v slovenskih podjetjih, v kolikšni meri in kako se to kaže. Narejene so tudi primerjave le-tega med štirimi podjetji, v katerih je bila anketa opravljena. V zadnjem delu naloge sem podala nekaj predlogov za reševanje mobinga oz. ukrepe proti mobingu na delovnem mestu. Andreja Gutnik, mentor Stane Bokal Spolno nadlegovanje na delovnem mestu [Glej povzetek] Problem, ki ga bom obravnavala v diplomski nalogi, je problematika spolnega nadlegovanja na delovnem mestu. Moj glavni cilj je bil razložiti, kaj je spolno nadlegovanje, saj marsikdo sploh ne ve, kaj to je. Predvsem pa je moj cilj ta, da bom s svojo diplomsko nalogo mogoče nekomu pomagala, saj vsebuje vse definicije, predvsem pa, kakšni so postopki prijave in na koga se lahko obrnemo v primeru spolnega nadlegovanja. Bila sem šokirana ob prebiranju ankete, da je bil nekdo spolno nadlegovan, pa se tega sploh ni zavedal. Kako je to mogoče, se sprašujete, kajne? Prav gotovo je. Ob prebiranju literature sem ugotovila, da marsikdo bežnih dotikov in namigovanj na spolnost nima za spolno nadlegovanje. Vse skupaj obrne na šalo, čeprav se počuti nelagodno. In ravno to je problem, saj bežni dotiki vsekakor lahko vodijo do vsiljenega spolnega odnosa. V diplomsko nalogo sem uvrstila anketo, ki so jo sestavili na uradu za enake možnosti, ki nam pokaže pravo zgodbo, in sicer, kako resna je problematika spolnega nadlegovanja v Sloveniji. Prebrala sem veliko literature na to temo, čeprav se druga od druge ne razlikuje veliko. Obstajajo različne definicije spolnega nadlegovanja; velik problem pa je to, ker nimamo Moj povzetek, ki sem ga potegnila iz vsega skupaj, je, da je spolno nadlegovanje na delovnem mestu velik problem, ki kar kriči po zakonski ureditvi. Menim, da bi si moral vsak nadrejeni ne glede na vse obveznosti vzeti vsaj pet minut za premislek. Za premislek o tem, kako bi delo v podjetju bolje teklo, kako bi bilo manj ljudi na bolniški in kako zmanjšati odpovedi ter kasneje uvajati novega delavca, torej kako prihraniti denar. Kaj želim povedati? Če bi imelo vsako podjetje urejene zadeve glede spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, potem bi prihranili veliko denarja, in sicer bi se zmanjšale zgoraj naštete posledice spolnega nadlegovanja na delovnem mestu. Vesna Trpin, mentor Barbara Grintal Motivacija zaposlenih v podjetju [Glej povzetek] Motivacija je neko vedenje, s katerim potešimo določeno potrebo. Je nujna, če hočemo biti uspešni v življenju. Za motivacijo drugih poskrbimo tako, da ugotovimo, katera potreba je v določenem času pomembna za posameznika. Za samomotivacijo je pomembno, da se lotimo stvari takoj in da ne odlašamo. Pripravimo razpored del in se spomnimo na dobre stvari, ki nas čakajo, ko bomo dokončali nalogo. Za pridobivanje samozavesti nam lahko pomagajo razne sugestije, ki si jih ponavljamo v mislih. Vodenje je proces vplivanja na ljudi za dosego ciljev v podjetju ali organizaciji. Vsak vodja na ljudi vpliva drugače, odvisno od osebnosti, kulture, narodne tradicije. Poznamo nekaj učinkovitih modelov vodenja, ki ljudi motivirajo za večjo produktivnost. Vodja bi moral zaposlene motivirati tudi s tem, da jim da možnost sodelovanja pri nečem pomembnem. Prav občutek pomembnosti na ljudi vpliva pozitivno in jih žene k uspehu. S pohvalo naj bi jih vodja tudi primerno nagradil. Sonja Gabrovšek, mentor Barbara Grintal Strategija trženja podjetja AMF-mineralne plošče, d.o.o. [Glej povzetek] V diplomski nalogi opisujem tržno komuniciranje v podjetju AMF, v katerem sem zaposlena. Pri svojem delu vsak dan sodelujem s poslovnimi partnerji ter se ukvarjam s tekočo problematiko in z aktualnimi projekti. Zaradi lažjega razumevanja sem najprej predstavila matično nemško podjetje in asortiment izdelkov, ki so v nalogi prikazani v tabeli. V nadaljevanju naloge predstavljam delovanje hčerinskega podjetja na slovenskem trgu in na trgih držav, nastalih na območju bivše Jugoslavije. V diplomski nalogi postavljam pod drobnogled različne metode tržnega komuniciranja v podjetju. To so moje vsakdanje delovne obveznosti v podjetju AMF. Med pisanjem diplomske naloge sem dobila boljši pregled in jasnejšo sliko delovanja podjetja AMF na trgu. Novo znanje bo pripomoglo k mojemu še boljšemu delu in samozavestnemu nastopanju pri različnih opravilih v podjetju. Tea Drolc, mentor Barbara Grintal Tržne strategije zavarovalništva [Glej povzetek] Pri Zavarovalnici Maribor pravijo, da je življenje kot sestavljanka. Dan za dnem jo potrpežljivo gradimo, nato pa jo lahko uniči en sam trenutek. Od zibelke do groba nas spremljajo raznovrstne in številne nevarnosti, ki so neizogibna sestavina našega življenja. Nevarnosti so nekaj, česar se človek boji, si jih ne želi, v nas vzbujajo potrebo po varnosti, ki jo skušamo zadovoljiti. »Prihodnost pride prej, kot jo načrtujemo,« je nekoč dejal neki filozof. Danes pa zaradi vse bolj silovitega življenjskega tempa in nenehnih sprememb na spokojna leta največkrat ne utegnemo misliti. Potreba po varnosti je prihodnja potreba, ki pa jo moramo zagotoviti danes. Gospodariti za prihodnost pomeni v sedanjosti skrbeti za to, da nam bodo v prihodnosti na voljo sredstva za zadovoljitev naših potreb. V svoji diplomski nalogi sem predstavila zavarovalnico in ustanove, ki sodelujejo z njo. S primeri iz vsakdanjega življenja sem prikazala pomen trženja v zavarovalništvu ter podrobneje opisala pogodbo življenjskega zavarovanja. V nadaljevanju sem se osredotočila na zavarovalnega zastopnika in prikazala, kako se mora organizirati in kakšna znanja so potrebna za uspešno upravljanje tega posla. Jasmina Adilovič, mentor Stane Bokal Motivacija za delo [Glej povzetek] Namen motivacije je, da pripravimo ljudi, da bodo hitreje delali, da bo delo opravljeno kvalitetno in da bodo tudi sami zadovoljni s tem. Motivacija je torej pozitivni proces, s katerim želimo spodbuditi delavce k boljšemu delu, da bi pri tem tudi sami uživali ter bili neodvisni od drugih. Cilj in namen diplomskega dela, empirične raziskave zadovoljstva zaposlenih je, ugotoviti zadovoljstvo zaposlenih, probleme oziroma pomanjkljivosti v motivaciji, izboljšanje uspešnosti motivacije ter svetovanje vodstvu podjetja, na kakšen način lahko poveča motiviranost zaposlenih. Predpostavke in omejitve: po Herzbergu sem predpostavljala, da so nujen pogoj za uspešno delovanje motivatorjev zadovoljni higieniki. Zadovoljen higienik pa je takrat, ko ima le ta visoko ocenjeno aritmetično sredino ter nizko variabilnost odgovorov. Diplomsko delo je sestavljeno iz štirih poglavij. V prvem poglavju predstavljam motivacijo na splošno, pojem o motivaciji in opredelim razliko med besedo motivacija in manipulacija. V drugem poglavju predstavljam motivacijske teorije in njihovo uporabnost, v naslednjem poglavju pa motivacijske dejavnike: plačo kot pomemben motivacijski dejavnik, predstavljam pa tudi letni razgovor oziroma kako se pripraviti na letni razgovor. Diplomsko delo zaključujem z raziskavo zadovoljstva zaposlenih z delom v podjetju AS AN d.o.o. V tem delu poskušam združiti teoretični del s praktičnim, s poudarkom na Herzbergovi dvofaktorski teoriji. Moj namen raziskave je bil svetovati vodstvu podjetja, kako odpraviti zaznana problemska stanja, ki so se pokazala na podlagi rezultatov ankete ter na kakšen način zvišati motiviranost zaposlenih. Roman Štefanič, mentorica Danica Cedilnik Pomen poznavanja temperamentov [Glej povzetek] Omenjena tema zadeva prav vsakega posameznika, neodvisno od poklica, ki ga opravlja, starosti in izobrazbe. Lahko je v pomoč pri spoznavanju samega sebe in drugih ter nadaljnjemu pozitivnemu razmišljanju, odpravljanju morebitnih napak in celo kot vodilo pri izboljševanju medsebojnih odnosov, to pa so tudi glavni razlogi za izbiro teme. V diplomskem delu se mi je zdelo smiselno navesti najprej že nastale teorije o temperamentih in ugotovitve ter razlage različnih avtorjev kot izhodišče za nadaljnje delo. V osrednjem delu so opisane značilnosti štirih, vse do danes najbolj razširjenih in uveljavljenih tipov temperamenta, kot so sangvinik, kolerik, melanholik in flegmatik, ter značilnosti kombinacij med njimi. Zaradi nemalokrat napačne interpretacije pojma »temperament« so opisani tudi pojmi kot so osebnost in čustva, ki jih pogosto povezujemo z njim. Sledi na podlagi izkušenj podprt lasten pogled, subjektiven opis, ki izžareva trenutno razmišljanje o pomenu in problemih, ki so povezani z izbrano temo. Bralcu torej ponazori teorije in raziskave, hkrati pa mu omogoča odprtost pri razmišljanju in odločitvah. Nina Kovačič, mentorica Danica Cedilnik Cikcak po pravopisu [Glej povzetek] V svoji diplomski nalogi sem analizirala priročnik Cikcak po pravopisu gospe Danice Cedilnik. Omejila sem se na glavna poglavja, ker bi sicer presegla predpisano število strani diplomskega dela. Obravnavala sem naslednja poglavja: velika in mala začetnica, pisanje skupaj, narazen, z vezajem, ločila, in sicer vejica, pogoste napake v oblikoslovju in na koncu sem dodala slovarček ustreznejših izrazov. Navajala sem bistvena pravila iz Cikcaka, razložila pa sem jih na svojih primerih. Sledi še intervju z avtorico Cikcaka, Danico Cedilnik. Zadnje poglavje pa je analiza že izdelanih poslovno-uradovalnih dopisov, kjer sem ugotovila pravopisne napake in jih ustrezno popravila. Tanja Latinovič Bešo, mentorica Hermina Krajnc Vpliv kulturnih razlik v poslovnem komuniciranju [Glej povzetek] Diplomska naloga obravnava kulturne razlike v poslovni komunikaciji. Glede na to, da se zelo veliko slovenskih podjetij (samo izvoznikov je okoli 2700) odloča za poslovanje z bosanskimi in da še nikjer nisem zasledila, da bi se kdo odločil za to tematiko, sem sklenila, da bom pisala o kulturnih razlikah in razlikah v načinu komuniciranja v poslovni praksi Slovencev in Bosancev. Prvi del naloge je sestavljen iz teorije. Vsebuje poglavje, kjer so opisani pomen in oblike besednega in nebesednega poslovnega komuniciranja. Nato sledi opredelitev in sestavine kulture ter vplivi kulture na način komuniciranja. V petem poglavju pa so opisani načini, kako se soočiti s kulturnimi razlikami. Drugi del naloge je praktičen oziroma vsebuje opis kulturnih značilnosti prebivalcev BiH in predstavlja nekakšno brošuro, kjer so opisani vsi pomembnejši kulturni dejavniki, s katerimi se mora seznaniti vsakdo, ki želi vzpostaviti stik z Bosanci. Za lažjo predstavo in razumevanje sem v tem delu dodala še nekaj slik, ki jasno prikazujejo, o čem sem pisala, na koncu pa sem naredila še krajši povzetek tega poglavja. Celotna naloga je za lažjo predstavitev podkrepljena s slikami in diagrami. Nalogo sem želela napisati v empirični obliki, toda slab odziv podjetij mi tega ni omogočil, saj se jih je za sodelovanje odločilo le malo; kljub temu sem anketo vključila v nalogo in v desetem poglavju komentirala rezultate ter podala svoje mišljenje o njej. Na koncu sem se dotaknila še teme, ki obravnava kulturo in danes zelo aktualno temo, globalizacijo. Izdelava naloge mi je v mnogih pogledih odprla oči; temeljiteje sem se seznanila s stvarmi, za katere sem mislila, da jih že poznam. Ko se podajamo v sodelovanje s tujimi kulturami, ne smemo tega vzeti kot avanturo, ampak se moramo nanj zelo dobro pripraviti, če želimo doseči uspeh. Tamara Plut, mentorica Hermina Krajnc Neverbalna Komunikacija v poslovnem komuniciranju [Glej povzetek] V diplomski nalogi so predstavljeni elementi neverbalne komunikacije, ki imajo velik pomen tako v vsakdanjem življenju kot tudi v poslovnem svetu. Ker sem želela ugotoviti, kolikšen pomen ima neverbalna komunikacija pri ljudeh, s katerimi vsakodnevno komuniciram, sem se v diplomski nalogi lotila raziskave o namenu, načinih in ciljih tovrstnega poslovnega komuniciranja. V ta namen sem s tega področja najprej proučila obsežno literaturo, nato pa med različno starostno in izobrazbeno populacijo ljudi izvedla anketo, ki je dala podobne rezultate kot že nekaj prejšnjih, obstoječih raziskav. V diplomski nalogi ugotavljam, da moramo poslovni svet obvladovati tako z znanjem kot tudi z verbalno in neverbalno komunikacijo. To, čemur rečemo uspeh, je vedno skupek vseh dejavnikov. Lucija Gradišek Leban, mentorica Barbara Grintal Etika managementa v posredovanju z nepremičninami [Glej povzetek] V diplomski nalogi sem obravnavala temo o etiki in menedžmentu. Najprej sem opredelila pojme etike in jo povezala v poslovni svet. Nato sem predstavila etiko menedžmenta ter opredelila in predstavila nepremičnine in dejavnost poslovanja z nepremičninami. Opredelila sem odločanje v menedžmentu, predstavila sem sodila za odločanje ter podala izboljšanje in obvladovanje etike v menedžmentu pri posredovanju v prometu z nepremičninami. Lidija Boštic, mentorica Barbara Grintal Organizacija in vodenje v gasilskih organizacijah [Glej povzetek] V diplomski nalogi sem najprej predstavila gasilsko službo, njen zgodovinski razvoj ter organizacijo. V nadaljevanju sem pojasnila pojem javne gasilske službe in predstavila nosilce, naloge in cilje gasilske službe. Nato sem predstavila planiranje in vodenje gasilske službe. Na koncu pa sem predstavila svoja stališča do problemov, ki se pojavljajo, in zaključila s pogledom in načrti za prihodnost gasilske službe. Obravnavani cilji sistema, naloge, ukrepi, razpoložljive sile, kar jih premoremo, med drugim javna gasilska služba, dajejo vtis dobrega organiziranja in samega delovanja. Tako se naš sistem lahko primerja z drugimi evropskimi sistemi za zaščito in reševanje. Pomemben vidik vsega tega je, da so ljudje pripravljeni na preventivo, v slučaju naravnih nesreč in drugih nesreč pa na kurativo. Sebastijan Mihalic, mentorica Barbara Grintal Način reševanja konfliktov v organizaciji [Glej povzetek] Cilj diplomske naloge je prikazati pomen načina reševanja konfliktov v organizaciji. Obravnavana tema bo vsebovala proučevanje organizacijske strukture organizacije, predvsem pa proučitev področja konfliktov v organizaciji. Odnosi v organizaciji so ključnega pomena, saj odločajo o izvajanju nalog za dosego ciljev organizacije in so eden od dejavnikov konkurenčnosti organizacije. Konflikti kot odnosi so razsežnost, ki lahko opredeljuje ključne značilnosti odnosov v organizaciji. Predpostavka naloge je, da uspešna odprava konfliktov v organizaciji vpliva na pozitivno uspešnost delovanja organizacije in obratno, da neuspešna odprava konfliktov v organizaciji pomeni neuspešno delovanje organizacije. Metode in tehnike proučevanja v diplomskem delu so opisna zvrst raziskovanja in uporaba sekundarne analize za analizo teorij predvidene vsebine. Diplomska naloga prikazuje pomen načina reševanja konfliktov v organizaciji, kje so najpogostejši vzroki za nastanek konfliktov, kako vplivajo na uspešnost in delovanje organizacije ter katere načine reševanja uporabimo za odpravo le-teh. Pri tem je ugotovljeno, da vsebina reševanja konfliktov ni linearna in enoznačna. Konflikt sam po sebi namreč ni nujno dejavnik slabosti organizacije. Tina Gutnik, mentorica Hermina Krajnc V diplomski nalogi sem se lotila teme, ki je v sodobnem poslovnem svetu zelo pomembna. Človek porabi pretežni del svojega časa za sprejemanje in posredovanje informacij ali kot pravimo, za komuniciranje. Če komunikacija ni primerna, je pomanjkljiva ali je sploh ni, se to odraža v delovanju človeka, njegova notranja motivacija je majhna ali je sploh ni. Takšno počutje pri ljudeh pospešuje željo ali pa verjetnost, da bodo povzročali konflikte. Konflikt je beseda, ki nam ponavadi vzbudi negativne asociacije. Prva dobra stran konfliktov je v tem, da kažejo na prisotnost človekovih hotenj, da spremenijo obstoječe stanje. Druga dobra stran konfliktov je, da zahtevajo rešitve. Pri reševanju konfliktov je pomembno vedeti, da prav vsaka rešitev nujno in vedno privede do sprememb. Ljudje se spremembam, če je le mogoče, raje izogibajo, in se verjetno tudi za to poskušajo izogniti konfliktom. Sprejemljivost za spremembe, ki jih predstavlja rešitev nekega konflikta, lahko vpliva na pripravljenost za reševanje konflikta. Človek si mora sprememb želeti in z njimi bo lahko rešil konflikt. Osnova za preprečevanje konfliktov v podjetju je gotovo boljša komunikacija v vseh smereh in na vseh nivojih, tako po vertikali kot horizontali, zato bi to morala biti ena ključnih nalog službe za ravnanje z ljudmi v podjetju. Boljšo komunikacijo dosežemo na različne načine, od izobraževanj, treningov, pogovorov, izredno dober mehanizem so letni razgovori, spremljanje zadovoljstva zaposlenih – merjenja organizacijske klime. Zala Polončič, mentorica Danica Cedilnik V diplomski nalogi sem obravnavala gradnjo življenjske mreže v katero sem vtkala vrednoto ljubezni, morale, zdravja, športa, zdrave prehrane, dela, prijateljstva, poslovno-uradovalnega dopisa ter poslovne komunikacije. Moj namen je bil, da predstavim svoje vrednote v sistemu življenjske mreže, ki mi bo v življenju omogočala ravnovesje in uspešnost. Svoje osebne vrednote sam preučevala v literaturi. Vsako vrednoto sem strokovno predstavila, dodala pa sem svoj osebni vidik. Ugotovila sem, da je mreža stkana iz teh vrednot dovolj utemeljena v teoriji in uresničljiva v praksi.


text: François Jean Dominique Arago (), katalonsko-francoski fizik, astronom in politik, * 26. februar 1786, Estagel pri Perpignanu, vzhodni Pireneji, Francija, † 2. oktober 1853, Pariz. Življenje in delo Arago je bil najstarejši od štirih bratov. Jean (1788-1836) je odšel v Severno Ameriko in postal general v mehiški vojski. Jacques Etienne Victor (1799-1855) je sodeloval v de Freycinetovi raziskovalni odpravi v letih od 1817 do 1821. Po vrnitvi v Francijo se je posvetil novinarstvu in dramatiki. Četrti brat Etienne Vincent de (1802-1892) je sodeloval z Balzacom v Dedinji iz Biragua in je med letoma 1822 do 1847 napisal veliko lahkotnih dramskih del, večinoma v sodelovanju z drugimi. Arago se je ukvarjal s številnimi področji. Prav zaradi svojega širokega talenta pa nemara na nobenem ni napravil prvorazrednega odkritja. Nameraval je stopiti v vojsko. Najprej so ga poslali v mestni kolidž v Perpignanu, kjer je začel študirati matematiko kot pripravo na študij na politehniki. Tukaj je dve leti in pol pokazal izreden dar. Od leta 1803 je študiral na École Polytechnique v Parizu za topniško službo. Leta 1804 je po Poissonovem priporočilu postal tajnik Observatorija v Parizu. Tedaj je spoznal Laplaca. Na Laplacovo pobudo je pomagal pri merjenjih poldnevniškega (meridijanskega) loka. Z Biotom je od leta 1806 dalje opravil mnogo točnih geodetskih meritev v Franciji in Španiji. Meritve je začel že Delambre, po Méchainovi smrti leta 1804 pa so jih prekinili. V tistem času so Španci vodili zagrizeno gverilsko vojno proti Napoleonu, tako da se je odprava nekajkrat le za las rešila in bi se te dogodivščne brale kot napeta pustolovska zgodba. Ko sta izmerila dolžino poldnevniškega loka otoka Fortmentere v Balearskem otočju, se je Biot vrnil v Pariz. S 23. leti so Aragoja leta 1809 izvolili za člana Francoske akademije znanosti (Académie des sciences) in istega leta je postal profesor za analitično geometrijo in geodezijo na École Polytechnique, kjer je nasledil de Lalanda. Tu se je začel ukvarjati s fiziko svetlobe. Sprva je podpiral delčno, kasneje pa valovno teorijo in s tem izgubil Biotovo prijateljstvo. Zaradi svojih raziskovalnih sposobnosti je leta 1843 postal deveti predstojnik Observatorija v Parizu. Nasledil ga je Le Verrier. Ko je zvedel za Ørstedov poskus, je raziskal še nekatere magnetne učinke in značilnosti električnega toka. Znan je Aragojev poskus v katerem se vrti z isto smerjo deklinacijska magnetna igla, ki je postavljena nad vodoravno kovinsko ploščo, če se le-ta vrti okoli svoje navpične osi. Takrat še niso poznali pojav elektromagnetne indukcije in je poskušal Arago ta pojav pojasniti s pomočjo magnetizma, ki ga povzroča vrtenje. Pokazal je tudi, da bakrena žica, po kateri teče električni tok, privlači nenamagnetene železne opilke, in da lahko tok magneti tudi nemagnetno železo. To je pomenilo, da je žica, po kateri teče električni tok, pravi magnet. S tem je pokazal tudi, da magnetna sila ni vezana izključno na železo. Aragojeve raziskave leta 1838 so močno utrdile prepričanje o valovni teoriji svetlobe, po kateri se svetloba upočasni pri prehodu iz optično redkejše v optično gostejšo snov. O domnevni transverzalni naravi širjenja svetlobe mu je pisal Young. Opozoril je Fresnela, ki je matematično razvijal valovno teorijo, na pomembne Youngove poskuse. Ko pa je Fresnel privzel Youngov predlog, da je treba svetlobo obravnavati kot prečno in ne vzdolžno valovanje, mu Arago ni upal več slediti, in se je umaknil. Odkril je, da nekateri kristali sukajo polarizacijsko ravnino polarizirane svetlobe, in skupaj s Fresnelom opisal značilnosti polarizirane svetlobe. Po odkritju fotografije leta 1839 je uvidel njen pomen v astronomiji in jo praktično začel uporabljati. Napisal je več del o polarni svetlobi, o utripanju zvezd in o elektromagnetizmu. Našel je zvezo med polarnim sijem in spremembami zemljinega magnetizma. Le Verrierja je opozoril, da bi bilo potrebno gibanje Merkurja natančneje preučiti, kar je Le Verrier tudi storil in ni mogel rešiti problema. Nekaj mesecev preden je septembra leta 1845 Adams končal s svojimi računi lege novega sedmega planeta je Arago predlagal Le Verrierju, da razišče možnost obstoja neznanega planeta, ki bi povzročal motnje v gibanju Urana. Le Verrier se je dela neodvisno lotil na povsem drugačen način kot Adams, kar je vodilo do odkritja Neptuna. S svojo energijo je Arago posegel tudi v politiko. Bil je zavzet in goreč republikanec in liberalni reformator. Leta 1830 in 1848 je sodeloval v revolucijah. Leta 1848 je postal celo minister. Ko se je leta 1852 Ludovik Napoleon okronal za cesarja Napoleona III. in zahteval od svojih podložnikov prisego zvestobe, je Arago takoj odstopil s svojega položaja na Observatoriju. Vendar novi cesar ni sprejel odstopa, pa tudi glede prisege je popustil. Priznanja Nagrade Leta 1825 mu je Kraljeva družba za dosežke v znanosti kot prvemu Francozu podelila Copleyjevo medaljo. Poimenovanja Po njem se imenujejo kraterja na Luni (Arago), na Marsu (Arago) in asteroid glavnega pasu 1005 Arago. Sklici Zunanje povezave Francoski astronomi Francoski fiziki Francoski politiki Diplomiranci École Polytechnique Ministri vlade Francije Francoski akademiki Predavatelji na École Polytechnique Člani Francoske akademije znanosti Tuji člani Kraljeve družbe Prejemniki Copleyjeve medalje Prejemniki Rumfordove medalje Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Marsu Pokopani na pokopališču Père-Lachaise


Giulio Antonio Santorio - Wikipedija, prosta enciklopedija 27. maj 1532[1] Neapelj, Caserta[d] 9. maj 1602({{padleft:1602|4|0}}-{{padleft:5|2|0}}-{{padleft:9|2|0}}) (69 let) ali 28. maj 1602({{padleft:1602|4|0}}-{{padleft:5|2|0}}-{{padleft:28|2|0}})[1] (69 let) Giulio Antonio kardinal Santorio, italijanski rimskokatoliški duhovnik, škof in kardinal, * 6. junij 1523, Caserta, † 9. maj 1602. 12. marca 1566 je prejel škofovsko posvečenje kot nadškof Santa Severine. 12. maja 1570 je bil povzdignjen v kardinala. ^ 1,0 1,1 Record #124321542 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016. Vzpostavljeno iz »https://sl.wikipedia.org/w/index.php?title=Giulio_Antonio_Santorio&oldid=4583011« Kategorije: Rojeni leta 1532Umrli leta 1602Škrbine o verskih osebnostihRojeni leta 1523Italijanski rimskokatoliški duhovnikiItalijanski rimskokatoliški nadškofjeItalijanski kardinaliRimskokatoliški nadškofje Santa SeverineSkrite kategorije: Brez lokalne slike, slika je v WikipodatkihČlanki z viri iz WikipodatkovČlanki s hCards Navigacijski meni DeutschEnglishSuomiFrançaisItalianoNorsk bokmålPolski Uredi povezave Čas zadnje spremembe: 20:06, 24. februar 2016.


Hi. . hi. . . sedaj mi je pa prišla na misel. . .


Pravilnik o tehnični izvedbi in uporabi objektov in naprav javnega vodovoda določa podrobnejša navodila in tehnične normative za gradnjo, priključevanje, uporabo in vzdrževanje javnega vodovoda.


Faro-Salzburg - poceni letalske karte (FAO-SZG) Letalo Faro - Salzburg Posebna ponudba Ali ste vedeli?Najkrajši vezni let na relaciji Faro - Salzburg traja 10 ur in 10 minut z letalsko družbo Lufthansa Austrian TAP.Letalska družba Air Berlin ponuja na relaciji Faro - Salzburg 2 letov z enim prestopom.14 letov je na voljo vsak teden na relaciji Faro - Salzburg.Letalska družba Air Berlin ponuja največ direktnih letov med mestoma Faro in Salzburg.Najmanjše letalo družbe Air, ki leti med mestoma Faro in Salzburg je 737 s 186 sedeži. Hoteli SalzburgPotujete na relaciji in potrebujete hotel v destinaciji Salzburg? Izbirajte med 45.000 hoteli. Faro - Salzburg - last minute potovanje, letalska vozovnica, izlet Letalske karte FaroLetalo Faro - ZagrebLetalo Faro - TimisoaraLetalo Faro - Ponta DelgadaLetalo Faro - BaselLetalske karte SalzburgLetalo Tunis - SalzburgLetalo Hannover - SalzburgLetalo Sofija - SalzburgLetalo Mauritius - Salzburg ©2008-2012, Bookingpoint.net, vse pravice pridržane. 080 80 59 Zagreb - Zanzibar529 EURLetalske kartepon-pet, 8h-17h CET / pon, 18:09OdprtoTrenutno080 80 59TelefonElektronska pošta


Artdeco Asian Spa Deep Relaxation, relaksacijski losjon za prhanje | salma.si Koda: ART3669 | Več kot 5 kosov na zalogi


text: Prehrana : Hrana Orijen in Acana tudi v Pasjem mestu! Dodal/a jana 22.2.2010 11:13:10 (5236 prebrano) Spletna trgovina Pasje mesto V spletni trgovini Pasje mesto, smo se odločili razširiti našo ponudbo in lastnikom psov in mačk ponuditi tudi visokokvalitetno prehrano za pse in mačke Orijen in Acana. Gre za prehrano kanadskega proizvajalca Champion Petfoods Ltd, z visoko vsebnostjo beljakovin in malo ogljikovimi hidrati. Mesne sestavine so izključno kanadskega izvora in so preverjeno kvalitete, primerne tudi za prehrano ljudi. NE VSEBUJE koruze, pšenice ali glutena, neustreznih palmovih ali kokosovih olj, stranskih proizvodov živalskega porekla, mesa vzrejenega s pomočjo hormonov, umetnih arom ali konzervansov, genetsko spremenjenih sestavin. Kljub modernemu življenjskemu stilu današnjih psov, je pasji prebavni sistem že stoletja enak. ORIJEN hrana z ustreznim razmerjem in količino živalskih beljakovin, posnema naravno dieto mesojedov. Glavna značilnost hrane Orijen je visoka vsebnost svežih regionalnih sestavin v biološko primernem razmerju: 70% mesa, 30% sadja in zelenjave, 0% žitaric. Vse sestavine v hrani Orijen so dane v predelavo sveže, nikoli zamrznjene. Orijen vsebuje paleto regionalnega sadja in zelenjave in zelišča, ki so jih skrbno izbrali veterinarji. Rezultat takšne prehrane je zdravje in dobro počutje vašega psa ali mačke. ACANA je bogata z beljakovinami in ima nižjo vsebnost ogljikovih hidratov. Hrano odlikujejo regionalne sestavine, ki so dane v predelavo sveže, nikoli zamrznjene. Izjema je le novozelandska jagnjetina in kanadska raca. Več o posameznih različicah hrane v spletni trgovini Pasje mesto. www.pasjemesto.com


text: Križna gora je 1162 m visok vrh, ki se nahaja severno od vasi Podkraj. Z vrha na katerem stoji razgledni stolp je lep razgled po večjem delu Slovenije. Ob lepem vremenu lahko tako vidimo del Tržaškega zaliva, Julijce, Karavanke, Kamniško in Savinjske Alpe ter Snežnik. Vrh ima vpisno skrinjico in žig.