0fe8 Dit document is overgenomen van EUR-Lex Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 of 11 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system and conditions for refusal or withdrawal of payments and administrative penalties applicable to direct payments, rural development support and cross compliance Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost PB L 181 van 20.6.2014, blz. 48–73 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Van kracht DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost EVROPSKA KOMISIJA JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1), zlasti členov 63(4), 64(6), 72(5), 76, 77(7), 93(4), 101(1) in 120 Uredbe; ob upoštevanju naslednjega: SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa do 0fe8 ločbe, ki dopolnjujejo nekatere nebistvene elemente Uredbe (EU) št. 1306/2013 glede: Člen 2 Opredelitev pojmov 1. Za integrirani sistem iz člena 67(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 67(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov: (24) „geografski informacijski sistem“ (v nadaljnjem besedilu: GIS) pomeni tehnike računalniškega geografskega informacijskega sistema iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013; (25) „referenčna parcela“ pomeni geografsko razmejeno površino, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena v identifikacijskem sistemu za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (ES) št. 1306/2013; (26) „geografski material“ pomeni karte ali druge dokumente, ki se uporabljajo za sporočanje vsebin GIS med vložniki vlog za pomoč ali podporo in državami članicami. 2. Za namene naslova IV te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz naslova VI Uredbe (EU) št. 1306/2013. Poleg tega „standardi“ pomenijo vse standarde, kakor so jih opredelile države članice v skladu s členom 94 Uredbe (EU) št. 1306/2013, in obveznosti v zvezi s trajnimi pašniki iz člena 93(3) navedene uredbe. Člen 3 Uporaba kazenskih sankcij Uporaba upravnih kazni in zavrnitev ali ukinitev pomoči ali podpore, kot določa ta uredba, ne posega v uporabo kazenskih sankcij, če nacionalno pravo tako določa. Člen 4 Višja sila in izjemne okoliščine 1. Če v zvezi z neposrednimi plačili upravičenec zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ni mogel izpolniti meril za upravičenost ali drugih obveznosti, ohrani svoje pravice do pomoči za površine ali živali, ki so bile ob pojavu višje sile ali izjemnih okoliščin upravičene. Če v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja iz členov 28, 29, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 upravičenec zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin ni mogel izpolniti zavez, se zadevno plačilo za leta, v katerih je prišlo do višje sile ali izjemnih okoliščin, sorazmerno ukine. Ukinitev zadeva samo tiste dele zaveze, pri kateri do dodatnih stroškov ali izgube dohodka ni prišlo pred pojavom višje sile ali izjemnih okoliščin. V zvezi z merili za upravičenost in ostalimi obveznostmi se ukinitve in upravne kazni ne uporabijo. V zvezi z drugimi ukrepi podpore za razvoj podeželja države članice v primerih višje sile ali izjemnih okoliščin ne zahtevajo delnega ali popolnega povračila podpore. Pri večletnih zavezah ali plačilih se povračilo podpore, prejete v predhodnih letih, ne bo zahtevalo, zaveza ali plačilo pa se bo nadaljevalo v naslednjih letih v skladu s prvotnim trajanjem. Če neizpolnjevanje zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin zadeva navzkrižno skladnost, se ustrezna upravna kazen iz člena 91(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 ne uporabi. 2. O primerih višje sile in izjemnih okoliščin se 0fe8 pristojni organ pisno obvesti v 15 delovnih dneh od dneva, ko je upravičenec oziroma njegova pooblaščena oseba to zmožna storiti, priložijo pa se tudi ustrezni dokazi v skladu z zahtevami pristojnega organa. NASLOV II INTEGRIRANI ADMINISTRATIVNI IN KONTROLNI SISTEM POGLAVJE I ZAHTEVE SISTEMA Člen 5 Identifikacija kmetijskih parcel 1. Identifikacijski sistem za kmetijske parcele iz člena 70 Uredbe (EU) št. 1306/2013 deluje na ravni referenčnih parcel. Referenčna parcela vsebuje enoto zemljišča, ki predstavlja kmetijsko površino, kot je opredeljena v členu 4(1)(e) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Kadar je primerno, referenčna parcela vključuje tudi površine, določene v členu 32(2)(b) Uredbe (EU) št. 1307/2013, in kmetijsko zemljišče iz člena 28(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013. Države članice zamejijo referenčno parcelo na način, ki zagotavlja, da je referenčna parcela merljiva, da omogoča enotno in nedvoumno opredelitev lokacije vsake kmetijske parcele, ki je vsako leto prijavljena, in se načeloma ne spreminja skozi čas. 2. Poleg tega države članice zagotovijo zanesljivo identifikacijo prijavljenih kmetijskih parcel. Zlasti zahtevajo, da so vlogam za pomoč in zahtevkom za plačila priložene posebne informacije ali dokumenti, ki jih določi pristojni organ in ki omogočajo, da se vsaka kmetijska parcela locira in izmeri. Za vsako referenčno parcelo države članice: (a) določijo največjo upravičeno površino za namene shem podpore iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1307/2013; (b) določijo največjo upravičeno površino za namene ukrepov, vezanih na površino, iz členov od 28 do 31 Uredbe (EU) št. 1305/2013; (c) določijo lokacijo in velikost tistih površin z ekološkim pomenom, navedenih v členu 46(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, za katere se je država članica odločila, da se štejejo za površine z ekološkim pomenom. V ta namen države članice uporabijo faktorje pretvorbe in/ali utežne faktorje iz Priloge X k Uredbi (EU) št. 1307/2013, kadar je to primerno; (d) ugotovijo, ali se uporabljajo določbe za gorska območja, območja s pomembnimi naravnimi omejitvami in druga območja s posebnimi omejitvami iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013, območja Natura 2000, območja, ki jih 0018 zajema Direktiva 2000/60 0fe8 /ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), kmetijska zemljišča, odobrena za proizvodnjo bombaža v skladu s členom 57 Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine, ki se naravno vzdržujejo v stanju, primernem za pašo ali pridelavo iz člena 4(1)(c)(iii) Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine, ki jih države članice določijo za regionalno in/ali kolektivno izvajanje površin z ekološkim pomenom v skladu s členom 46(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine, ki so bile sporočene Komisiji v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1307/2013, površine z okoljsko občutljivim trajnim travinjem, ki so na območjih, ki jih zajema Direktiva 92/43/EGS (15) ali Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), okoljsko občutljive, in druga občutljiva območja iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in/ali za območja, ki jih določijo države članice v skladu s členom 48 navedene uredbe. 3. Države članice zagotovijo, da je največja upravičena površina na referenčno parcelo iz odstavka 2(a) pravilno količinsko opredeljena z odstopanjem do največ 2 %, pri čemer se upoštevata vris in stanje referenčne parcele. 4. Za ukrepe iz členov 21(1)(a), 30 in 34 Uredbe (EU) št. 1305/2013 lahko države članice za zemljišča, ki jih pokriva gozd in so upravičena do podpore, vzpostavijo ustrezne nadomestne sisteme za enotno identifikacijo zemljišč. 5. GIS deluje na podlagi nacionalnega referenčnega koordinatnega sistema, kakor je opredeljen v Direktivi 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), ki omogoča standardizirano merjenje in enotno identifikacijo kmetijskih parcel po vsej zadevni državi članici. Če se uporabljajo različni koordinatni sistemi, so medsebojno izključujoči in vsak od njih zagotavlja doslednost med podatki, ki se nanašajo na isto lokacijo. Člen 6 Ocena kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele 1. Države članice letno ocenjujejo kakovost identifikacijskega sistema za kmetijske parcele za namene sheme osnovnega plačila in sheme enotnega plačila na površino iz poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013. Ta ocena zajema dva razreda skladnosti. Za oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele prvi razred skladnosti zajema naslednje elemente: (a) pravilno opredelitev velikosti največje upravičene površine; (b) delež in razporeditev referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upoštevane neupravičene površine ali kjer niso upoštevane kmetijske površine; (c) obstoj referenčnih parcel s hudimi pomanjkljivostmi. Za ugotovitev morebitne pomanjkljivosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele drugi razred skladnosti zajema naslednje elemente kakovosti: (a) kategorizacijo referenčnih parcel, kjer so pri največji upravičeni površini upoštevane neupravičene površine, niso upoštevane kmetijske površine ali so bile odkrite ključne hude pomanjkljivosti; (b) razmerje med prijavljeno površino in največjo upravičeno površino znotraj referenčnih parcel; (c) odstotek referenčnih parcel, na katerih so se z leti zgodile spremembe. Kadar rezultati ocene kakovosti razkrijejo pomanjkljivosti v sistemu, država članica sprejme ustrezne ukrepe za njihovo odpravo. 2. Država članica oceno iz odstavka 1 izvede na podlagi vzorca referenčnih parcel, ki ga izbere in predloži Komisija. Uporabljajo podatke, ki jim omogočijo oceniti trenutne razmere na terenu. 3. Poročilo o oceni in, kadar je primerno, ukrepi za odpravo pomanjkljivosti ter časovni načrt za njihovo izvedbo se pošljejo Komisiji najpozneje do 31. januarja po zadevnem koledarskem letu. Člen 7 Identifikacija in registracija plačilnih pravic 1. Sistem za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic iz člena 71 Uredbe (EU) št. 1306/2013 je elektronski register na ravni države članice in zagotavlja, zlasti v zvezi z navzkrižnimi preverjanji iz odstavka 1 navedenega člena, učinkovito sledljivost plačilnih pravic, predvsem glede: (a) imetnika, (b) letnih vrednosti; (c) datuma vzpostavitve;0fe8 (d) datuma zadnje aktivacije; (e) porekla, zlasti glede njegove določitve, izvorne, nacionalne ali regionalne rezerve, nakupa, zakupa in dedovanja; (f) kadar se uporablja člen 21(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013, pravic, ki se ohranijo na podlagi navedene določbe; (g) kjer je primerno, regionalnih omejitev. 2. Države članice, ki imajo več kot eno plačilno agencijo, se lahko odločijo, da bo elektronski register deloval na ravni plačilne agencije. V takem primeru zadevna država članica zagotovi, da so različni registri med seboj združljivi. Člen 8 Identifikacija upravičencev Brez poseganja v člen 72(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 enotni sistem za beleženje identitete vsakega upravičenca iz člena 73 navedene uredbe jamči enotno identifikacijo v zvezi z vsemi vlogami za pomoč in zahtevki za plačilo ali drugimi izjavami, ki jih predloži isti upravičenec. POGLAVJE II KMETIJSKE PARCELE S KRAJINSKIMI ZNAČILNOSTMI IN DREVESI Člen 9 Določitev površin, na katerih kmetijske parcele vključujejo krajinske značilnosti in drevesa 1. Kjer so nekatere krajinske značilnosti, zlasti žive meje, jarki in zidovi, tradicionalno del dobre kmetijske prakse pri pridelavi ali rabi na kmetijskih površinah v določenih regijah, se države članice lahko odločijo, da se ustrezna površina šteje kot del upravičene površine kmetijske parcele v smislu člena 67(4)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 pod pogojem, da ne preseže skupne širine, ki jo določi zadevna država članica. Ta širina ustreza tradicionalni širini v zadevni regiji in ne presega dveh metrov. Če pa so države članice pred 9. decembrom 2009 Komisiji priglasile širino, ki v skladu z tretjim pododstavkom člena 30(2) Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 (18) presega dva metra, se navedena širina kljub vsemu lahko uporabi. Prvi in drugi pododstavek se ne uporabljata za trajno travinje z razpršenimi krajinskimi značilnostmi in drevesi, če se je zadevna država članica odločila, da uporabi sorazmerni sistem v skladu s členom 10. 2. V 0018 se krajinske značilnost 0fe8 i, za katere veljajo zahteve in standardi, navedeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 in so del skupne površine kmetijske parcele, se štejejo kot del upravičene površine navedene kmetijske parcele. 3. Kmetijska parcela z razpršenimi drevesi se šteje kot upravičena površina, če sta izpolnjena naslednja pogoja: (a) kmetijske dejavnosti se na isti površini lahko opravljajo na podoben način kot na parcelah brez dreves in (b) število dreves na hektar ne presega največje gostote. Največjo gostoto iz točke (b) prvega pododstavka določijo države članice in jo sporočijo na podlagi tradicionalnih praks pridelave, naravnih pogojev in okoljskih razlogov. Največja gostota ne presega 100 dreves na hektar. Vendar se navedena omejitev ne uporablja za ukrepe iz členov 28 in 30 Uredbe (EU) št. 1305/2013. Ta odstavek se ne uporablja za razpršena sadna drevesa, ki dajejo večkratne pridelke, za razpršena drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo, na trajnem travinju in za trajno travinje z razpršenimi krajinskimi značilnostmi in drevesi, če se je zadevna država članica odločila, da uporabi sorazmerni sistem v skladu s členom 10. Člen 10 Sorazmerni sistem za trajno travinje s krajinskimi značilnostmi in drevesi 1. Kar zadeva trajno travinje z razpršenimi neupravičenimi značilnostmi, kot so krajinske značilnosti in drevesa, se lahko država članica za določitev upravičene površine znotraj referenčne parcele odloči za uporabo sorazmernega sistema. Sorazmerni sistem iz prvega pododstavka vključuje različne kategorije homogenega tipa pokrovnosti tal, za katere se uporablja določen koeficient znižanja, določen na podlagi odstotka neupravičene površine. Kategorija z najmanjšim odstotkom neupravičene površine ne presega 10 % neupravičene površine in za to kategorijo se koeficient znižanja ne uporablja. 2. Vse krajinske značilnosti, za katere veljajo zahteve in standardi, navedeni v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 in so del skupne površine kmetijske parcele, se obravnavajo kot del upravičene površine. 3. Ta člen se ne uporablja za trajno travinje s sadnim drevjem, ki daje večkratne pridelke. POGLAVJE III VLOGE ZA POMOČ IN ZAHTEVKI ZA PLAČILA Člen 11 Zbirna vloga Zbirna vloga zajema vsaj vlogo za neposredna plačila iz člena 72(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v okviru sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino in drugih shem pomoči na površino. Člen 12 Odstopanje od roka za predložitev Če zadnji dan za predložitev vloge za pomoč ali podporo, zahtevka za plačilo ali drugih izjav ali drugih spremnih dokumentov ali pogodb oziroma zadnji dan za spremembo zbirne vloge ali zahtevka za plačilo pade na državni praznik, soboto ali nedelj 0fe8 o, z odstopanjem od člena 5(1) Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (19) velja, da ta zadnji dan pade na prvi naslednji delovni dan. Prvi odstavek se uporablja tudi za najpoznejši možni rok za pozne predložitve iz tretjega pododstavka člena 13(1) in za najpoznejši možni rok za pozne predložitve iz drugega pododstavka člena 14 za predložitev vlog upravičencev za dodelitev ali povišanje plačilnih pravic. Člen 13 Pozna predložitev 1. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primerih, ko se vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo na podlagi te uredbe predloži po roku za predložitev, ki ga določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zneski, do katerih bi bil upravičenec upravičen, če bi bila vloga ali zahtevek predložena v roku, znižajo za 1 % na delovni dan. Brez poseganja v posebne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice v zvezi s potrebo po pravočasni predložitvi spremnih dokumentov zaradi načrtovanja in izvajanja učinkovitega nadzora, se prvi pododstavek uporablja tudi za vloge za podporo, dokumente, pogodbe ali druge izjave, ki se predložijo pristojnemu organu, kadar so takšne vloge za podporo, dokumenti, pogodbe ali izjave bistveni za upravičenost do zadevne pomoči ali podpore. V tem primeru se znižanje uporablja za znesek, ki se izplača za zadevno pomoč ali podporo. Če je zamuda daljša od 25 koledarskih dni, se vloga ali zahtevek štejeta za nesprejemljiva, upravičencu pa se pomoč ali podpora ne dodeli. 2. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primeru, ko upravičenec do shem iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20), za katerega veljajo tudi obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ne predloži zbirne vloge v roku iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena, uporabi znižanje za 1 % na delovni dan. Največje znižanje je omejeno na 25 %. Odstotek znižanja se uporabi za skupni znesek plačil za ukrepe iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, deljeno s 3 za prestrukturiranje in preusmeritev. 3. Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primerih, ko se sprememba zbirne vloge ali zahtevka za plačilo predloži po roku za predložitev, ki ga določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zneski, ki se nanašajo na dejansko uporabo zadevnih kmetijskih parcel, znižajo za 1 % na delovni dan. Spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo se dovolijo le do zadnjega možnega roka za pozno predložitev zbirne vloge ali zahtevka za plačilo, kot je naveden v tretjem pododstavku odstavka 1. Če pa je navedeni rok pred datumom ali na datum za predložitev spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo iz prvega pododstavka tega odstavka, spremembe zbirne vloge ali zahtevka za plačilo po navedenem datumu veljajo za nesprejemljive. Člen 14 Pozna predložitev vloge za plačilne pravice Razen v primerih višje sile in izjemnih okoliščin iz člena 4 se v primerih, ko se vloga za dodelitev plačilnih pravic ali po potrebi povečanje vrednosti plačilnih pravic predloži po roku, ki ga v ta namen določi Komisija na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, zneski za navedeno leto za plačilo plačilnih pravic ali po potrebi povečanja vrednosti plačilnih pravic, ki se dodelijo upravičencu, znižajo za 3 % na delovni dan. Če je zamuda d 0fe8 aljša od 25 koledarskih dni, vloga velja za nesprejemljivo in upravičencu se plačilne pravice ne dodelijo oziroma se njihova vrednost ne poveča. POGLAVJE IV IZRAČUN POMOČI IN UPRAVNIH KAZNI ZA SHEME NEPOSREDNIH PLAČIL IN UKREPE ZA RAZVOJ PODEŽELJA V OKVIRU INTEGRIRANEGA SISTEMA ODDELEK 1 Splošna pravila Člen 15 Izvzetja iz uporabe upravnih kazni 1. Upravne kazni iz tega poglavja se ne uporabijo za del vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, za katerega upravičenec pisno obvesti pristojni organ, da je vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo nepravilen ali da je postal nepravilen po vložitvi, pod pogojem, da upravičenec ni bil obveščen o nameri pristojnega organa, da izvede pregled na kraju samem, in da organ upravičenca še ni obvestil o kakršni koli neskladnosti vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo. 2. Na podlagi informacij, ki jih predloži upravičenec, kot je določeno v odstavku 1, se vloga za pomoč ali zahtevek za plačilo uskladi z dejanskim stanjem. Člen 16 Neprijava vseh površin 1. Če za dano leto upravičenec ne prijavi vseh kmetijskih parcel, povezanih s površinami iz člena 72(1) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ter razlika med skupno prijavljeno površino v zbirni vlogi in/ali zahtevku za plačilo in prijavljeno površino, vključno s skupno površino neprijavljenih parcel, presega 3 % prijavljene površine, se skupni znesek neposrednih plačil na površino in/ali podpore v okviru ukrepov podpore na površino, ki se navedenemu upravičenca plača za navedeno leto, zniža za do 3 %, odvisno od resnosti opustitve. Kazen, izračunana v skladu s prvim pododstavkom, se zniža za znesek upravne kazni, ki je bila uporabljena v skladu s členom 28(2). 2. Odstavek 1 se uporablja tudi za plačila, povezana s shemami iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, kadar za upravičenca veljajo obveznosti navzkrižne skladnosti v skladu s členom 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013. Odstotek znižanja se uporabi za skupni znesek plačil za ukrepe iz členov 46 in 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013, deljen s 3 za prestrukturiranje in preusmeritev. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za plačila v okviru sheme za male kmete, določene v naslovu V Uredbe (EU) št. 1307/2013. ODDELEK 2 Sheme pomoči na površino, razen plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, ali ukrepi podpore na površino Člen 17 Splošna načela 1. Za namene tega oddelka se razlikuje med naslednjimi skupinami kmetijskih rastlin, če je to primerno: (a) površine, ki so prijavljene za namen aktiviranja plačilnih pravic v okviru sheme osnovnega plačila ali za namen dodelitve enotnega plačila na površino; (b) skupina za vsako od prijavljenih površin za katero koli drugo shemo pomoči ali ukrep podpore na površino, za katero se uporabi drugačna višina pomoči ali podpore; (c) površine, prijavljene pod naslovom „druge uporabe“. 2. Kadar ista površina predstavlja osnovo za vlogo za pomoč in/ali zahtevek za plačilo v okviru več kot ene sheme pomoči ali ukrepa podpore na površino, se površina upošteva ločeno za vsako od navedenih shem pomoči ali vsakega od ukrepov podpore. Člen 18 Osnova za izračun za plačila na površino 1. Pri vlogah za pomoč v shemi osnovnega plačila, shemi za male kmete, prerazporeditvenem plačilu, plačilu za območja z naravnimi omejitvami in po potrebi shemi za mlade kmete in kadar država članica uporablja shemo osnovnega plačila, velja naslednje: (a) če število prijavljenih plačilnih pravic presega število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo, se število prijavljenih plačilnih pravic zmanjša na število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo; (b) če med številom prijavljenih plačilnih pravic in prijavljeno površino obstaja razlika, se prijavljena površina prilagodi na najnižjo številko. Ta odstavek se ne uporabi v prvem letu dodelitve plačilnih pravic. 2. Pri plačilu za mlade kmete in kadar se država članica odloči za način plačila iz člena 50(6), (7) in (8) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v primeru, če površina, prijavljena v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino, presega omejitve, ki jih določi država članica v skladu s členom 50(9) navedene uredbe, prijavljena površina zmanjša na to omejitev. 3. Pri prerazporeditvenem plačilu se v primeru, če površina, prijavljena v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino, presega omejitve, ki jih država članica določi v skladu s členom 41(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013, prijavljena površina zmanjša na to omejitev. 4. Pri plačilu za območja z naravnimi omejitvami in kadar se država članica odloči za način plačila, določen v členu 48(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se v primeru, če površina, prijavljena v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino, presega največje število hektarov, ki ga določi država članica, prijavljena površina zmanjša na to število. 5. Pri vlogah za pomoč in/ali zahtevkih za plačilo v okviru shem pomoči ali ukrepov podpore 0fe8 na površino se v primeru, če je ugotovljeno, da je ugotovljena površina za skupino kmetijskih rastlin večja kot prijavljena površina v vlogi za pomoč, za izračun pomoči uporabi prijavljena površina. 6. Brez poseganja v upravne kazni v skladu s členom 19 se pri vlogah za pomoč in/ali zahtevkih za plačilo v okviru shem pomoči ali ukrepov podpore na površino v primeru, če prijavljena površina presega ugotovljeno površino za skupino kmetijskih rastlin, kot je določeno v členu 17(1), pomoč izračuna na podlagi ugotovljene površine za navedeno skupino kmetijskih rastlin. Vendar se brez poseganja v člen 60 Uredbe (EU) št. (EU) št. 1306/2013 v primeru, če je razlika med celotno ugotovljeno površino in celotno prijavljeno površino za plačilo v okviru shem neposredne pomoči, ki so določene v naslovih III, IV in V Uredbe (EU) št. 1307/2013, ali celotno prijavljeno površino za plačilo v okviru ukrepov podpore na površino, manjša ali enaka 0,1 hektara, ugotovljena površina obravnava kot enaka prijavljeni površini. Za ta izračun se upoštevajo le čezmerne prijave površin na ravni skupine kmetijskih rastlin, kot je določeno v členu 17(1). Drugi pododstavek se ne uporablja, kadar razlika predstavlja več kot 20 % celotne prijavljene površine za plačila. 7. Za namen izračuna pomoči v okviru sheme osnovnega plačila se upošteva povprečje vrednosti različnih plačilnih pravic v zvezi z ustrezno prijavljeno površino. Člen 19 Upravne kazni v primerih čezmerne prijave 1. Če je v zvezi s skupino kmetijskih rastlin iz člena 17(1) prijavljena površina za namene katere koli sheme pomoči ali ukrepa podpore na površino, večja od ugotovljene površine v skladu s členom 18, se pomoč izračuna na osnovi ugotovljene površine, znižane za dvakratno ugotovljeno razliko, če je navedena razlika večja od bodisi 3 % bodisi dveh hektarov, vendar ne presega 20 % ugotovljene površine. Če razlika presega 20 % ugotovljene površine, se zadevni skupini kmetijskih rastlin ne dodeli nobena pomoč ali podpora na površino. 2. Če razlika presega 50 %, se zadevni skupini kmetijskih rastlin ne dodeli pomoči ali podpore na površino. Poleg tega za upravičenca velja dodatna kazen, enaka višini zneska pomoči ali podpore, ki odgovarja razliki med prijavljeno površino in ugotovljeno površino v skladu s členom 18. 3. Če zneska, izračunanega v skladu z odstavkoma 1 in 2, ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše. Člen 20 Upravne kazni za posebno plačilo za bombaž Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 19 te uredbe, upravičenec v primeru, kadar je ugotovljeno, da ne spoštuje obveznosti iz člena 61(1) in (2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 639/2014 (21), izgubi pravico do povečanja pomoči iz člena 60(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013. Poleg tega se pomoč za bombaž na upravičeni hektar v skladu s členom 57 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zmanjša za znesek povečanja, ki bi bilo sicer upravičencu dodeljeno v skladu s členom 60(2) navedene uredbe. Člen 21 Upravne kazni, razen za čezmrne prijave površin, v zvezi s plačili za mlade kmete na podlagi poglavja V naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 1. Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 19, se v primeru, kad 0fe8 ar je ugotovljeno, da upravičenec ne izpolnjuje obveznosti iz člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013 in člena 49 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, pomoč za mlade kmete ne izplača ali se v celoti ukine. Poleg tega se v primeru, kadar je ugotovljeno, da je upravičenec predložil lažen dokaz, da bi dokazal izpolnjevanje obveznosti, določi kazen v višini 20 % zneska, ki ga je upravičenec prejel ali bi ga sicer prejel v obliki plačila za mlade kmete v skladu s členom 50(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013. 2. Če zneska neupravičenih plačil in upravnih kazni iz odstavka 1 ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše. ODDELEK 3 Plačilo za kmetijske prakse, ki so koristne za podnebje in okolje Člen 22 Splošna načela 1. Za namene tega oddelka se razlikuje med naslednjimi skupinami kmetijskih rastlin, če je to primerno: (a) vsaka skupina površin, prijavljenih kot posebna kmetijska rastlina iz člena 44(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (b) površine, ki so prijavljene kot trajno travinje in so okoljsko občutljive, iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013; (c) ostale površine, razen tistih iz točke (b), prijavljene kot trajno travinje, in (d) površine, prijavljene kot površine z ekološkim pomenom iz člena 46(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013. 2. Kadar je ista površina prijavljena za več kot eno skupino kmetijskih rastlin, se ta površina upošteva ločeno za vsako od navedenih skupin kmetijskih rastlin. Člen 23 Osnova za izračun plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje glede na upravičene hektare, prijavljene v shemi osnovnega plačila ali shemi enotnega plačila na površino 1. Kadar država članica uporabi shemo osnovnega plačila, velja naslednje: (a) če število prijavljenih plačilnih pravic presega število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo, se število prijavljenih plačilnih pravic zmanjša na število plačilnih pravic, ki jih ima upravičenec na voljo; (b) če med številom prijavljenih plačilnih pravic in prijavljeno površino obstaja razlika, se prijavljena površina prilagodi na najnižjo številko. 2. Brez poseganja v upravne kazni, ki se uporabijo v skladu s členom 28 se v primeru, če površina, prijavljena v zbirni vlogi za osnovno plačilo ali enotno plačilo na površino, presega ugotovljeno površino, ugotovljena površina uporabi za izračun plačila za zeleno komponento, za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje (v nadaljnjem besedilu: plačilo za zeleno komponento). Če pa se ugotovi, da je ugotovljena površina za shemo osnovnega plačila ali shemo enotnega plačila na površino večja od prijavljene površine v vlogi za pomoč, se za izračun plačila za zeleno komponento uporabi prijavljena površina. Člen 24 Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahteve glede diverzifikacije kmetijskih rastlin 1. Kadar se v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno skupino kmetijskih rastlin, zajema več kot 75 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotne površine ugotovljenega ornega zemljišča, pomnoženo s količnikom razlike. Količnik razlike iz prvega pododstavka je delež površine z glavno skupino kmetijskih rastlin, ki presega 75 % celotnega ugotovljenega ornega zemljišča na celotni površini, potrebni za ostale skupine kmetijskih rastlin. 2. Kadar se v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da dve glavni kmetijski rastlini ne zajemata več kot 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, vendar površina, ki je bila ugotovljena za dve glavni skupini kmetijskih rastlin, zajema več kot 95 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotne površine ugotovljenega ornega zemljišča, pomnoženo s količnikom razlike. Količnik razlike iz prvega pododstavka je delež površine z dvema glavnima skupinama kmetijskih rastlin, ki presega 95 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča na celotni površini, potrebni za ostale skupine kmetijskih rastlin. 3. Kadar se v členu 44 Uredbe (EU) št. 1307/2013 zahteva, da glavna kmetijska rastlina ne zajema več kot 75 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča in da dve glavni kmetijski rastlini ne zajemata več kot 95 %, vendar površina, ki je bila ugotovljena za glavno skupino kmetijskih rastlin, zajema več kot 75 %, in površina, ki je bila ugotovljena za dve glavni skupini kmetijskih rastlin, zajema več kot 95 %, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotne ugotovljene površine ornega zemljišča, pomnoženo s količnikom razlike. Količnik razlike iz prvega pododstavka je vsota količnikov razlike, izračunana v skladu z odstavkoma 1 in 2. Vendar vrednost količnika ni višja od 1. 4. Kadar upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahteve glede diverzifikacije kmetijskih rastlin iz tega člena, je površina, za katero se v naslednjih letih zmanjša površina za izračun plačila za zeleno komponento v skladu z odstavki 1, 2 in 3, celotna ugotovljena površina ornega zemljišča, pomnožena z uporabljenim količnikom razlike. Člen 25 Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev za trajno travinje 1. Če je ugotovljeno neizpolnjevanje iz tretjega pododstavka člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za površino, za katero je ugotovljeno neizpolnjevanje zahtev iz tretjega pododstavka člena 45(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013. 2. Če je ugotovljeno neizpolnjevanje obveznosti iz člena 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za površino, za katero je ugotovljeno neizpolnjevanje obveznosti iz člena 44 Delegirane uredbe (EU) št. 639/2014. 3. Neizpolnjevanje velja za „ugotovljeno“, če je odkrito med katero koli vrsto pregledov, izvedenih v skladu s členom 74 Uredbe (EU) št. 1306/2013, ali kadar sta bila na neizpolnjevanje na kakršen koli drug način opozorjena pristojni kontrolni organ ali plačilna agencija. Člen 26 Znižanje plačila za zeleno komponento v primeru neizpolnjevanja zahtev glede površine z ekološkim pomenom 1. Površina z ekološkim pomenom, zahtevana v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 1307/2013 (v nadaljnjem besedilu: zahtevana površina z ekološkim pomenom), se izračuna na osnovi celotne ugotovljene površine ornega zemljišča in vključujoč, po potrebi v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ugotovljene površine iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) navedene uredbe. 2. Če zahtevana površina z ekološkim pomenom presega ugotovljeno površino z ekološkim pomenom, pri čemer se upošteva utežni faktor površin z ekološkim pomenom iz člena 46(3) Uredbe (ES) št. 1307/2013, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23 te uredbe, zmanjša za 50 % celotnega ugotovljenega ornega zemljišča in vključujoč, po potrebi v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ugotovljene površine iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) navedene uredbe, ter se pomnoži s količnikom razlike. Količnik razlike, naveden v prvem pododstavku, je delež razlike med zahtevano površino z ekološkim pomenom in ugotovljeno površino z ekološkim pomenom na zahtevani površini z ekološkim pomenom. 3. Kadar upravičenec tri leta ni izpolnjeval zahtev glede površine z ekološkim pomenom iz tega člena, je površina, za katero se v naslednjih letih zmanjša površina za izračun plačila za ekološko kmetovanje v skladu z odstavkom 2, celotna ugotovljena površina ornega zemljišča, vključno z ugotovljenimi površinami iz točk (c), (d), (g) in (h) prvega pododstavka člena 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, kadar se to uporablja na podlagi člena 46(2) navedene uredbe, pomnožena z uporabljenim količnikom razlike. Člen 27 Maksimalno znižanje plačila za zeleno komponento 1. Vsota znižanj, izračunanih v skladu s členi od 24 do 26, izražena v hektarih, ne presega celotnega števila hektarov ugotovljenega ornega zemljišča, vključujoč, po potrebi v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1307/2013, ugotovljene površine iz točk (c), (d), (g) in (h 0fe8 ) prvega pododstavka člena 46(2) navedene uredbe. 2. Brez poseganja v uporabo upravnih kazni, ki se uporabljajo v skladu s členom 28, celotno znižanje, izračunano v skladu s členi od 24 do 26, ne presega zneska plačila za ekološko kmetovanje, izračunanega v skladu s členom 23. Člen 28 Upravne kazni v zvezi s plačilom za zeleno komponento 1. Če se površina, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23, razlikuje od površine, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento po uporabi členov od 24 do 27, se plačilo za zeleno komponento izračuna na podlagi slednje površine, ki se zmanjša za dvakratno ugotovljeno razliko, če je razlika večja od bodisi 3 % bodisi dveh hektarov, vendar ne presega 20 % površine, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento po uporabi členov od 24 do 27. Če je razlika večja od 20 %, se pomoč ne dodeli. Če je razlika večja od 50 %, se pomoč ne dodeli. Poleg tega za upravičenca velja dodatna kazen, enaka višini zneska pomoči, ki odgovarja razliki med površino, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento v skladu s členom 23, in površino, ki se uporabi za izračun plačila za zeleno komponento po uporabi členov od 24 do 27 2. Če upravičenec ne prijavi vse svoje površine z ornim zemljiščem, zaradi česar bi bil oproščen obveznosti iz členov 44, 45 in 46 Uredbe (EU) št. 1307/2013, in/ali vsega trajnega travinja, ki je okoljsko občutljivo, v skladu s členom 45(1) navedene uredbe in je neprijavljena površina večja od 0,1 ha, se površina, ki se uporabi za izračun plačila za ekološko kmetovanje po uporabi členov od 24 do 27 te uredbe, zniža za dodatnih 10 %. 3. V skladu s členom 77(6) Uredbe (EU) št. 1306/2013 se upravne kazni, izračunane v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, ne uporabijo za leti zahtevka 2015 in 2016. Upravna kazen, izračunana v skladu z odstavkoma 1 in 2, se deli s 5 in omeji na 20 % zneska plačila za zeleno komponento, do katerega bi bil zadevni kmet upravičen v skladu s členom 23 v letu zahtevka 2017, ter deli s 4 in omeji na 25 % istega zneska za leto zahtevka 2018 in poznejša leta zahtevkov. 4. Če zneska upravnih kazni, izračunanega v skladu z odstavki 1, 2 in 3, ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu odkritja v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše. Člen 29 Pravila, ki se uporabijo za enakovredne prakse Ta oddelek se smiselno uporablja za enakovredne prakse iz člena 43(3) Uredbe (EU) št. 1307/2013. ODDELEK 4 Prostovoljno vezana podpora, ki temelji na vlogah za pomoč na žival v okviru shem pomoči za živali, ali podpora za razvoj podeželja, ki temelji na zahtevkih za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival Člen 30 Podlaga za izračun 1. Pomoč ali podpora se v nobenem primeru ne dodeli za število živali, višje od števila, ki je navedeno v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo. 2. Živali na kmetijskem gospodarstvu veljajo za ugotovljene le, če so identificirane v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo. Identificirane živali se lahko nadomestijo, ne da bi to povzročilo izgubo pravice do plačila pomoči ali podpore, če pristojni organ še ni obvestil upravičenca o neizpolnj 0018 evanju zahtev v vlogi al 0fe8 i zahtevku ali če upravičenec še ni bil obveščen o nameri organa, da izvede pregled na kraju samem. Kadar država članica ne uporabi možnosti, da bi imela sistem brez zahtevkov v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, z vsemi sredstvi zagotovi, da ne obstaja noben dvom o tem, katere živali so zajete v vlogah ali zahtevkih upravičenca. 3. Brez poseganja v člen 31 se v primeru, če število živali, prijavljenih v vlogi za pomoč ali zahtevku za plačilo, presega število, ki je ugotovljeno z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem, pomoč ali podpora izračuna na podlagi ugotovljenih živali. 4. Kadar so ugotovljeni primeri neizpolnjevanja v zvezi s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi, velja naslednje: (a) govedo na kmetijskem gospodarstvu, ki je izgubilo eno od dveh ušesnih znamk, velja za ugotovljeno, če je jasno in posamično identificirano z drugimi elementi sistema za identifikacijo in registracijo govedi iz točk (b), (c) in (d) prvega odstavka člena 3 Uredbe (ES) št. 1760/2000; (b) eno govedo na kmetijskem gospodarstvu, ki je izgubilo dve ušesni znamki, velja za ugotovljeno, če je žival še vedno mogoče identificirati z registrom, potnim listom za živali, zbirko podatkov ali na druge načine, določene z Uredbo (ES) št. 1760/2000, ter če imetnik živali lahko dokaže, da je že pred najavo pregleda na kraju samem ukrepal, da bi napako odpravil; (c) kadar je ugotovljeno neizpolnjevanje povezano z nepravilnimi vnosi v register ali potni list za živali, zadevna žival velja za neugotovljeno le, če so navedene napake ugotovljene pri vsaj dveh pregledih v obdobju 24 mesecev. V vseh ostalih primerih zadevna žival velja za neugotovljeno po prvi ugotovitvi neizpolnjevanja zahtev. Vnosi v sistem za identifikacijo in registracijo govedi ter uradna obvestila sistemu se lahko v primerih očitnih napak, ki jih prizna pristojni organ, kadar koli popravijo. 5. Ovca ali koza na gospodarstvu, ki je izgubila eno ušesno znamko, velja za ugotovljeno, če je žival še vedno mogoče identificirati s prvim sredstvom za identifikacijo v skladu s členom 4(2)(a) Uredbe (ES) št. 21/2004 ter če so izpolnjene vse ostale zahteve sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz. Člen 31 Upravne kazni v zvezi s prijavljenimi živalmi v okviru shem pomoči za živali ali ukrepov podpore na žival 1. Kadar je v zvezi z vlogo za pomoč v okviru sheme pomoči za živali ali v zvezi z zahtevkom za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ugotovljena razlika med številom prijavljenih živali in številom ugotovljenih živali v skladu s členom 30(3), se skupni znesek pomoči ali podpore, do katere je upravičenec upravičen v okviru sheme pomoči ali ukrepa po 0fe8 dpore za zadevno leto zahtevka, zmanjša za odstotek, ki se določi v skladu z odstavkom 3 tega člena, v primeru da je bilo neizpolnjevanje ugotovljeno pri največ treh živalih. 2. Če je neizpolnjevanje ugotovljeno pri več kot treh živalih, se skupni znesek pomoči ali podpore, do katere je upravičenec upravičen v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore iz odstavka 1 za zadevno leto zahtevka, zmanjša za: (a) odstotek, ki se določi v skladu z odstavkom 3, če ne presega 10 %; (b) dvakratni odstotek, ki se določi v skladu z odstavkom 3, če presega 10 %, vendar ne presega 20 %. Če odstotek, določen v skladu z odstavkom 3, presega 20 %, se v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore za zadevno leto zahtevka ne dodeli nobena pomoč ali podpora, do katere bi bil upravičenec upravičen v skladu s členom 30(3). Če odstotek, določen v skladu z odstavkom 3, presega 50 %, se v okviru sheme pomoči ali ukrepa podpore za zadevno leto zahtevka ne dodeli nobena pomoč ali podpora, do katere bi bil upravičenec upravičen v skladu s členom 30(3). Poleg tega za upravičenca velja dodatna kazen v znesku, enakem višini zneska, ki odgovarja razliki med številom prijavljenih živali in številom ugotovljenih živali v skladu s členom 30(3). Če navedenega zneska ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše. 3. Za določitev odstotkov iz odstavkov 1 in 2 se število prijavljenih živali v okviru sheme pomoči za živali ali ukrepov podpore na žival, pri katerih je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje, deli s številom ugotovljenih živali za navedeno shemo pomoči za živali ali ukrep podpore v skladu z vlogo za pomoč ali zahtevkom za plačilo za zadevno leto zahtevka. Kadar država članica uporabi možnost, da bi imela sistem brez zahtevkov v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 78(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, obravnavajo kot živali, pri katerih je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje. Člen 32 Izvzetja iz uporabe upravnih kazni v primerih naravnih okoliščin Upravne kazni iz člena 31 se ne uporabijo v primerih, kadar upravičenec ne more izpolniti zahtev za upravičenost, zavez ali drugih obveznosti zaradi naravnih okoliščin, ki vplivajo na čredo ali trop, če velja, da je o tem pisno obvestil pristojni organ v desetih delovnih dneh od ugotovitve kakršnega koli zmanjšanja števila živali. Brez poseganja v dejanske okoliščine, ki jih je treba upoštevati v posameznih primerih, lahko pristojni organi priznajo naslednje primere naravnih okoliščin, ki vplivajo na čredo ali trop: (a)0fe8 pogin živali zaradi bolezni; ali (b) pogin živali zaradi nesreče, za katerega upravičenec ne nosi odgovornosti. Člen 33 Dodatne kazni in ukrepi 1. Države članice lahko določijo dodatne nacionalne kazni, ki se uporabijo za posrednike, ki sodelujejo v postopku za pridobitev pomoči ali podpore, z namenom zagotavljanja skladnosti z zahtevami nadzora, vključno s spoštovanjem obveznosti priglasitve. 2. Če je v zvezi z dokazi, ki jih službe, organi ali organizacije, razen pristojnih organov, predložijo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 78(c) Uredbe (EU) št. 1306/2013, ugotovljeno, da so bili iz malomarnosti ali namerno predloženi nepravilni dokazi, zadevna država članica uporabi ustrezne kazni v skladu z nacionalno zakonodajo. Kadar je takšna neskladnost ugotovljena drugič, je vpleteni službi, organu ali organizaciji za obdobje najmanj enega leta odvzeta pravica za zagotavljanje veljavnih dokazov za namene podpore. Člen 34 Spremembe in prilagoditve vnosov v računalniško bazo podatkov za govedo V zvezi s prijavljenim govedom se člen 15 uporablja za napake in opustitve v zvezi z vnosi v računalniško zbirko podatkov za govedo, vnesene od trenutka predložitve vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo. NASLOV III POSEBNE DOLOČBE ZA UKREPE PODPORE ZA RAZVOJ PODEŽELJA Člen 35 Neizpolnjevanje meril za upravičenost, razen za površino ali število živali, ter obveznosti ali druge zaveze 1. Zahtevana podpora se v celoti zavrne ali ukine, če merila za upravičenost niso izpolnjena. 2. Zahtevana podpora se v celoti ali delno zavrne ali ukine v primeru neizpolnjevanja naslednjih obveznosti ali drugih zavez: (a) obveznosti, določenih v programu za razvoj podeželja; ali (b) če je primerno, drugih zavez v zvezi z operacijami, ki jih določa pravo Unije ali nacionalno pravo oziroma programi za razvoj podeželja, zlasti glede javnih naročil, državne pomoči in drugih obveznih standardov in zahtev. 3. Pri odločanju o stopnji zavrnitve ali ukinitve podpore zaradi neizpolnjevanja obveznosti ali drugih zavez iz odstavka 2 države članice upoštevajo resnost, obseg, trajanje in ponavljanje neizpolnjevanja pogojev za podporo iz odstavka 2. Resnost neizpolnjevanja je odvisna zlasti od pomena posledic neizpolnjevanja, upoštevajo pa se 0018 cilji neizpolnjenih obv 0fe8 eznosti in zavez. Obseg neizpolnjevanja je odvisen zlasti od njegovega učinka na operacijo kot celoto. Trajanje je odvisno zlasti od trajanja učinka ali možnosti za primerno odpravo tega učinka. Ponavljanje je odvisno od tega, ali so bili odkriti podobni primeri neizpolnjevanja v predhodnih štirih letih, pri istem upravičencu in istem ukrepu ali vrsti operacije v celotnem programskem obdobju 2014–2020 oziroma pri podobnem ukrepu v programskem obdobju 2007–2013. 4. Pri večletnih obveznostih ali plačilih se ukinitve plačil na podlagi meril iz odstavka 3 uporabijo tudi za že plačane zneske za isto operacijo v predhodnih letih. 5. Če se na podlagi celovite ocene, ki temelji na merilih iz odstavka 3, ugotovi resno neizpolnjevanje, se podpora v celoti zavrne ali ukine. Poleg tega se upravičenca v koledarskem letu ugotovitve in naslednjem koledarskem letu izloči iz istega ukrepa ali vrste operacije. 6. Če je ugotovljeno, da je upravičenec predložil lažne dokaze, da bi prejel podporo, ali potrebnih informacij zaradi malomarnosti ni predložil, se podpora v celoti zavrne ali ukine. Poleg tega se upravičenca v koledarskem letu ugotovitve in naslednjem koledarskem letu izloči iz istega ukrepa ali vrste operacije. 7. Če ukinitev in upravnih kazni iz odstavkov 1, 2, 4, 5 in 6 ni mogoče popolnoma poravnati v treh koledarskih letih po koledarskem letu ugotovitve v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, se neporavnani saldo odpiše. Člen 36 Prekinitev podpore Plačilna agencija lahko podporo v zvezi z nekaterimi izdatki prekine, če se odkrije neskladnost, ki ima za posledico upravno kazen. Plačilna agencija prekinitev podpore ukine takoj, ko upravičenec pristojnemu organu ustrezno dokaže, da je položaj popravljen. Najdaljše obdobje prekinitve podpore ne presega treh mesecev. Države članice lahko določijo tudi krajša najdaljša obdobja glede na vrsto operacij in učinek zadevne neskladnosti. Plačilna agencija lahko podporo prekine samo, če neskladnost ne ogrozi doseganja celovitega namena zadevne operacije in je pričakovati, da lahko upravičenec v opredeljenem najdaljšem obdobju položaj popravi. NASLOV IV KONTROLNI SISTEM IN UPRAVNE KAZNI V ZVEZI Z NAVZKRIŽNO SKLADNOSTJO POGLAVJE I OHRANITEV TRAJNIH PAŠNIKOV Člen 37 Obveznosti glede trajnih pašnikov 1. Kadar se ugotovi, da se je razmerje iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 1122/2009 leta 2014 zmanjšalo na nacionalni ali regionalni ravni, lahko zadevna država članica določi obveznost za upravičence, ki zaprosijo za katero koli pomoč v okviru shem neposrednih plačil v letu 2015, da zemljišč s trajnimi pašniki ne spremenijo brez predhodne odobritve. Kadar se ugotovi, da se je navedeno razmerje leta 2014 zmanjšalo za več kot 5 %, zadevna država članica določi tako obveznost. Če se za odobritev iz prvega in drugega pododstavka uporablja pogoj, da se zemljišče opredeli kot trajni pašnik, se tako zemljišče s prvim dnem spremembe obravnava kot trajni pašnik z odstopanjem od opredelitve iz točke (2) drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1122/2009. Navedene površina se uporabljajo za gojenje trav ali druge zelnate krme pet zaporednih let po datumu njihove spremembe. 2. Obve 0fe8 znost za upravičence iz odstavka 1 ne velja, kadar upravičenci ustvarijo trajne pašnike v skladu z uredbami Sveta (EGS) 2078/92 (22), (ES) 1257/1999 (23) in (ES) št. 1698/2005. 3. Kadar se ugotovi, da obveznost iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009 leta 2014 ne more biti zagotovljena, zadevna država članica poleg ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, na nacionalni ali regionalni ravni določi obveznost, da upravičenci, ki zaprosijo za pomoč v skladu s katero koli shemo neposrednih plačil v letu 2015, zemljišče ponovno spremenijo v trajni pašnik. Prvi pododstavek velja le za upravičence, ki jim je na voljo zemljišče, spremenjeno iz trajnih pašnikov v zemljišče za druge rabe. Prvi pododstavek se uporablja za površine zemljišč, ki so bile na ta način spremenjene od datuma začetka 24-mesečnega obdobja pred zadnjim datumom, na katerega je bilo treba v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1122/2009 najpozneje predložiti zbirne vloge v zadevni državi članici. V takem primeru kmetje ponovno spremenijo delež teh površin v trajne pašnike ali določijo tak obseg površin za trajne pašnike. Ta delež se izračuna na podlagi obsega površin, ki jih kmet tako spremeni, in obsega površin, ki so potrebne za ponovno vzpostavitev ravnotežja. Kadar pa so bile take površine predmet prenosa, potem ko so bile spremenjene v zemljišče za druge rabe, se prvi pododstavek uporablja le, če je do prenosa prišlo po 6. maju 2004. Z odstopanjem od točke (2) drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1122/2009 se površine, ponovno spremenjene v trajne pašnike ali opredeljene za trajne pašnike, štejejo za „trajne pašnike“. Navedene površine se uporabljajo za gojenje trav ali druge zelnate krme pet zaporednih let po datumu njihove spremembe. 4. Odstavka 1 in 3 se uporabljata samo v letu 2015. 5. Države članice v letih 2015 in 2016 opravijo preglede, da zagotovijo izpolnjevanje odstavkov 1 in 3. POGLAVJE II IZRAČUN IN UPORABA UPRAVNIH KAZNI Člen 38 Splošna pravila glede neizpolnjevanja 1. „Ponovitev“ neizpolnjevanja pomeni neizpolnjevanje iste zahteve ali standarda, ugotovljeno več kot enkrat v zaporednem obdobju treh koledarskih let, če je bil upravičenec obveščen o predhodnem neizpolnjevanju oziroma je imel možnost, da sprejme potrebne ukrepe za odpravo navedenega predhodnega neizpolnjevanja. Za ugotavljanje ponovitve neizpolnjevanja se bodo upoštevale neskladnosti, ugotovljene na podlagi Uredbe (ES) št. 1122/2009, zlasti DKOS 3 iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 1306/2013 pa bodo veljali za enakovredne PZR 2 iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 73/2009 v različici, ki je bila v veljavi 21. decembra 2013. 2. „Obseg“ neizpolnjevanja se ugotovi zlasti ob upoštevanju, ali ima neizpolnjevanje daljnosežne posledice ali pa je omejeno na samo kmetijo. 3. „Resnost“ neizpolnjevanja je odvisna zlasti od pomembnosti posledic neizpolnjevanja ob upoštevanju ciljev zadevne zahteve ali standarda. 4. Ali je neizpolnjevanje „stalno“, je odvisno zlasti od trajanja učinka ali možnosti za odpravo navedenih učinkov na primeren način. 5. Za namene tega poglavja se neizpolnjevanje šteje za „ugotovljeno“, če je ugotovljeno pri kakršni 0fe8 koli vrsti nadzora, izvedenega v skladu s to uredbo, ali kadar je bil na neizpolnjevanje na kakršen koli drug način opozorjen pristojni kontrolni organ ali, kadar je to primerno, plačilna agencija. Člen 39 Izračun in uporaba upravnih kazni v primeru malomarnosti 1. Kadar je ugotovljeno neizpolnjevanje zaradi malomarnosti upravičenca, se uporabi znižanje. Navedeno znižanje praviloma znaša 3 % skupnega zneska, ki izhaja iz plačil in letne premije iz člena 92 Uredbe (EU) št. 1306/2013. Plačilna agencija se lahko na podlagi ocene pomembnosti neizpolnjevanja, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ v ocenjevalnem delu poročila o nadzoru, ob upoštevanju meril iz člena 38(1) do (4) odloči, da navedeni odstotek zmanjša na 1 % ali poveča na 5 % skupnega zneska iz prvega pododstavka ali, če določbe v zvezi z zadevno zahtevo ali standardom to omogočajo, da glede neizpolnjevanja nadalje ne ukrepa, ali, v primerih, za katere se dodeli podpora v skladu s členom 17(5) in členom 17(6) Uredbe 1305/2013, da znižanj sploh ne uporabi. 2. Kadar se država članica odloči, da ne uporabi upravne kazni na podlagi člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in upravičenec ne popravi stanja v roku, ki ga določi pristojni organ, se uporabi upravna kazen. Rok, ki ga določi pristojni organ, ni daljši kot do konca leta, ki sledi letu ugotovitve. 3. Kadar se država članica odloči za možnost, določeno v drugem pododstavku člena 99(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013, in upravičenec ne popravi stanja v roku, ki ga določi pristojni organ, se znižanje v višini najmanj 1 % iz odstavka 1 tega člena uporabi retroaktivno glede na leto začetne ugotovitve, ko je bil uporabljen sistem zgodnjega opozarjanja, če je ugotovljeno, da neizpolnjevanje ni bilo odpravljeno v najdaljšem obdobju treh zaporednih koledarskih let, izračunanih od navedenega leta in vključno z njim. Rok, ki ga določi pristojni organ, ni daljši kot do konca leta, ki sledi letu ugotovitve. Neizpolnjevanje, ki ga je upravičenec odpravil v roku, se ne šteje za neizpolnjevanje za namene določitve ponovitve v skladu z odstavkom 4. 4. Brez poseganja v primere namernega neizpolnjevanja se znižanje, ki se uporabi za prvo ponovitev istega neizpolnjevanja v skladu z odstavkom 1, pomnoži s faktorjem tri. Pri nadaljnjih ponovitvah se pomnožitveni faktor tri uporabi za vsak rezultat znižanja, določenega v zvezi s predhodno ponovitvijo neizpolnjevanja. Vendar največje znižanje ne presega 15 % skupnega zneska iz odstavka 1. Ko je dosežen največji odstotek 15 %, plačilna agencija obvesti zadevnega upravičenca, da se, če se isto neizpolnjevanje ponovno ugotovi, šteje, da je upravičenec deloval namerno v smislu člena 40. Člen 40 Izračun in uporaba upravnih kazni v primerih namernega neizpolnjevanja Kadar je upravičenec ugotovljeno neizpolnjevanje povzročil namerno, je znižanje, ki se uporabi za skupni znesek iz člena 39(1), praviloma 20 % navedenega skupnega zneska. Vendar se lahko plačilna agencija na podlagi ocene pomembnosti neizpolnjevanja, ki jo zagotovi pristojni kontrolni organ v ocenjevalnem delu poročila o nadzoru, ob upoštevanju meril iz člena 38(1) do (4) odloči za znižanje navedenega odstotka na ne več kot 15 % ali povišanje odstotka na največ 100 % navedenega skupnega zneska. Člen 41 Kumuliranje upravnih kazni Kadar primer neizpolnjevanja v smislu točke 2(b) drugega pododstavka člena 2(1) pomeni tudi neizpolnjevanje v smislu točke 2(a) drugega pododstavka čle 0018 na 2(1), se upravne kazn 0fe8 i uporabijo v skladu s pravili, ki jih Komisija določi na podlagi člena 77(8)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013. NASLOV V PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 42 Prehodna pravila v zvezi z navzkrižno skladnostjo 1. Glede obveznosti upravičencev v zvezi z navzkrižno skladnostjo za ukrepe, ki se izvajajo na podlagi Uredbe (ES) št. 1698/2005, se uporabljajo pravila o kontrolnem sistemu in upravnih kaznih iz te uredbe in iz izvedbenih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi Uredbe (EU) št. 1306/2013. 2. Za primere neizpolnjevanja zahtev glede navzkrižne skladnosti, za katero upravne kazni niso bile uporabljene, ker sodijo v okvir pravila de minims iz člena 23(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 oziroma člena 51(2) Uredbe (ES) št. 1698/2005, se uporabi drugi pododstavek člena 97(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013 v zvezi z obveznostjo kontrolnega organa, da sprejme potrebne ukrepe, da preveri, ali je upravičenec odpravil ugotovljeno neizpolnjevanje. Člen 43 Razveljavitev Uredbi (ES) št. 1122/2009 in (EU) št. 65/2011 se s 1. januarjem 2015 razveljavita. Vendar se navedeni uredbi še naprej uporabljata za: (a) vloge za pomoč za neposredna plačila, predložene za premijska obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2015; (b) zahtevke za plačilo, ki se nanašajo na leto 2014, in (c) kontrolni sistem in upravne kazni v zvezi z obveznostmi kmetov glede navzkrižne skladnosti na podlagi členov 85t in 103z Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (24). Člen 44 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se za vloge za pomoč ali zahtevke za plačila, ki se nanašajo na leta zahtevka ali premijska obdobja od 1. januarja 2015 dalje. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 11. marca 2014 Za Komisijo Predsednik José Manuel BARROSO ( (2) Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1). (3) Uredba Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (UL L 316, 2.12.2009, str. 65). (4) Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. december 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608). (5) Uredba (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 347, 20.12.2013, str. 487). (6) Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (7) Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16). (8) Uredba Komisije (EU) št. 65/2011 z dne 27. januarja 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (UL L 25, 28.1.2011, str. 8). (9) Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skla 0fe8 du za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320). (10) Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1). (11) Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, 9.1.2004, str. 8). (12) Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 23). (13) Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 41). (14) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1). (15) Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7). (16) Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7). (17) Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1). (18) Uredba Komisije (ES) št. 796/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje navzkrižne skladnosti, modulacije in integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, predvidenih z Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike ter o uvedbi nekaterih shem 0018 podpor za kmete (UL L 141, 30.4.2004, str. 18). (19) Uredba (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1). (20) Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671). (21) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 639/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike ter o spremembi Priloge X k navedeni uredbi (Glej stran 1 tega Uradnega lista). (22) Uredba Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o proizvodnih metodah v kmetijstvu, ki so združljive z zahtevami varstva okolja in ohranjanja podeželja (UL L 215, 30.7.1992, str. 85). (23) Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (UL L 160, 26.6.1999, str. 80). (24) Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1–149).


Branko Soban je ugleden zunanjepolitični novinar in komentator, dolgoletni dopisnik časnika Delo iz Kaira in Moskve ter aktualni prejemnik priznanja Društva novinarjev Slovenije za izjemne dosežke. Pred kratkim je pri Založbi Sanje izšla njegova knjiga z naslovom Zločin brez kazni, ki prinaša izbor 31 Sobanovih intervjujev. Ti živo slikajo trke med islamom in zahodom, turško-kurdske dileme, razkrivajo ozadja konfliktov na Balkanu in osvetljujejo zagonetno rusko stvarnost. “Putin je v narekovajih osebnost leta 2013. Svoje politične tekmece na Zahodu in v Evropi je potolkel na vsej črti: z Ukrajino, Edwardom Snowdnom, obranil je sirskega predsednika Asada, za veliki finale pa je pomilostil še politične zapornike.” “V Putinovi Rusiji vlada dirigirana demokracija, ki s sklicevanjem na zakonodajo uzakonja brezzakonje.” Soban ocenjuje, da je očitno šlo tudi za dialog med Moskvo in Berlinom, po drugi strani pa si Putin s to potezo želi dvigniti ugled pred olimpijskimi igrami v Sočiju. “Mihail Hodorkovski je po izpustitvi dejal, da se v politiko ne bo več vmešaval, a sam temu ne verjamem povsem. Že izjava, da si bo prizadeval za izpustitev vseh političnih zapornikov, je politična. Prepričan sem, da se bo Hodorkovski aktivno vrnil v politiko.” Srebrenica, zločin brez konca Branko Soban se v številnih intervjujih dotika tudi tragedije v Srebrenici, ki je žalosten primer dvoličnosti sodobne demokracije. “Ta genocid, najhujši zločin na evropskih tleh po 2. svetovni vojni, bo v resnici končan šele takrat, ko bodo vsi pobiti dokončno pokopani kot ljudje. Ratko Mladić pa v resnici ostaja heroj, zlasti med Srbi v Republiki Srpski. Ko se voziš po tamkajšnjih vaseh so na zidovih še vedno njegovi portreti in napisi ‘Ratko heroj.’ Srebreniški genocid bo vsaj delno končan, ko bo Mladić obsojen v Haagu.” Po 2. svetovni vojni se je v svetu in Evropi zgodilo ogromno zločinov, za katere ni nihče odgovarjal. Prav iz tega razloga je dal Branko Soban zbirki intervjujev naslov ‘Zločin brez kazni.’ In opozarja tudi na slovenski primer izbrisanih. “Slovenija se je ob referendumu in osamosvajanju nenehno sklicevala na nekakšne nove vrednote, a je prav te vrednote pokopala z enim samim zamahom, z izbrisom blizu 26 tisoč ljudi. Dva sodnika Evropskega sodišča za človekove pravice v Strasbourgu sta v ločenih mnenjih jasno zapisala, da je šlo za poskus etničnega čiščenja, a v Sloveniji ni za izbris odgovarjal še nihče, kar je po mojem mnenju velika napaka našega pravosodja.” “Žalostno dejstvo slovenskega novinarstva je, da naše medijske hiše ukinjajo dopisništva po svetu. To je umor novinarstva. Zunanje politike ne moreš delati s sedenjem v redakciji in z internetom. Svet je vedno bolj globaliziran, nas pa ni več tam. Postajamo odvisni od informacij, ki nam jih servirajo drugi in jih ne preverjamo.” Zakaj Snowden ne bo nikoli dobil Nobelove in Saharove nagrade ... Soban že dolga leta poroča iz Sveta Evrope in Evropskega parlamenta v Strasbourgu. Pospremil je tudi nedavno podelitev nagrade Saharova za svobodo misli, ki jo je za leto 2013 prejela Malala, pakistanska deklica, ki je preživela atentat. “Vsekakor si je Malala to nagrado zaslužila, a če bi lahko jaz odločal, bi jo namenil Edwardu Snowdnu. Toda problem je, da Zahod takrat, ko ne more rešiti problema, ki ga je sam zakuhal, poišče žrtev. In to so običajno otroci. Nagrajevanje otrok nenadoma pristane v ospredju, vojna pa ostaja samo dramatična kulisa.” Politika bi po mnenju Sobana z nagrado Snowdnu opozorila na lastne napake in zato tega ne bo nikoli storila. “To se nenehno dogaja. Vedno vidimo samo žrtve terorja, kar je prav, nikoli pa ne vidimo žrtev vojne. Toda videti moramo tudi tiste žrtve, ki jih mi, kot ameriški zavezniki, posredno tudi sami povzročamo.”


Moker in zapleten Misano – DOMZALE.info Marc Marquez je v spremenljivih razmerah na dirki razreda motoGP v Misanu pravočasno odreagiral zamenjavo motocikla. Najbolje od vodilne trojice je opravil že prvo menjavo , po gume za mokro stezo je zapeljal skupaj s Jorgejem Lorenzom in Valentinom Rossijem in iz garaže prišel pred obema. Kasneje, ko se je steza ponovno posušila, je Marquez po gume za suho stezo prišel nekaj krogov pred obema dirkačema, kar se je izkazalo za odlično potezo. V Misanu imajo nov asfalt, ki je zelo temne barve, zato je težko videti kje je suho in kje mokro. Po zmagi je še priznal, da sta bila Rossi in Lorenzo v povsem suhih pogojih hitrejša. “Mislim, da je bil Jorge hitrejši od mene, prav tako Valentino, dokler je bila stez suha, a imeli smo nekaj možnosti za zmago. Kasneje po prvi menjavi, ko se je steza sušila, je bil najhitrejši Rossi, občutek na mojem motociklu v tistem trenutku ni bil najboljši. Ključ do zmage je bila pravočasna druga menjava, v garažo sem šel v resnično pravem trenutku.” Zadnji dve dirki sta sami po sebi pokazatelj kako hitro se lahko spremenijo razmere v moto športu. Zgolj nekaj dežja je potrebno, da se vrstni red na stezi povsem premeša, hitro sledijo še kakšni odstopi in tudi navidez neulovljiva prednost Rossija se lahko kaj hitro zniža. Po dirki v Misanu ima Italijan pred današnjim zmagovalcem Marquezom 63 točk naskoka, do konca sezone jih je za pet zmag na voljo še 125. A v Marquezovih mislih ni bilo omembe lova za vodilnim, bil je zgolj srečen, da se je ponovno veselil zmage: “Izjemen občutek se je ponovno uvrstiti na stopničke. Današnji cilj je bila zmaga, zato smo vsi v ekipi resnično zadovoljni. Zdaj se selimo v Aragon, kjer pričakujem dobro dirko. Vemo, da je tam Yamaha letos že dvakrat testirala, zato bo težko, a kljub temu bomo ponovno poizkusili priti na vrh Previous Post Tesne kvalifikacije in nova čelada za Valentinota Next Post Zmaga Lorenza in padec Marqueza.


DKUM - Sistem za avtomatizirano ocenjevanje časovnih okvirjev implementacije funkcionalnosti pri pripravi ponudb Novak, Rok (Author) MAG_Novak_Rok_2018.pdf (2,09 MB) V magistrski nalogi predstavljamo spletno aplikacijo, ki s pomočjo metod strojnega učenja napoveduje predvidene časovne okvirje posameznih funkcionalnosti pri pripravi ponudb za stranke podjetja. Aplikacija rešuje problem z regresijo in za napovedovanje uporablja tri različne algoritme, in sicer linearno regresijo, k-najbližjih sosedov in metodo podpornih vektorjev. Algoritmi modele naučijo na osnovi že dokončanih časovnih okvirjev. Ob vsakem novem podatku, ki ustreza pogojem, da ga uvrstimo v učno množico, se modeli na novo naučijo. Algoritme smo med seboj primerjali s tremi merami uspešnosti. To so koren srednje kvadratne napake, srednja absolutna napaka in korelacijski koeficient. Raziskovali smo hipotezo, da lahko s strojnim učenjem napovemo podobne ocene, kot jih je podal človek. Izmed izbranih algoritmov je najbolj natančne rezultate podala metoda podpornih vektorjev. S primerjavo mer uspešnosti in odstopanj med napovedmi modelov algoritmov in človeka smo prišli do zaključka, da lahko našo hipotezo potrdimo. Rezultati so pokazali, da so modeli algoritmov podali dovolj natančne ocene, saj napake pri napovedi ne bi imele neposrednega vpliva na izvedbo projekta. priprava ponudb, ocenjevanje časovnih okvirjev, strojno učenje, regresija 004.58:004.728.8(043.2) 21512214 URN:SI:UM:DK:2C9PMCWS A system for automated evaluation of time estimates for implementation of functionalities in the process of offer preparation In the master's thesis we present an online application that, with the help of methods of machine learning, predicts the anticipated time estimates of individual functionalities in offer preparations for the clients of the company. The application solves the regression problem and uses three different algorithms for predicting: linear regression, k-nearest neighbours, and support vector machine. Algorithms teach models on the basis of already completed time estimates. Each new data, which meets the conditions for classifying it into a learning set, the models re-learn. The algorithms were compared with three performance metrics. These are a root mean square error, a mean absolute error and a correlation coefficient. We have explored the hypothesis that with machine learning, we can predict similar estimates as man has done. Among the selected algorithms, the most accurate results were given by the support vector machine. By comparing the merit of success and deviations between forecasts of algorithms and man, we have come to the conclusion that our hypothesis can be confirmed. The results showed that the models of algorithms gave sufficiently precise estimates, as the errors in the forecast would have no direct impact on the implementation of the project. offer preparation, evaluation of time estimates, machine learning, regression


Upravljavec opravlja na območju Občine Odranci naslednje naloge v zvezi z opravljanjem javne službe po tem odloku:


source: CulturaX

text: Opredelitev Pomen teorije kaosa. Kaj Pomeni Beseda Pomen teorije kaosa? Glavni / znanosti / Opredelitev Pomen teorije kaosa Opredelitev Pomen teorije kaosa Kaj je teorija kaosa: Teorija kaosa je ideja, da lahko majhne spremembe na začetku dogodka sprožijo drastične, globoke in nepredvidljive spremembe skozi čas. Teorija kaosa poskuša pojasniti pojave, ki niso predvidljive (nelinearne) in se zato štejejo za kaotične, ker jih ni mogoče nadzorovati. Ti sistemi, ki se štejejo za kompleksne in nestabilne, temeljijo na "občutljivosti na začetne pogoje", pojavu, ki označuje nemožnost napovedovanja prihodnjih rezultatov zaradi subtilnih sprememb, ki se lahko pojavijo na začetku procesov. Teorija kaosa je lahko povezana z različnimi vidiki vsakdanjega življenja, kot so podnebne spremembe, rast prebivalstva, finančni trg, med drugimi situacijami, ki predstavljajo nelinearne sisteme. Ameriški meteorolog in matematik Edward Lorenz (1917-2008) je bil predhodnik študij o teoriji kaosa. Med izvajanjem simulacij gibanja zračnega mase v računalniškem programu je Lorenz opozoril, da je novi skrajni rezultat drastično drugačen od prejšnjega, ker je skrival le nekaj decimalnih mest od izračuna, ki ga je imel prej. Tudi če je razlika sprva nepomembna, bi se s časom spremembe kopičile in ustvarile dogodek, ki je popolnoma drugačen od tistega, ki je bil prvotno predviden. Iz teh opazovanj je Lorenz oblikoval frazo, ki bi predstavljala bistvo teorije kaosa: "Rahljanje kril metulja v Braziliji bi lahko povzročilo tornado v Združenih državah . " Pravzaprav bi izraz "učinek metulja", ki se običajno uporablja za označevanje občutljivosti v začetnih pogojih, ena najbolj presenetljivih značilnosti kaotičnih sistemov, izviral iz te Lorenzove fraze.


source: wikipedia

text: 1859 (MDCCCLIX) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki 24. junij - bitka pri Solferinu, Sardinijsko kraljestvo in vojska Napoleona III. premagata Franca Jožefa I. v severni Italiji. 4. avgust - avstrijsko-sardinjske vojne, bitka pri Magenti - Francozi in sardinjci premagajo avstrijce. 24. november - Charles Darwin izda svoje delo O izvoru vrst. Anton Martin Slomšek prestavi sedež Lavantinske škofije iz Št. Andraža v Maribor. Rojstva 6. januar - Samuel Alexander, avstralski filozof († 1938) 27. januar - Viljem II. Nemški, pruski kralj in nemški cesar († 1941) 3. februar - Hugo Junkers, nemški letalski konstruktor († 1935) 12. februar - Émile Meyerson, poljski kemik in filozof (* 1933) 19. februar - Svante August Arrhenius, švedski fizik, kemik, nobelovec 1903 († 1927) 26. marec - Adolf Hurwitz, nemški matematik († 1919) 8. april - Edmund Husserl, nemški filozof († 1938) 15. maj - Pierre Curie, francoski fizik, nobelovec 1903 († 1906) 22. maj - sir Arthur Conan Doyle, škotski pisatelj (†1930) 2. junij - Christian von Ehrenfels, avstrijski filozof in psiholog († 1932) 11. julij - Risto Savin, slovenski skladatelj, častnik († 1948) 18. oktober - Henri Bergson, francoski filozof, nobelovec 1927 († 1941) 20. oktober - John Dewey, ameriški filozof, psiholog in pedagog († 1952) 22. december - Otto Ludwig Hölder, nemški matematik († 1937) Smrti 29. januar - William Cranch Bond, ameriški astronom (* 1789) 16. april - Alexis de Tocqueville, francoski filozof, politolog, zgodovinar (* 1805) 5. maj - Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet, nemški matematik (* 1805) 6. maj - Alexander von Humboldt, nemški naravoslovec, raziskovalec, geograf (* 1769) 11. junij - Klemens von Metternich, avstrijski diplomat (*1773) 23. junij - Marija Pavlovna, velika vojvodinja Rusije 8. julij - Oskar I., kralj švedske in norveške (*1799) 4. avgust - Janez Marija Vianney, francoski župnik in rimskokatoliški svetnik (*1786) 15. september - Isambard Kingdom Brunel, britanski inženir (*1806) 17. november - Eugène Soubeiran, francoski znanstvenik (*1797) 1. december - John Austin, angleški pravnik in filozof prava (* 1790) 16. december - Wilhelm Carl Grimm, nemški jezikoslovec (* 1786) Leto 1859


Sprejeta besedila - Priprave na vrh EU-Rusija (26. in 27. junij 2008) - Četrtek, 19. junij 2008 Potek postopka za dokument : Izberi...RC-B6-0235/2008B6-0235/2008B6-0298/2008B6-0299/2008B6-0300/2008B6-0301/2008 Priprave na vrh EU-Rusija (26. in 27. junij 2008) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2008 o vrh EU-Rusija v Hanti Mansijsku 26. in 27. junija 2008 – ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi(1), ki je začel veljati leta 1997 in prenehal veljati leta 2007, – ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 26. maja 2008, v katerih so bile odobrene pogajalske smernice za sporazum, ki bo vzpostavil nov celovit okvir za odnose EU z Rusijo, – ob upoštevanju cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po vrhu v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se ustvarijo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti in skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturo, – ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih EU z Rusijo, zlasti resolucije z dne 14. novembra 2007 o vrhunskem srečanju med EU in Rusijo(2), ki je 26. oktobra 2007 potekalo v Mafri na Portugalskem, – ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah, zlasti njegovega sedmega kroga 17. aprila 2008 na temo svobode medijev, svobode izražanja in zbiranja, zlasti v povezavi z nedavnimi parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami, delovanja civilne družbe, pravice pripadnikov manjšin, boja proti rasizmu in ksenofobiji ter otrokovih pravic, – ob upoštevanju poročila o napredku za leto 2007 o izvajanju skupnih prostorov EU in Rusije, ki ga je pripravila Evropska komisija in je bilo objavljeno marca 2008, – ob upoštevanju izidov osmega srečanja Stalnega partnerskega sveta EU-Rusija za svobodo, varnost in pravico, ki je potekalo 24. in 25. aprila 2008 v Sankt Peterburgu, – ob upoštevanju izjave predsednika delegacije Evropskega parlamenta pri Sveta za partnerstvo in sodelovanje EU–Rusija po obisku delovne skupine EU-Rusija 17. in 18. marca 2008 v Moskvi, A. ker so se odnosi med EU in Rusijo v zadnjem desetletju nenehno razvijali, kar je pripeljalo do močnega in celovitega gospodarskega povezovanja in soodvisnosti, ki se bosta v naslednjih letih še povečala, B. ker sta EU in Rusija, ki je članica Varnostnega sveta Združenih narodov, skupaj odgovorni za svetovno stabilnost in varnost, okrepljeno sodelovanje ter dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo pa so posebno pomembni za stabilnost, varnost in blaginjo Evrope, C. ker ostaja sklenitev sporazuma o strateškem partnerstvu med EU in Rusko federacijo izjemno pomembna za prihodnji razvoj in poglabljanje sodelovanja med partnericama, D. ker se morajo pogajanja o takšnem novem sporazumu o strateškem partnerstvu začeti čim prej na podlagi že doseženega napredka glede vzpostavitve štirih skupnih prostorov: skupnega gospodarskega prostora, prostora svobode, varnosti in pravice, prostora zunanje varnosti ter prostora raziskovanja, izobraževanja in kulture; ker bi morala biti hitra vzpostavitev teh štirih skupnih prostorov v središču pogajanj o novem sporazumu o strateškem partnerstvu, E. ker je bil po občutnem napredku glede embarga Rusije na uvoz mesa in drugih kmetijskih izdelkov iz Poljske ter po zagotovilih v zvezi z zaprtjem plinovoda Družba (kar je za Litvo povračilni politični ukrep z ruske strani), nazadnje le sprejet dogovor med državami članicami o dokončnem oblikovanju pogajalskega mandata za nov sporazum, ki bo nasledil sedanji Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je potekel konec prejšnjega leta, F. ker je 7. maja 2008 Dmitrij Medvedjev uradno prisegel kot predsednik Ruske federacije; ker je novi predsednik imenoval nekdanjega predsednika Vladimirja Putina za predsednika vlade, duma pa ga z veliko večino potrdila, G. ker bodo zamenjave v ruskem vodstvu po lanskih volitvah v dumo in nedavnih predsedniških volitvah morda dale nov zagon odnosom med EU in Rusijo, izboljšanju ruskih odnosov z nekaterimi sosednjimi državami ter razvoju demokracije in pravne države v Rusiji, H. ker je novi ruski predsednik Dmitrij Medvedjev v svojem slovesnem govoru potrdil zavezanost zrelemu in učinkovitemu pravnemu sistemu kot bistvenemu pogoju za gospodarski in družbeni razvoj v Rusiji ter tudi za večji vpliv Rusije v mednarodni skupnosti, za večjo odprtost Rusije svetu in za omogočanje dialoga z drugimi narodi na enakopravni osnovi; ker je predsednik Medvedjev kot prvi korak odredil ustanovitev sveta proti korupciji, ki mu bo tudi predsedoval, I. ker bi pristop Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) znatno prispeval k nadaljnjemu izboljšanju gospodarskih odnosov med Rusijo in EU, kar je odvisno od polnega spoštovanja in izpolnjevanja obveznosti in dolžnosti, ki jih določa STO, J. ker je zanesljivost oskrbe z energijo eden največjih izzivov za Evropo in eno glavnih področij sodelovanja z Rusijo; ker so potrebna skupna prizadevanja, da bi se celovito in učinkovito uporabljali sistemi za prenos energije, ki že obstajajo ali ki jih je treba nadalje razviti; ker velika odvisnost EU od fosilnih goriv ogroža razvoj uravnoteženega in doslednega pristopa Evrope do Rusije, ki bi temeljil na vrednotah, K. ker je Rusija nedavno vključila nekatere največje energetske družbe EU v strateška partnerstva v več pomembnejših energijskih projektih ali je družbam EU dovolila nakup določenih omejenih strateških deležev v ruskih družbah; ker je zaščita pravne varnosti in lastninskih pravic ključna za ohranjanje sedanje ravni tujih naložb v Rusiji, L. ker je treba spore o pogojih dobave in prenosa energije razreševati s pogajanji, nediskriminatorno in na pregleden način in ker ti spori ne smejo nikoli služiti izvajanju političnega pritiska na države članice EU in države v skupni soseščini, M. ker bi moral zato prihodnji sporazum med EU in Rusko federacijo vključevati načela pogodbe o energetski listini, N. ker bi EU in Ruska federacija skupaj mogli in morali prevzeti dejavno vlogo pri vzpostavljanju miru in stabilnosti na evropski celini, zlasti v skupni soseščini, ter v drugih delih sveta, O. ker bi morali EU in Ruska federacija sodelovati predvsem pri iskanju končne rešitve vprašanja mednarodnega statusa Kosova in mirnega konca še vedno nevarnih konfliktov v Abhaziji, Južni Osetiji, Gorskem Karabahu in Pridnestrju, P. ker se zaradi odločitve Rusije, da z republikama Abhazijo in Južno Osetijo, ki se želita osamosvojiti, naveže uradne stike, razmere v teh gruzijskih regijah dodatno slabšajo, kar postavlja pod vprašaj vlogo ruskih vojaških sil kot nepristranskih mirovnih sil in ogroža ozemeljsko celovitost Gruzije, Q. ker je Rusija odstopila od pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in izjavila, da bo ustavila inšpekcijske preglede in preverjanje svojih vojaških objektov s strani držav članic Nata ter ne bo več omejevala količine svojega konvencionalnega orožja, R. ker je ruski minister za zunanje zadeve Sergej Lavrov po srečanju z ministrsko trojko EU v torek 29. aprila 2008 v Luksemburgu potrdil sodelovanje Rusije v vojaški operaciji EU v Čadu in Srednjeafriški republiki (operacija EUFOR Tchad/RCA, ki se je začela 28. januarja 2008(3)), S. ker ostaja resna zaskrbljenost glede razvoja dogodkov v Ruski federaciji v zvezi s spoštovanjem in varstvom človekovih pravic ter spoštovanjem skupno dogovorjenih demokratičnih načel, pravil in postopkov; ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), s čimer se je zavezala načelom demokracije in spoštovanju osnovnih človekovih pravic, T. ker je pomembno, da EU v odnosih z Rusko federacijo nastopi enoglasno ter pokaže solidarnost in enotnost ter da ti odnosi temeljijo na skupnih interesih in vrednotah, 1. poudarja, da bo bližnje vrhunsko srečanje prvo tovrstno srečanje med EU in Rusijo, ki se ga bo udeležil novoizvoljeni predsednik Dmitrij Medvedjev, in izraža upanje, da bo to srečanje zaznamovalo izboljšanje odnosov med EU in Rusijo; 2. ponovno izraža prepričanje, da za doseganje strateškega sodelovanja Rusija ostaja pomembna partnerica, in da EU z Rusijo nima zgolj skupnih gospodarskih in trgovinskih interesov, temveč si z njo deli tudi cilj tesnejšega sodelovanja na mednarodnem prizorišču in v skupni soseščini; 3. poudarja pomembnost enotnosti med državami članicami EU v njihovih odnosih z Rusijo in poziva države članice, naj dajo prednost dolgoročnim koristim skupnega stališča pri pogajanjih z Rusko federacijo, ne pa morebitnim kratkoročnim prednostim dvostranskih dogovorov o posameznih vprašanjih; 4. podpira zamisel o bolj zavzetem prizadevanju za razvoj odnosov z Rusijo, ki naj se še naprej osredotočajo na področja, ki zadevajo štiri skupne prostore, in potrebo po novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, s poudarkom na praktičnem sodelovanju, skupnih projektih in uresničevanju doslej sprejetih obveznosti in sporazumov; 5. izraža zadovoljstvo, da je bilo končno mogoče premagati ovire in doseči soglasje o mandatu za pogajanja z Rusko federacijo o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju; 6. poziva Svet, Komisijo in države članice, naj skupaj z vlado Ruske federacije izkoristijo 21. vrhunsko srečanje EU-Rusija v Hanti Mansijsku kot pravo novo odskočno desko za dodatno krepitev odnosov med EU in Rusijo, tako da začnejo s pogajanji o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju ter s tem postavijo temelje za nadaljnje otipljive rezultate v bližnji prihodnosti; 7. pozdravlja izjave novega predsednika Medvedjeva v slovesnem govoru glede pomena državljanskih pravic, v katerem je ponovno javno podprl zavzemanje za pravno državo in pomen človekovih pravic; pričakuje, da bo Rusija na tem področju prešla od besed k dejanjem ter izvedla potrebne reforme, ki bodo utrle pot demokratičnemu sistemu v pravem pomenu besede; 8. izraža močno zaskrbljenost zaradi rednih poročil ruskih in mednarodnih organizacij za varstvo človekovih pravic o mučenju ter nečloveškem in ponižujočem ravnanju v zaporih, na policijskih postajah ter v tajnih centrih za pridržanje v Čečeniji; je globoko zaskrbljen tudi zaradi vse pogostejših napadov na etnične, rasne in verske manjšine v Rusiji; 9. ponovno poziva k okrepitvi posvetovanja na področju človekovih pravic med EU in Rusijo, da bi postalo učinkovitejše in bilo usmerjeno v rezultate ob sodelovanju ne le ruskega ministrstva za zunanje zadeve, pač pa tudi ostalih ministrstev; pri posvetovanju mora biti na vseh ravneh v celoti vključen tudi Evropski parlament; v zvezi s tem meni, da so informativni sestanki s predstavniki civilne družbe, ki jih pred uradnim posvetovanjem organizira Komisija, pomemben instrument, ki ga morajo ruske oblasti ustrezno upoštevati, okrepiti in preoblikovati v celovit pravni seminar, pri katerem bodo sodelovali akademiki, predstavniki civilne družbe in državni uradniki obeh strani; 10. poudarja, da je trdna in neodvisna civilna družba temeljni in nezamenljiv element dejanske in zrele demokracije; v zvezi s tem izraža globoko zaskrbljenost zaradi vedno slabših razmer, v katerih delujejo borci za človekove pravice, ter težav, s katerimi se pri registraciji in opravljanju svoje dejavnosti soočajo nevladne organizacije, dejavne na področju uveljavljanja človekovih pravic ter varstva okolja in ekoloških vprašanj; izraža močno zaskrbljenost zaradi najnovejših sprememb zakonodaje o ekstremizmu, ki bi lahko vplivale na prost pretok informacij in ruskim oblastem omogočile, da dodatno omejijo pravico do svobodnega izražanja neodvisnih novinarjev in političnih nasprotnikov; 11. poziva Rusko federacijo, naj pokaže zavezanost skupnim vrednotam z ratificiranjem dodatnega protokola 14 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljenjih svoboščin in s tem omogoči izvedbo pomembnih reform Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je obremenjeno z zaostankom desettisočev zadev; poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice; 12. pozdravlja dejstvo, da bo vrh med EU in Rusijo potekal v upravnem središču avtonomne pokrajine Hanti Mansijsk, ter poziva sedanje predsedstvo, naj izkoristi ta vrh in zatem 5. svetovni kongres ugro-finskih narodov za razpravo o težavah ugro-finskih manjšin v Rusiji, povezanih s politično zastopanostjo, pa tudi z zaščito ter razvojem njihove kulturne in jezikovne identitete; 13. poleg tega ponovno poudarja pomen vzpostavitve skupnega gospodarskega prostora ter nadaljnjega razvijanja ciljev, o katerih je bil dosežen dogovor v časovnem načrtu za ta prostor, zlasti kar zadeva oblikovanje odprtega in povezanega trga med EU in Rusijo; 14. pozdravlja napredek, dosežen od zadnjega vrha EU-Rusija v Mafri v zvezi s pristopom Rusije k STO, ki bo ustvaril enake konkurenčne razmere za poslovno skupnost na obeh straneh in bo v veliko pomoč ruskim prizadevanjem za izgradnjo sodobnega, raznolikega in visokotehnološkega gospodarstva; poziva Rusijo, naj stori vse, da odpravi preostale ovire v pristopnem procesu, zlasti na področju izvoznih dajatev, in poskrbi, da bo lahko v celoti izpolnila in izvajala obveznosti in dolžnosti, ki izhajajo iz članstva v STO, potem pa bi EU morala z Rusko federacijo začeti pogovore o sklenitvi sporazuma o prosti trgovini; 15. nadalje vztraja, da je treba kmalu doseči soglasje o višini dajatev na izvoz surovega lesa iz Ruske federacije v EU; obžaluje, da Rusija ni izpolnila obveznosti postopne ukinitve plačil za sibirske prelete in jo poziva, naj podpiše sporazum, ki je bil glede tega dosežen na srečanju na vrhunskem srečanju v Samari; 16. poudarja pomen izboljšanja okolja za evropske naložbe v Rusiji, kar je mogoče doseči le s spodbujanjem in omogočanjem nediskriminacijskih in preglednih pogojev poslovanja, manjšo birokracijo in vzajemnimi naložbami; izraža zaskrbljenost zaradi nepredvidljivosti oblasti pri izvajanju predpisov; 17. pozdravlja okrepljen dialog med EU in Rusijo o energetskih vprašanjih in o varstvu okolja; poudarja pomen uvoza energije za evropska gospodarstva, saj bi to lahko bila priložnost za nadaljnje trgovinsko in gospodarsko sodelovanje med EU in Rusijo; poudarja, da bi moralo takšno sodelovanje temeljiti na načelih soodvisnosti in preglednosti, kot tudi na enakem dostopu do trgov, infrastrukture in naložb; pozdravlja pristop Rusije k Kjotskem protokolu ter poudarja, da mora Rusija v celoti podpreti obvezujoče postkjotske cilje, povezane s spremembo podnebja; poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo načela pogodbe o energetski listini in njej priloženega prehodnega protokola ter sklepov G8 vključena v novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo, vključno z nadaljnjim sodelovanjem na področju energetske učinkovitosti, zmanjševanja ogljikovih izpustov in obnovljivih virov energije, vključno z uporabo bioenergije; opozarja, da bi morala ta načela veljati za večje projekte energetske infrastrukture; poziva EU, naj v pogovorih z Rusijo o teh občutljivih energetskih vprašanjih nastopa enotno; poziva partnerje v energetskem dialogu med EU in Rusijo, naj preučijo možnost uporabe eura kot prihodnje podlage za plačevanje dobave energije, da bi postali bolj neodvisni od valut tretjih držav; 18. izraža zaskrbljenost zaradi varnosti na jedrskem področju v Ruski federaciji, zaradi načrtovanega izvoza jedrske tehnologije in jedrskih snovi v druge države ter s tem povezane jedrske varnosti in groženj za širjenje jedrskega tveganja, ki so s tem povezane; 19. poziva Rusko federacijo, naj podpre razvoj domače industrije obnovljive energije na okolju prijazen in trajnosten način; poziva Rusko federacijo, naj zagotovi najnovejše okoljske standarde za vse projekte za nafto in plin, ki potekajo ali so načrtovani na njenem ozemlju; 20. pozdravlja napredek, ki sta ga dosegli EU in Rusija pri izvajanju skupnega prostora svobode, varnosti in pravice, ki je bilo do zdaj osredotočeno predvsem na izvajanje sporazumov o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu, slednji so se izkazali za odločilen korak na poti k odpravi vizumov za potovanje; poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju nezakonitega priseljevanja, boljšega nadzora nad osebnimi dokumenti in boljše izmenjave informacij o terorizmu in organiziranem kriminalu; poudarja, da morata Svet in Komisija zagotoviti, da bo Rusija izpolnjevala vse pogoje, določene v sporazumih, doseženih s pogajanji, o odpravi vizumov med obema stranema, da bi se izognili vsakršni kršitvi varnosti in demokracije v Evropi; 21. opozarja, da bo morda Rusija, ki je lani spremenila pravila o vizumih in nehala izdajati enoletne poslovne vizume za večkratni vstop, ki so jih pred tem uporabljali številni evropski delavci, soočena z izselitvijo menedžerjev in delavcev iz EU, razen če spremeni nova pravila in zmanjša težavno birokracijo, potrebno za pridobitev vizumov in delovnih dovoljenj; 22. pozdravlja okrepljeno sodelovanje med EU in Rusijo na področju vesoljskih raziskav v okviru tristranskega dialoga, ki se je marca 2006 začel med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) in rusko vesoljsko agencijo Roskosmos, obsega pa vesoljske aplikacije (satelitsko navigacijo, opazovanje zemlje in satelitsko komunikacijo), dostop do vesolja (naprave za izstrelitev in prihodnje sisteme vesoljskega prometa), znanost o vesolju in razvoj vesoljske tehnologije; ugotavlja, da je bilo sodelovanje na področju vesoljskih raziskav v okviru skupnega gospodarskega prostora opredeljeno kot eden prednostnih sektorjev; 23. poziva k sodelovanju Ruske federacije v procesu izgradnje evropske raziskovalne infrastrukture, ki jo podpirajo okvirni programi Evropske skupnosti; meni, da bi se s takšno pobudo omogočila učinkovita uporaba in nadaljnji razvoj obsežnih ruskih človeških in finančnih virov na področju raziskav, razvoja in inovacij, torej bi bila koristna za Evropo in Rusijo; 24. poziva vladi Rusije in Združenih držav Amerike, naj okrepita razprave o vprašanjih obrambe in varnosti, v katera so neposredno ali posredno vključene države članice EU; poziva vladi obeh držav, naj EU in njene države članice polno vključita v te razprave in naj se vzdržita korakov ali sklepov, ki bi jih utegnili razumeti kot grožnjo miru in stabilnosti na evropski celini; 25. poziva rusko vlado, naj skupaj z EU in drugimi članicami kontaktne skupine za Kosovo pozitivno prispeva k iskanju trajne politične rešitve za prihodnost Kosova in za nadaljnjo stabilizacijo zahodnega Balkana; 26. poziva Rusijo, naj ne nasprotuje namestitvi misije EU za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO(4)) in naj v celoti podpira OVSE ter potrdi njen mandat, da bi omogočila celovito izvajanje vseh zagotovil, predvidenih v ustavi Kosova, in obveznosti, ki so jih kosovske oblasti sprejele glede decentralizacije institucij in zaščite manjšinskih skupnosti ter kulturne in arhitekturne dediščine; 27. poziva Svet in Komisijo, naj si skupaj z rusko vlado prizadevata za skupne pobude za krepitev varnosti in stabilnosti v skupni soseščini, zlasti z okrepljenim dialogom o vzpostavitvi demokracije v Belorusiji ter s skupnimi prizadevanji za končno rešitev konfliktov v Abhaziji, Južni Osetiji, Gorskem Karabahu in Pridnestrju; 28. izraža globoko zaskrbljenost nad odločitvijo Rusije, da bo z gruzijskima regijama Abhazijo in Južno Osetijo vzpostavila okrepljene vezi, in ponovno v celoti podpira ozemeljsko celovitost Gruzije; Rusijo poziva, naj se vzdrži vsakršnih dejavnosti, ki bi lahko zaostrile napetost, in naj sprejme ukrepe za izboljšanje odnosov z Gruzijo; izraža upanje, da bo nedavno srečanje med predsednikoma Medvedjevom in Sakašvilijem v Sankt Peterburgu izboljšalo odnose med Rusijo in Gruzijo; 29. poziva sedanje predsedstvo, naj na junijskem vrhu med EU in Rusijo izpostavi vprašanje o gruzijskem izvidniškem brezpilotnem letalu, ki ga je sestrelilo rusko letalo, in o nedavnem občutnem povečanju števila ruskih vojakov v Abhaziji ter naj ponudi večje sodelovanje EU pri reševanju tega spora; 30. poziva EU in Rusijo kot članico Varnostnega sveta Združenih narodov in četverice, naj si še naprej prizadevata za napredek mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu; poleg tega poudarja, da je potrebno nadaljnje sodelovanje z Rusijo za preprečevanje širjenja orožja za množično uničenje, ter obe strani poziva, naj prevzameta odgovornost, še zlasti za jedrska vprašanja Severne Koreje in Irana; 31. poziva Rusijo, naj ponovno razmisli o enostranski začasni opustitvi izpolnjevanja pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah in uporabi pogajanja kot sredstvo zaščite svojih legitimnih interesov in prepreči spodkopavanje te pogodbe; poziva članice Nata, naj ratificirajo pogodbo o konvencionalnih oboroženih silah, kot je bila spremenjena v letu 1999; 32. pozdravlja odločitev Rusije, da EU pomaga pri izvajanju mirovne operacije v Čadu in Srednjeafriški republiki, ter podpira izjavo ruskega ministra za zunanje zadeve Sergeja Lavrova in visokega predstavnika EU za zunanje zadeve Javierja Solane, da sodelovanje med Rusijo in EU pri kriznem upravljanju ne bo omejeno na sodelovanje Rusije v silah operacije EUFOR Tchad/RCA in da sta obe strani na podlagi "enakopravnega partnerstva in sodelovanja" pripravljeni podpisati okvirni sporazum na to temo; 33. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije ter Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. (2) Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0528. (3) Skupni ukrep Sveta 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 (UL L 279, 23.10.2007, str. 21) in Sklep Sveta 2008/101/SZVP z dne 28. januarja 2008 (UL L 34, 8.2.2008, str. 39). (4) Skupni ukrep Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 (UL L 42, 16.2.2008, str. 92).