text: predlagam.vladi.si: Plačilo "neuspelega" študija Predlog ustvarjen 15.02.2012 Z odzivom organa 19.04.2012 Zadnja sprememba 14.02.2012 20:28:44 Ključne besede Plačilo šolnine, študentsko delo anekdota | 09.03.2012 | 13:03 Predlog se da spreminjat. Klikneš na Uredi. anekdota | 04.03.2012 | 15:38 V nekem predlogu tule sem že pred kratkim pisal... predlog je sicer zanimiv in morda do nekje pravičen, saj nalaga tistemu ki nekaj prejme v posodo tudi odgovornost in obveznost. To se mi zdi smiselno. Seveda pa ne moremo vseh študentov metati v isti koš. Nekateri eventuelno zbolijo, se jim zgodijo različne okoliščine katerih rezultat je, da zanemarijo študij. Recimo nekdo je športnik ki se udeležuje mednarodnih tekmovanj, drugi je imel socialne težave, tretji je dobil trojčke, itn. Torej okvirje ki ljudi vzpodbujajo k učenju, hkrati pa jim nalagajo odgovornost, se mi zdijo sprejemljivi, a v tem mislim, da je potrebno določenega študenta obravnavati tudi individualno, glede na razloge zakaj študija ni opravil. Lenoba ni isto kot okoliščine v katerih se oseba ne more učiti. Študenta ki resnično želi opraviti nek študij, pa ga zaradi objektivnih razlogov ni mogel, bi bilo nepravično in nesmiselno prikrajšati podpore. Mala Mojka | 08.03.2012 | 08:46 Se strinjam, res je treba upoštevati tudi izjeme. Sem tudi na to pomislila, vendar na žalost ne znam predloga spremeniti (ne vem, če se ga sploh še da). Jasno, da, če imajo objektivne razloge za nedokončanje študija, je to težje. Čeprav, roko na srce, 5 let (za letnik) je res dolga doba. Izjeme bi morale biti res "resni" razlogi. Laskec | 01.03.2012 | 09:05 Se strinjam sam sem naredil višjo in visoko šolo in vse izpite v prvem možnem roku! Zraven sem v času počitnic in nekaj ob študiju tudi delal in je šlo vse skozi! Žal sem pa po študiju brezposeln saj vsi bivši delodajalci bi me zaposlili zgolj preko napotnice in malo obžalujem, da sem vse opravil sprva. Z novim šolskim letom se bom vpisal na magisterij in ga imam namen tudi opraviti le da bom tokrat bil premoran načrtno ponavljati prvi letnik zaradi neumne slovenske zakonodaje. Fishella | 23.02.2012 | 18:06 Če bi se dalo dobiti zaposlitev po srednji šoli sploh nobeden ne bi rinil na študij in delal preko študenta. Tako da se raje lotite tega preoblema kot pa da trpinčite študente ki jih čaka še težka prihodnost... npr. če dobijo zaposlitev pri tridesetih, bodo delali ravno dokler ne bodo že z eno nogo v grobu... država pa pri vsem tem pozablja da če začne človek delati pri 30 letih pred tem pa dela že preko študenta 10 ali 15 let ne bo zmožen več pri 60 delati in jih bo več kot pol dobilo status invalida... Mala Mojka | 29.02.2012 | 23:19 Ni moja naloga, da resim svet, ampak je moja zelja, da podam predlog, ki bo, po mojem, pravicen in pomaga resevati financno stanje. Se pa strinjam, da bi bilo boljse, ce bi bile sluzbe bolj dosegljive. Je pa to za mene preprosto prevec kompleksen problem, da bi se ga lahko lotila kar z enim (ali par) predlogom. Se ljudje, ki so bolj pametni od naju imajo probleme "zbalansirati" najbolj ugodno stevilo studentov, zaposlenih in upokojenih, da bi bilo za vse najboljse. sp | 22.02.2012 | 22:04 Dober predlog:študentje naj resno študirajo in končajo študij v razumnih rokih. benF86 | 17.02.2012 | 20:16 Vsak, ki mu študentsko delo lahko predstavlja resno konkurenco, naj raje razmisli o tem, zakaj mu lahko nek nekvalificiran študentek predstavlja grožnjo na delovnem mestu in kako bi lahko dvignil svojo vrednost za delodajalca. Tipično slovensko - namesto da bi izboljševali svoj položaj poskušamo poslabšati položaj drugih. Študentsko delo pa je enkrat že bilo skoraj ukinjeno, pa se je neinformiranim ovcam, pardon, raji, pardon, poštenemu in delovnemu slovenskemu narodu zdelo, da je malo delo slaba alternativa, čeprav najbrž 90 % ljudi zakona sploh ni prebralo (tako kot sem prepričan, da 90 % ljudi misli, da sem naredil napako, ko sem pred znakom za odstotke zapisal presledek.) benF86 | 02.03.2012 | 09:24 K 1: Ne, taki niso problem. So pa dokaz, da študenta niso odpustili, ker je diplomiral, ampak ker je bil zamenljiv. Dobrodošli v kapitalizmu. Kdor je zamenljiv, se ga ob boljši priložnosti zamenja, ne glede na to, ali je študent ali delavec s 30 leti delovne dobe. K 2: Študenti imajo status študenta zato, ker je pač napisan zakon tako, da dobiš ob vpisu na študij status študenta. Sam status študenta k študiju pripomore zgolj finančno, pa še to v zanemarljivi meri. Če si kuhaš sam, za hrano porabiš ravno toliko kot za bone, če si seveda pripravljen študentsko jesti. V študentskih domovih je prostora za le delček študentov, kar pomeni, da večina plačuje tržne najemnine. Edina prednost, je študentsko delo, s katerim lahko študenti zaslužijo dovolj, da se osamosvojijo, kar bi pa bilo preprosto izvedljivo, tudi če bi naša preljuba Slovenija imela malo fleksibilnejšo delovno pravo (npr. da bi nehali dvigovati stroške opravljanja dopolnilne dejavnosti - nekoč te je to stalo 40 €. Dandanes čez 180 €). Poleg tega ni hec v nekvalificiranosti ampak v nenadomestljivosti delavca. Tudi če vzamemo za primer npr. klicne centre - nekdo, ki opravi na dan 30 anket, bo z vidika delodajalca boljša naložba, kot drug, ki jih opravi le 10, pa čeprav ga slednji stane 20 % manj. Isto velja za karkoli. K 3: Vlada tega ne bo kar tako naredila, ker bi to bil politični samomor, vsaj dokler bodo študentki take ovce, da jih lahko ŠOU napumpa, da grejo protestirat proti čemerkoli, pa čeprav je morda celo v njihovo korist, in na naslednjih volitvah kompletno volit nekoga, ki je bil proti temu. K 4: To, da študenti morajo delati, da preživijo med študijem, ni žalostno, ampak je prav. Seveda vkolikor dejansko delajo na svojem študijskem področju. Ampak namesto, da rešujete problem tako, da bi ogromno mladih pahnili v dolgove zaradi iz raznoraznih razlogov legitimno in manj legitimno nedokončanih letnikov, se raje zavzemajte za rešitev, po kateri bo volk sit IN koza cela. Npr. za državno subvencioniranje popoldanske obrti študentov "v zameno" za odpravo študentskega dela in študentske davčne olajšave, kar bi bila še najboljša rešitev, saj hkrati izenači študenta z ostalimi delavci, mu pa tudi omogočila preživetje. Mala Mojka | 29.02.2012 | 23:09 Ne vsak, ampak zelo dosti studentov, ki so delali pri kaksni firmi v casu studija na napotnico, so bili odpusceni takoj, ko so diplomirali. Po tem so zaceli drugace razmisljati o svoji (bivsi) konkurentnosti. Drugace pa se mi "namesto da bi izboljševali svoj položaj poskušamo poslabšati položaj drugih" ne zdi dober argument proti mojem predlogu. Drzava omogoca zastojn studij z namenom, da bi studenti studirali, ne pa delali vse drugo. Pomisliti je treba na to, da bo vsak zaposlen moral placati davek, komunalne prispevke, hrano v polni vrednosti (in nima subvencionirane v obliki bonov), elektriko in polno stanarino (ne pa subvencionirane), pa ni vazno, ali ima pet otrok in minimalno placo. In temu delavcu je potem v konkurenco se student, ki ne placa davka, komunalnega prispevka, je na bone, ne placuje elektrike (v studentskem domu na primer), zivi v studentskem domu in dela vse drugo, razen studira. Da ne bo pomote: ne mislim, da so vsi studenti taki, ampak, da bi jih moralo biti cimmanj. In moj predlog bi pri tem pomagal. Na drugi del komentarja pa ne nameravam odgovarjati, saj se mi zdi, da odseva nesprejemanje demokracije (demokracija pac omogoca tudi odlocitve, ki jih sprejme pescica nepoucenih ljudi, ce se ostali s tem strinjajo=ne volijo drugace). benF86 | 01.03.2012 | 09:32 Zanimivo, da pa nekaterim študentom delodajalci že med študijem ponudijo redno zaposlitev takoj po diplomi. In tudi po študiju nimajo težav z iskanjem zaposlitve. In zanimivo je tudi, da to ne velja zgolj za naravoslovce, ampak tudi za družboslovce in humaniste, ki med študijem niso zgolj "kelnarili" in študirali, ampak dejansko delali na svojem področju in imajo zato po diplomi 3-4 leta delovnih izkušenj iz svojega področja VEČ od vseh pridnih diplomantov, ki so študirali, vse izpite naredili v prvo in praktičnemu znanju posvetili ravno 0 delovnih dni med študijem. Študenti lahko ogrožajo kvečjemu delovna mesta tistih, ki ne delajo dovolj dobro, in tistih, katerih dela se je mogoče priučiti v tednu dni. Strokovnjakov na nekem področju pa ne bodo nikoli mogli zamenjati. Sicer pa ne, država ne omogoča zastonj študija, da študentom ne bi trebalo delati, ampak ker je to (sicer pozitiven) ostanek prejšnjega sistema. Poleg tega povsod po svetu, kjer so šolnine za naše pojmovanje nerazumno visoke, študentje ob faksu opravljajo tudi po dve službi, pa vseeno hkrati še študirajo, tako da je argument, da študent mora študirati in nima časa delati, nesmiseln. Poleg tega študenti prav tako plačajo dohodnino, če presežejo mejo davčnih olajšav, kakor vsak drug zaposleni. Davek plačajo po isti lestvici kot kdorkoli drug, le da dobijo nekaj višjo olajšavo, ker so pač študenti. In kot rečeno, malo delo bi te probleme v veliki meri rešilo na popoln način, pa ni šlo skozi, ker je demokracija pač diktatura neumnih ljudi, ki se jih da odlično manipulirati. Demokracijo sicer popolnoma podpiram, bi pa dal udeležencem vsakega referenduma najprej nekaj naključnih vprašanj iz zakona, o katerem glasujejo, in če ne bi odgovorili na vsaj 80 % pravilno, njihovega glasu ne bi upošteval, ker očitno nimajo pojma, o čem govorijo. Mala Mojka | 01.03.2012 | 13:59 K prvemu odstavku: Studenti, katerim delodajalec takoj po koncanem studiju ponudi sluzbo niso problem in se jih ta ukrep ne bo dotikal (vkolikor bodo imeli vse pogoje letnika npr. 5 let po vpisanem letniku). O njih moj predlog ne govori. K drugemu odstavku: Studenti imajo status studenta zato, da studirajo, ne pa zato, da "jemljejo" delo nekim drugim (sicer nekvalificiranim) delavcem. Tudi oni morajo preziveti in ce niso dovolj kvalificirani imajo ze tako tezko situacijo, brez, da imajo resno konkurenco v "poceni delovni sili" (beri: studentih). K tretjemu odstavku: Se strinjam, da je zastojn studij (pozitiven) ostanek prejsnjega sistema, se pa ga zlorablja preko vseh mej. Mislim, da je treba narediti konec. Moj predlog bi k temu pripomogel. Nekega dne bo vlada udarila po mizi in se enostavno odlocila za placilo studija (jaz o tem ne dvomim, zato pa ze sparam za studij svojih otrok). Poskusimo to prepreciti in poskrbimo, da se preneha z izkoriscanjem studija zastojn. K cetrtemu odstavku: V redu, res placajo, to ni sporno. Se strinjam, da nekateri studenti pac (na zalost) morajo delati, da se prezivijo skozi studentska leta. Vendar pa je zloraba studentskega statusa z namenom okoriscati se z bonitetami, ki temu statusu pripadajo nemoralna, nepostena in slabo (v ekonomskem smislu) vpliva na splosno stanje. K petemu odstavku: Se strinjam, da je bil zakon o malem delu v redu resitev, ampak ni bil izglasovan. Pika. Nimamo vec kaj pametovati, ampak iscimo druge resitve. O temu moj predlog ne govori. radko hriberšek | 16.02.2012 | 19:50 Za čestitat! Res dober pedlog. Odziv objavljen: 19.04.2012 Zakon o visokem šolstvu (Uradni list RS, št. 119/06 – uradno prečiščeno besedilo, 59/07-ZŠtip, 15/08 – odl. US, 64/08, 86/09, 62/10-ZUPJS, 34/11 – odl. US in 78/11) v 66. členu določa, da se študenti ob rednem napredovanju izobražujejo in dokončajo študij pod pogoji, ki so veljali ob vpisu. Določa tudi, da se postopki in pravila o vpisnih postopkih, izpitnem režimu, napredovanju in dokončanju izobraževanja podrobneje uredijo s statutom visokošolskega zavoda. Zakon v 70. členu pa pravi, da status študenta preneha, če ta ne diplomira v 12ih mesecih po zaključku zadnjega semestra, se izpiše ali se med študijem ne vpiše v naslednji letnik oz. semester. Sam status študenta je opredeljen v 65. členu Zakona o visokem šolstvu in je vezan na osebo, ki se vpiše na visokošolski zavod na podlagi razpisa za vpis in se izobražuje po do- ali podiplomskem študijskem programu. Status študenta se izkazuje s študentsko izkaznico. Zakon o visokem šolstvu v 69. členu določa, da imajo študenti pravico do zdravstvenega varstva in drugih ugodnosti ter pravic (na primer prehrana, prevozi, štipendiranje) v skladu s posebnimi predpisi, če niso v delovnem razmerju ali prijavljeni kot iskalci zaposlitve. Študenti imajo tudi možnost bivanja v študentskih domovih in drugih zavodih, registriranih za dejavnost študentskih domov. Pravice študentov, ki se navezujejo na njihovo zdravstveno varstvo, prehrano, štipendiranje in delo prek študentskih servisov, podrobneje opredeljujejo pravni akti, ki sodijo v pristojnost različnih ministrstev. Prva pravica je v pristojnosti Ministrstva za zdravje, ostale tri pa v pristojnosti Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Menimo zato, da bi bilo pri spremembi zakonodaje v skladu s predlogom potrebno sodelovanje celotne vlade. Prenova visokošolskega sistema in s tem povezanih pravic študentom mora namreč potekati medresorsko usklajeno. Zavedati se je treba, da študenti od vpisa v 1. letnik do zaključka študija nimajo vsa leta status študenta. Brez statusa študenta pa ne morejo koristiti pravic, ki bi jim na tej podlagi (lahko) pripadale. Če namreč ne izpolnijo pogoja za vpis v višji letnik, če ne morejo (več) ponavljati in so izkoristili možnost t.i. absolventa, jim ta status ne more biti dodeljen. Na podlagi 77. člena Zakona o visokem šolstvu se šolnine in drugi prispevki za študij določijo s predpisom ministra, pristojnega za visoko šolstvo. Veljavni Pravilnik o šolninah in drugih prispevkih v visokem šolstvu (Uradni list RS, št. 40/94 in 45/98) tako določa, da se lahko zaračunavajo razni prispevki (vpisni stroški, četrti in nadaljnji izpit pri istem predmetu, komisijski izpit, terenske vaje ipd.), da se šolnina plačuje za vsako študijsko leto posebej, študentom pa, ki letnik ponavljajo, se šolnina zaračuna po dejanskih stroških za tiste obveznosti, ki jih še niso opravili. Pravilnik opredeljuje tudi metodologijo izračuna stroškov in možnost zaračunavanja drugih posamičnih storitev. Zakon o visokem šolstvu ter podrejeni predpisi se bodo v bližnji prihodnosti res spremenili in dopolnili, pri čemer se bodo proučile tudi določbe o statusu študenta in zaračunavanju šolnin. Pri tem moramo opozoriti na sprejeto Resolucijo na Nacionalnem programu visokega šolstva 2011-2020 (Uradni list RS, št. 41/11), v kateri je v poglavju 2.7 o socialni razsežnosti zapisano: ''V prihodnjem desetletju se želi omogočiti širok dostop do terciarnega izobraževanja in študij omogočiti vsem, ki imajo interes in so sposobni študirati, ter jim zagotoviti pogoje za uspešno dokončanje študija. Kljub velikemu porastu števila študentov in razmeroma visoki vključenosti generacije v terciarno izobraževanje še ni oblikovanih mehanizmov spremljanja študentskega telesa ter sistemsko prepoznanih ovir k študiju in njegovemu zaključku. Podatki kažejo, da je odstotek tistih, ki ne zaključijo študija, visok (35 %), še posebej ob primerjavi z nekaterimi drugimi državami Evropske unije ali OECD. V ta namen se želi poenotiti sistem socialnih transferjev za študente v enotnejšo obliko. Prav tako se bodo oblikovali sistemi spremljanja študentskega telesa in odkrivanja ovir k študiju ter sproti, na podlagi ugotovitev, sprejemali ukrepe in prilagajali sistem socialnih transferjev. /.../ Navedeno jasneje opredelijo ukrepi 39 – 43, in sicer: − 39. ukrep: Financiranje študija na prvi in drugi študijski stopnji kadar koli v življenju ob določenih pogojih − 40. ukrep: Celostna ureditev sistema doktorskega študija, ki bo temeljila na spodbujanju odličnosti in nagrajevanju rezultatov − 41. ukrep: Vzpostavitev sistema vračanja sredstev ob nedokončanem študiju po študijskih programih druge in tretje stopnje Posameznik bo v primeru nezaključenega študija na drugi in tretji študijski stopnji državi vrnil stroške študija po zgoraj opisanem sistemu. Obdobje, ki se bo štelo za zaključek študija, bo praviloma pet let po študijskem letu, v katerem je posameznik vpisal zadnje ECTS za drugo in praviloma eno leto za tretjo študijsko stopnjo. Višina šolnine za vračanje v primeru neuspešnega zaključka se bo določila celostno tako, da ne bodo diskriminatorne glede na področje študija. − 42. ukrep: Vzpostavitev enotnega in transparentnega sistema socialnih transferjev za študij, vezanih na pravico koriščenja določenega števila let Sistem socialnih transferjev bo harmoniziran tako, da bodo posamezne ugodnosti dodeljene enotno, vključno s študentskimi namestitvenimi zmogljivostmi. Za slednje bo do leta 2015 namenjenih 1.500 novih ležišč, do leta 2020 pa 4.500. − 43. ukrep: Uvedba posebnih posojilnih shem (dodatna oblika pomoči in ne nadomestilo štipendij. Obrestno mero bo subvencionirala država in bo za posameznika nižja kot običajna obrestna mera.) V okviru presojanja zaposljivosti diplomantov se moramo zavedati, da je odgovornost za kakovost visokega šolstva še naprej v (primarni) pristojnosti visokošolskih zavodov samih in je odvisna predvsem od kompetentnega raziskovalno ter pedagoško odlično usposobljenega akademskega osebja ter motiviranih in ambicioznih študentov. Visokošolski zavodi se tako sami odločajo o številu prostih vpisnih mest ter o podrobnostih vpisnih pogojev. Čeprav so slednji okvirno zakonsko določeni, pa je npr. določanje ustreznih in manj ustreznih študijskih področij, dodatnih obveznosti ter maturitetnih predmetov prepuščeno avtonomiji visokošolskih zavodov. Podobno velja za odločanje o omejitvi vpisa ter merila za izbiro.


Zadnji dve leti mediji vse pogosteje objavljajo pričevanja o množičnem zapiranju ljudi v kitajski avtonomni pokrajini Šindžjang. Kitajske oblasti so sprva zanikale obstoj taborišč, v katerih naj bi bilo po ocenah mednarodnih organizacij in medijev zaprtih od milijon do kar tri milijone ljudi. Pozneje so vendarle priznale obstoj prevzgojnih centrov, ki naj bi prispevali k odpravljanju nevarnosti terorizma in separatizma v pokrajini. Človekoljubni aktivisti in novinarji lahko obstoj in delovanje množičnih taborišč raziščejo le tako, da obiščejo izobraževalne centre, polnih nasmejanih in zadovoljnih Ujgurov nad tem, da jim je Komunistična partija odprla oči. Te centre vodijo oblasti. Priče trdijo, da videopodobe niso v ničemer podobne temu, kar so doživeli sami. Povezava do zaslišanja Ujgurke Mihrigul Tursun lani v ameriškem kongresu: Nastop odvetnika in aktivista Nurya Turkela na letošnjem Forumu o svobodi v Oslu, kjer je razmere v prevzgojnih taboriščih v Šindžjangu primerjal s tistimi v Stalinovih gulagih in v nacističnih koncentracijskih taboriščih. Ena izmed približno 400 pesmi ujgurskega pop zvezdnika Ablajana Awuta Ayupa, ki je izginil 15. februarja lani.


Center za raziskovanje družbenega komuniciranja


Query: "keywords" (varnost) . Abstract: Število prometnih nesreč smrtnim izidom se je leta 2013 v primerjavi z letom 2001 več kot prepolovilo, indeks znaša 47,7, v absolutnih številka to pomeni 243 prometnih nesreč leta 2001 in 116 leta 2013. Še bolj se je zmanjšalo število smrtno ponesrečenih oseb. Indeks 2013/2001 znaša 44,6, v absolutnih številkah to pomeni 125 umrlih leta 2013 v primerjavi z 278 umrlimi v letu 2001. Keywords: prometna varnost, prometne nesreče, statistika, analize DiRROS - Published: 11.03.2015; Views: 5271; Downloads: 178 Keywords: cestni promet, varnost, kaznovalno pravo, kazni, prometne nesreče, prekrški DiRROS - Published: 27.11.2015; Views: 3651; Downloads: 89 Keywords: magnetna polja, elektromagnetna polja, elektroenergetika, sevanje, fizika, varnost, standardi, priporočila, stopnja varstva, načela previdnosti, odredbe DiRROS - Published: 17.05.2016; Views: 2120; Downloads: 81 DiRROS - Published: 24.01.2017; Views: 4177; Downloads: 88 DiRROS - Published: 11.07.2017; Views: 1676; Downloads: 64 Keywords: pridobivanje lesa, varnost pri delu, zasebni gozdovi, gozdni posestniki, tehnologija DiRROS - Published: 12.07.2017; Views: 1014; Downloads: 51 Keywords: kalkulacije, stroški, mehanizacija, varnost, proizvodne verige DiRROS - Published: 12.07.2017; Views: 1028; Downloads: 48 Keywords: implementacija, vodila dobrega ravnanja, strojna sečnja, varnost, poslovna okolja, gozdno gospodarjenje DiRROS - Published: 12.07.2017; Views: 1041; Downloads: 60 Varnostne vizite : kje, kdo, zakaj? Zdenka Kramar, 2010 Keywords: varnostne vizite, bolnice, varnost bolnikov DiRROS - Published: 16.09.2019; Views: 148; Downloads: 15 Fulltext (133,24 KB)


Življenje je igra! - Kvarkadabra forum Odgovor Napisal/-a MAVER|CK » 2.2.2010 12:58 Se strinjate s tem, da je življenje le igra? http://www.blatnik.net/oki/teorije/33-z ... a-2010.htm Kot že najbrž veste lahko ostale teorije najdete tukaj: Odgovor Napisal/-a GJ » 2.2.2010 14:09 MAVER|CK napisal/-a: Se strinjate s tem, da je življenje le igra? Odgovor Napisal/-a Rokerda » 2.2.2010 14:30 Odgovor Napisal/-a kiky84 » 3.2.2010 11:31 Js tega Oki-ja predlagam za Nobelovo nagrado. Morda se bo nekoč spomnil, da drek smrdi in da je urin tekoč :/ Odgovor Napisal/-a MAVER|CK » 3.2.2010 14:18 Kaj sploh je smrad, mar ni relativen. Kolikor je meni znano vsem živalim neznansko diši:). Urin pa je lahko tudi v plinastem ali trdem stanju lahko se pa celo spremeni v plazmo:). Nobelovo nagrado za izvirnost žaljenja pa prepuščam kar tebi! Odgovor Napisal/-a fogl » 3.2.2010 18:13 Jest bi se kar strinjal s to teorijo... mogoče bi dodal le, da je igra le dokler imaš vse osnovne potrebe izpolnjene... npr. v službi se "igraš" z veseljem le če zaslužiš dovolj da lahko preživiš, itd. Odgovor Napisal/-a MAVER|CK » 4.2.2010 8:23 fogl napisal/-a: Jest bi se kar strinjal s to teorijo... mogoče bi dodal le, da je igra le dokler imaš vse osnovne potrebe izpolnjene... npr. v službi se "igraš" z veseljem le če zaslužiš dovolj da lahko preživiš, itd. Podpis! Bis kor mogu popravit, a? Odgovor Napisal/-a problemi » 4.2.2010 9:43 Kaj, ko bi še enkrat prebral kaj si napisal in malo razmislil. Odgovor Napisal/-a fogl » 4.2.2010 12:38 Kaj ko bi ti še enkrat prebral tvoj post in razmislil kaj je njegov namen... če imaš kaj za povedati pač povej... Odgovor Napisal/-a problemi » 4.2.2010 20:00 fogl napisal/-a: Kaj ko bi ti še enkrat prebral tvoj post in razmislil kaj je njegov namen... če imaš kaj za povedati pač povej... Kot prvo, tisti tekst je nemogoče imenovati teorija. Trdiš, da je življenje igra dokler imaš izpolnjene osnovne potrebe. Kaj pa je, ko jih nimaš? Ali takrat ni več igra. Kaj je potem? fogl napisal/-a: v službi se "igraš" z veseljem le če zaslužiš dovolj da lahko preživiš, itd. Saj delavke in delavci v Gorenju ali pa premnogih drugih podjetjih zaslužijo toliko, da preživijo. Ali se ti zdi, da so nesramne, pohlepne,..., ker se v službi ne igrajo z veseljem. Odgovor Napisal/-a fogl » 4.2.2010 22:55 Problemi, ne vem zakaj imam občutek da se hočeš kregat... Jaz sem se nanašal na avtorja, ki je svoj tekst imenoval teorija, pa tudi ne vidim nič spornega v tem... Menda je jasno da nisem mislil to, da zaslužijo toliko, da imajo dovolj za kruh in mleko, danes niso osnovne potrebe človeka samo hrana, saj ne živimo v dobi neandertalca... Ko nimaš izpolnjenih osnovnih potreb je pa to bolj muka oz. boj za obstanek... Odgovor Napisal/-a problemi » 5.2.2010 7:26 fogl napisal/-a: Problemi, ne vem zakaj imam občutek da se hočeš kregat... Ne želim se kregat. Nimam pa nič proti kregu, če iz njega odnesem kaj koristnega znanja ali informacij. fogl napisal/-a: Jaz sem se nanašal na avtorja, ki je svoj tekst imenoval teorija, pa tudi ne vidim nič spornega v tem... V redu mogoče sem preveč pikolovski. Sam vidim veliko spornega, če vsak tekst ali vsako razmišljanje že imenujemo teorija. fogl napisal/-a: Menda je jasno da nisem mislil to, da zaslužijo toliko, da imajo dovolj za kruh in mleko, danes niso osnovne potrebe človeka samo hrana, saj ne živimo v dobi neandertalca... Pa saj ravno to te sprašujem, katere so osnovne potrebe? Ali lahko generalno rečemo to in to so osnovne potrebe ali pa je to stvar posameznikove presoje? Sam sem razumel tekst kot neko generalno trditev. Saj pravi, da je življenje igra, to postavlja kot neko generalno pravilo, ki naj bi veljalo za vse ljudi. V drugem odstavku pravi, da ljudje hrepenimo po igri. Če že po čem hrepenimo oziroma se za njim podimo je to užitek. Glede užitka pa so že mnogo napisali različni avtorji. Tako mimogrede: ali ni Ugankar v Žagi rekel nekako tako:"Naj se igra začne." Odgovor Napisal/-a Vedež » 5.2.2010 10:30 Kar se Maverickove teorije tiče, naj povem, da sem vse to povedal že pred leti, torej si kot prvi nekako lastim pravico do avtorstva imenovane teme na tem forumu. "Problemi" očitno še ni bil član foruma, ko sem na vse to že (pre)mnogokrat odgovoril. Kot vidim ga bega t.i. nevoščljivost v igri. Ta nastane, ko gledamo, kako so nekateri ljudje v življenju uspešni, imajo vse kar si želijo, če so srečni, je seveda dodatna stvar posameznika (o tem podrobneje kdaj drugič). Na drugi strani imamo trpeče ljudi, brez hrane, invalidne osebe, prezgodaj umrle in še bi lahko našteval. Pred očmi imamo paradoks, ki ga je težko razumeti. Potrebno se je vrniti v duhovno stanje pred samim rojstvom ali še bolje pred samim spočetjem. Življenje, ki ga živiš si izbral sam oziroma ti je bilo vnaprej določeno. Da igra postane sploh zanimiva, se ne smeš tega zavedati, kajti izgubila bi čar občutkov sreče ali trpljenja. Ker gre za dolgotrajen, ponavljajoč proces, ima igra svoja pravila. Star pregovor pravi "Kar seješ, to boš žel". Vesolje deluje na principu tehtnice, ki je lepo upodobljena v vsaki sodni dvorani. Predstavljaj si, da se Hitler reinkarnira v obliki majhne deklice, ki ji pred očmi ubijejo mater in očeta. Uboga deklica se nam vsekakor smili in zgodba je zelo žalostna. In tako bo kot otrok doživel še desettisočkrat, preden se bo z dobrimi deli odkupil za vse svoje grehe, ki jih je storil otrokom in vsem trpečim npr. ko je bil Hitler. Zanj kot tudi zate, pa je to igra, igra z občutki. Kazen in nagrada, sreča in trpljenje, vse je igra, ki si jo sam začel. Ker je tvoja duša tako hotela. Brez telesa tega ne moreš doživeti, zato si sam izbral in vsi, ki jih vidiš okoli sebe so izbrali in se nahajajo v igri narave, človeštva in tega vesolja. Odgovor Napisal/-a mriz » 5.2.2010 10:48 Vedež napisal/-a: Predstavljaj si, da se Hitler reinkarnira v obliki majhne deklice, ki ji pred očmi ubijejo mater in očeta. Uboga deklica se nam vsekakor smili in zgodba je zelo žalostna. In tako bo kot otrok doživel še desettisočkrat, preden se bo z dobrimi deli odkupil za vse svoje grehe, ki jih je storil otrokom in vsem trpečim npr. ko je bil Hitler. Kaj pa govoriš, Hitler je bil samo povratni učinek slabe karme Judov. Kako lahko sploh govoriš, da je Hitler bil slab, če pa so se Judje morali odkupiti za vse svoje grehe? Ko boste zagovorniki karme začeli malo razmišljati, boste videli nesmisel takih sodb. In ne laži, na ta problem še nisi nikoli zadovoljivo odgovoril. Odgovor Napisal/-a Roman » 5.2.2010 12:01 Vedež napisal/-a: Življenje, ki ga živiš si izbral sam oziroma ti je bilo vnaprej določeno. Med obojim je zelo velika razlika. Da igra postane sploh zanimiva, se ne smeš tega zavedati To seveda ni res. Vsaka igra, ki sem si jo res sam izbral (in se tega zavedam), je zanimiva. Igra, ki je nisem izbral, me ne more zanimati, saj bi jo sicer izbral. Izbira, ki se je ne zavedam, pa ne more biti moja izbira. kajti izgubila bi čar občutkov sreče ali trpljenja. Smiliš se mi. Veš, da si si svojo igro izbral (čeprav se tega ne zavedaš), zato si brez občutkov sreče ali trplojenja. Hudo.


source: CulturaX

text: Prosti Casino Slots - An Offer One Cannot Refuse | £ Tone Prosti! -Mobile Casino Plex Brezplačne online igralnice z igralnimi avtomati – One Cannot Refuse! £ 1000 je prostega denarnega: Igraj Online Phone Casino Slots & Win Real Cash Get £ 5 Free Mobile Slots SE = Plus 500 £ Extra Bonus! Lahko dobite vse informacije o online casino slotov, da so brez stroškov in s tem tudi splošno znano kot na spletu prosti Casino Slots, kjer lahko igrate na igralnih iger toliko, kot si želite in zaslužite več, medtem ko igrate. Wow – Reže Bonus Tabela si iskal! Sponzorji stran: Play at Coinfalls Slots Casino £ 5 FREE in več! te Prosti Casino Slots Prav tako vam nekaj promocijskih kod, ki vam lahko pomaga osvojiti veliko več kot vaša pričakovanja; edini pogoj je, da bi morali vedeti, kako pravilno uporabo teh. Bolj strokovno znanje vam pokaže pri uporabi teh kod v teh Prosti Casino Slots medtem ko igrate, bolj donosne bo vaš rezultat. Izbirate lahko med najboljše mesto po igranju s pomočjo spletnih slotov in tudi na podlagi bonus kod teh spletnih straneh ponujajo. Igra prost Slots Casino igre! Kako zaslužiti na teh Slot Igre Dobiš No Deposit Bonus Kode na mestih s pomočjo katerih lahko igrajo igralnih iger kolikor hočeš, prav kakor hitro se prijavite in popolno vseh plačilnih procesov in drugih formalnosti. Ti Prosti Casino Slots se lahko igra tudi s pomočjo ni casino bonus depozit, da vam ponuja z robom v primerjavi z drugimi spletnimi stranmi. Če želite imeti hiter strel na mizah, medtem ko igrajo casino slotov, ne da bi s svojo kreditno kartico ali če iščete najboljše vrednosti za svoj denar; obstajajo No Deposit kode bonus, ki vam pomagajo ven. To so nekatere od najboljših, da boste naleteli med igranjem nobenih igralnih iger v igralnicah. Lahko Proste Casino Slots donosna? Ti Prosti Casino Slots lahko tudi igral z nobenim bonus kod vlog, ki ga lahko imenujemo tudi kot bonus casino kode, saj vam ni treba plačati ničesar, da bi dobili ali uporabo te kode. To je razlog, zakaj so te Prosti Casino Slots izmed najbolj priljubljenih casino iger po vsem svetu. Ta bonus kode na igralnih iger, so sprejeta online casino industrije v nove višave, saj privablja ljudi iz vsega igrati in stava. Stave in casino industrija videli nove višine v zadnjih letih po uvedbi spletnih straneh. Free Casino Slots vam omogočajo, da igrajo in iger na srečo na spletu, in vsebuje tudi s temi bonus kode.


source: wikipedia

text: 1944 (MCMXLIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na soboto. Dogodki Januar 12. januar - sestanek Charles de Gaulle-Winston Churchill v Marakešu 14. januar - ubit Walthere Dewé 15. januar - skupina G izvede sabotaže na elektično-komunikacijsko omrežje 22. januar - anglo-ameriško izkrcanje pri Anziu 24. januar - Dwight David Einsenhower je imenovan za vrhovnega zavezniškega poveljnika sil, namenjena za izkrcanje na zahodno Evropo 27. januar - Liberija napove vojno Tretjemu rajhu in Japonski. 31. januar - ameriška vojska se izkrca na Marshallovih otokih Februar 14. februar - konec bitke za Leningrad 15. februar - zavezniško letalsko bombardiranje samostana Monte Cassino 19. februar - pričetek prvega zasedanja SNOSa v Črnomlju 20. februar - norveško odporniško gibanje potopi trajekt s tovorom težke vode iz Vemorka 23. februar - ameriška vojska zavzame Eniwetok v Marshallovem otočju Marec 3. marec - zavezniško letalstvo bombardira Rim 4. marec - USAF prvič bombardira Berlin podnevi 10. marec - zavezniško letalstvo bombardira Rim ustanovljen grški Začasni komite narodne osvoboditve 14. marec - zavezniško letalstvo bombardira Rim 15. marec - Rdeča armada prodre čez Bug bitka na planoti Glieres 19. marec - Rdeča armada prodre čez Dnester nemška vojska zasede Madžarsko 29. marec - Rdeča armada prodre čez Prut 30. marec - Rdeča armada osvobodi Černjahovsk April 2. april - pokol v Ascqu 10. april - Rdeča armada osvobodi Odeso 27. april - nemiri v Bejrutu Maj 9. maj - Rdeča armada osvobodi Sevastopol 12. maj - začetek zavezniške ofenzive v Italiji 14. maj - zavezniška vojska prebije Gustavovo linijo 18. maj - zavezniki zavzamejo Monte Cassino in Cassino 25. maj - vzpostavitev stika z anciškem mostišču Junij 3. junij - CFLN se razglasi za Začasno vlado francoske republike (GPRF) 4. junij - zavezniška vojska vkoraka v Rim 5. junij - italijanski princ Umberto II. Savojski postane regent kraljevine 6. junij - izkrcanje v Normandiji - operacija Overlord francosko, belgijsko in norveško odporniško gibanje začnejo z obsežnimi sabotažami splošna stavka na Danskem 7. junij - Leopold III. in družina je deportirana v Tretji rajh pokol v Tullu 8. junij - zavezniki osvobodijo Bayeaux 10. junij - pokol v Oradour-sur-Glane 13. junij - izstrelitev prvih letečih bomb na Združeno kraljestvo 14. junij - Charles de Gaulle se vrne v Francijo 16. junij - na Visu podpisan sporazum Tito-Šubašić 19. junij - Rdeča armada prebije Mannerheimovo linijo 20. junij - Rdeča armada zavzame Viborg 23. junij - začetek sovjetske ofenzive na centralni fronti 24. junij - dansko odporniško gibanje poruši največjo tovarno orožja v prestolnici 26. junij - Rdeča armada osvobodi Vitebsk začetek splošne stavke na Danskem 27. junij - ameriška vojska zavzame Cherbourg Julij 5. julij - Rdeča armada osvobodi Minsk 9. julij - britanska vojska zavzame Caen 12. julij - zadnji ministrski svet Vichya 16. julij - Rdeča armada osvobodi Vilno 18. julij - ameriška vojska zavzame Saint-Lô 20. julij - neuspel atentat na Hitlerja 21. julij - ameriška vojska se izkrca na Guamu začetek umika francoskega ekspedicijskega korpusa iz Italije nemške oborožene sile napadejo Vercors 23. julij - ustanovljen Poljski nacionalni komite 27. julij - ZSSR prizna Poljski nacionalni komite 31. julij - ameriška vojska zavzame Avranches Rdeča armada osvobodi Lvov in Brest-Litovsk Avgust 1. avgust - začetek varšavske vstaje 2. avgust - prekinitev diplomatskih stikov med Tretjim rajhom in Turčijo 3. avgust - nemška vojska v Bretanji je odrezana 9. avgust - ameriška vojska prodre do Le Mansa začasna vlada francoske republike vzpostavi suverenost Svobodne Francije na osvobojenem ozemlju 10. avgust - FFL osvobodi Alençon železničarska stavka v Parizu 15. avgust - zavezniki se izkrcajo v Provansi (operacija Dragoon) stavka metroja in policije v Parizu 17. avgust - ameriška vojska zavzame Chartres in Orléans 18. avgust - stavka PTT v Parizu 19. avgust - bitka pri Falaise-Argentanu vstaja v Parizu 20. avgust - FFI osvobodi polotok Quiberon Razpade Vichyjska Francija, člani Vichyjske vlade pobegnejo v izgnanstvo v Nemčijo 21. avgust - začetek anglo-ameriško-sovjetske konference v Dumbarton Oaksu 22. avgust - zavezniki osvobodijo Firence 23. avgust - vstaja v Bukarešti Romunija kapitulira in napove vojno Tretjemu rajhu 24. avgust - FFL prodre v Pariz 25. avgust - kapitulacija nemške posadke v Parizu Bolgarija zahteva umik nemške vojske iz svojega ozemlja in naprosi zaveznike za premirje 26. avgust - Charles de Gaulle pride v Pariz 28. avgust - zavezniki osvobodijo Grenoble in Marseille 31. avgust - Charles de Gaulle razpusti CNR September 3. september - FFL osvobodi Lyon in Saint-Étienne, britanska vojska pa Lille in Bruselj 4. september - britanska vojska osvobodi Anvers Finska kapitulira 5. september - Nizozemska, Belgija in Luksemburg podpišejo sporazum Beneluks ZSSR napove vojno Bolgariji 8. september - Bolgarija napove vojno Tretjemu rajhu ameriška vojska osvobodi Liége zavezniška letala v Koperskem zalivu med Izolo in Koprom bombardirajo nasedlo italijansko potniško čezoceansko ladjo Rex kanadska vojska osvobodi Ostende belgijska vlada se vrne v Bruselj 9. september - britanska vojska prodre čez Albertov kanal ameriška vojska prodre čez Moselle 10. september - francoska vlada razveljavi vichyjsko zakonodajo 11. september - konferenca Octagon v Québecu ZSSR in Bolgarija podpišeta premirje 12. september - zavezniki osvobodijo Le Havre in Luksemburg ZSSR, ZDA, Združeno kraljestvo in Romunija podpišejo premirje 13. september - zavezniki prodrejo v Tretji rajh 15. september - Rdeča armada in Titove enote se srečajo pri Negotinu zavezniki osvobodijo Nancy 17. september - začetek operacije Market-Garden splošna železničarske stavke na Nizozemskem 18. september - ameriška vojska zasede Brest 19. september - zavezniki in Finska podpišejo premirje 20. september - princ Charles postane regent Belgije 22. september - zavezniki osvobodijo Boulogne-sur-Mer 24. september - FFI se vključi v FFL 25. september - Tretji rajh mobilizira Volkssturm 29. september - začetek konference v Dumbarton Oaksu med ZDA, Združenim kraljestvom in Kitajsko 30. september - zavezniki osvobodijo Calais Oktober 1. oktober - Kanadske enote obkolijo in zajamejo 5.000 nemških vojakov pri Calaisu. 2. oktober - konec varšavske vstaje 4. oktober - britanska vojska se izkrca v Grčiji 6. oktober - Rdeča armada prodre na Madžarsko 7. oktober - vzhodne arabske države podpišejo aleksandrijski sporazum 8. oktober - britanske enote osvobodijo Korint v Grčiji 9. oktober - začetek moskovske konference 13. oktober - Rdeča armada zasede Rigo 14. oktober - britanska vojska zasede Atene 15. oktober - madžarski regent Miklós Horthy zaprosi za premirje; oblast prevzame nemški okupator 18. oktober - Rdeča armada prodre v Vzhodno Prusijo in Češkoslovaško 19. oktober - anglo-indijske enote zavzamejo Tiddim na Burmi 20. oktober - JNOV osvobodi Beograd ameriška vojska se izkrca na Leytu na Filipinih 28. oktober - v Franciji razpustijo vse oborožene sile, ki ne pripadajo vojski ali policiji Bolgarija in Sovjetska zveza podpišeta premirje v Moskvi November 6. november - zavezniki osvobodijo Grčijo 7. november - Franklin Delano Roosevelt je ponovno izvoljen za predsednika ZDA 12. november - RAF potopi nemško vojaško ladjo Tirpitz 13. november - Rdeča armada prodre čez Donavo 17. november - ameriška podmornica Spadefish potopi japonsko pomožno letalonosilko Shinyo 18. november - zavezniki osvobodijo Montbéliard 20. november - Nemške enote se umaknejo iz Tirane, Albanija 22. november - Sovjetske enote obkolijo Budimpešto 23. november - FFL osvobodi Strasbourg 26. november - Heinrich Himmler ukaže porušiti krematorij v Auschwitzu 28. november - pristanišče v Anversu prične obratovati December 2. december - začetek francosko-sovjetske konference v Moskvi 16. december - začetek ardenske ofenzive 22. december - Vo Nguyen Giap postane voditelj novonastale vietnamske osvobodilne vojske 26. december - začne se bitka za Budimpešto pričetek nemškega umika iz Ardenov Rojstva 18. januar - Alexander Van der Bellen, avstrijski politik in ekonomist 22. februar - Jonathan Demme, ameriški filmski režiser 28. marec - Rick Barry, ameriški košarkar 18. april - Albin Planinec, slovenski šahovski velemojster († 2008) 14. maj - George Lucas, ameriški filmski režiser 15. maj - Ulrich Beck, nemški sociolog († 2015) 18. maj - Jože Balažic, slovenski glasbenik, Avsenikov trobentar († 2022) 7. september - Bora Milutinović, srbski nogometni trener 9. oktober - Peter Tosh, jamajški pevec reggaeja, kitarist, glasbenik († 1987) 2. december - Ibrahim Rugova, kosovsko-albanski politik († 2006) 17. december - Elda Viler, slovenska pevka Prince Far I, jamajški pevec reggaeja, glasbenik († 1983) Smrti 1. februar - Piet Mondrian, nizozemski slikar (* 1872) 10. februar - Eugène Michel Antoniadi, grški astronom turškega rodu (* 1870) 22. februar - Karel Destovnik - Kajuh, slovenski pesnik in narodni heroj (* 1922) 8. marec - Ernst Mally, avstrijski filozof in logik (* 1879) 15. april - Giovanni Gentile, italijanski fašist in filozof (* 1875) 11. julij - Josip Vandot, slovenski pisatelj (* 1884) 12. julij - Sergej Nikolajevič Bulgakov, ruski filozof in teolog (* 1871) 26. julij - Reza Pahlavi, odstavljeni iranski šah (* 1878) 31. julij - Antoine de Saint-Exupery, francoski pilot in pisatelj (* 1900) 14. oktober - Erwin Rommel, nemški feldmaršal (* 1891) 7. november - Franc Rozman-Stane, slovenski partizanski komandant (* 1911) 9. november - Inoue Tecudžiro, japonski konfucijanski filozof (* 1856) 22. november - sir Arthur Stanley Eddington, angleški fizik, astronom, astrofizik, matematik, popularizator znanosti (* 1882) 13. december - Vasilij Vasiljevič Kandinski, ruski slikar, grafik, umetnostni teoretik] (* 1866) Nobelove nagrade fizika - Isidor Isaac Rabi kemija - Otto Hahn fiziologija ali medicina - Joseph Erlanger, Herbert Spencer Gasser književnost - Johannes Vilhelm Jensen mir - Mednarodni komite Rdečega križa


love, death & robots podnapisi - zvlecite podnapise - Titlovi.com love, death & robots podnapisi - zvlecite podnapise Naslov: love, death & robots Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 18 Pošiljatelj: CroSubsWriter04.04.2019. 22:40 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 17 Pošiljatelj: CroSubsWriter02.04.2019. 22:50 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 16 Pošiljatelj: CroSubsWriter01.04.2019. 22:10 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 15 Pošiljatelj: CroSubsWriter31.03.2019. 21:40 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 14 Pošiljatelj: CroSubsWriter31.03.2019. 16:50 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 13 Pošiljatelj: CroSubsWriter31.03.2019. 13:13 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 12 Pošiljatelj: CroSubsWriter29.03.2019. 22:50 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 11 Pošiljatelj: CroSubsWriter28.03.2019. 22:10 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 10 Pošiljatelj: CroSubsWriter27.03.2019. 22:40 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 9 Pošiljatelj: CroSubsWriter26.03.2019. 22:34 Pošiljatelj: Lithium26.03.2019. 21:20 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 8 Pošiljatelj: CroSubsWriter25.03.2019. 22:34 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 1 Pošiljatelj: Mercyless25.03.2019. 14:37 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 7 Pošiljatelj: CroSubsWriter24.03.2019. 22:22 Love, Death & Robots (2019)Sezona 1 Epizode 6 Pošiljatelj: CroSubsWriter24.03.2019. 19:34 animacija, komedija, domišljijski, znanstveno-fantastični, grozljivka


text: Grad Tuštanj - Wikipedija, prosta enciklopedija Geografska lega: Grad Tuštanj, Slovenija Zgornji Tuštanj 1, nad cesto proti Vrhpolju 46°7′37′′N 14°43′19′′E / 46.12694°N 14.72194°E / 46.12694; 14.72194Koordinati: 46°7′37′′N 14°43′19′′E / 46.12694°N 14.72194°E / 46.12694; 14.72194 Uradno ime: Zgornji Tuštanj - Grad Tuštanj Grad Tuštanj (prvotno ime Tuffstein) je grad, ki stoji med Spodnjim in Zgornjim Tuštanjem v Občini Moravče. Ime je dobil po nemškem izrazu za kamnino lehnjak (Tuffstein). Prvi zapisi o gradu (dvorcu) navajajo, da je bil dograjen leta 1490 (kar pa ni zanesljivo, saj razen plošče s to letnico, ki so jo našli med obnovo, ni drugih pisnih virov), od leta 1610 pa je mogoče slediti lastništva do današnjih dni. Današnjo stavbo je med letoma 1667 - 1671 pozidal kranjski deželnoknežji konjušnik (ritmojster) Franc Bernard Lichtenberg. Ta rodbina ga je imela v posesti do leta 1800, ko ga je Franc Ksaverij, grof Lichtenberg, skupaj s posestvom prodal Ignacu Schariji - Škarji. Preko dedovanja in porok je stavba leta 1854 prešla v roke grajskega vrtnarja Luke Pirnata, ki se je poročil z grofico Maksimiljano Scharija. Ker je bila precej starejša od njega, je kmalu umrla in Pirnat se je poročil z Ano Marijano Resnik, s katero sta imela dve hčeri. Dvorec je ostal v lasti Pirnatov neprekinjeno vse do danes. Sedanji lastnik Peter Pirnat je leta 1993 obnovil dvoriščne arkade, ki so bile prvotno lesene, leta 1995 je statično saniral najbolj ogrožene obodne stene, leta 1996 pa je obnavljal sobe. Med obnovo je naletel na originalni renesančni strop. Od leta 2003 je v gradu urejena poročna dvorana. To je edini grad od šestih v okolici Moravč, ki je stalno naseljen in ni utrpel posledic požiganja ali rušenja, niti nacionalizacije s strani države po drugi svetovni vojni. 2 Lastniki Dvorec ima tipično renesančno kastelno pravokotno tlorisno zasnovo z značilnimi arkadnimi hodniki, ki oklepajo štirikotno dvorišče in vogalnimi stolpi. Ima dve nadstropji. V zgornjem so na ogled bivalni prostori z originalno opremo in fotografijami in slikami bivših lastnikov in njihovih obiskovalcev. Ob gradu stoji kapela sv. Janeza Nepomuka s poslikavami Franca Jelovška. Lastniki[uredi | uredi kodo] Grad Tuštanj na Valvasorjevem bakrorezu (1679) Lastništvu gradu je mogoče slediti od leta 1610, letnice v tem seznamu pomenijo čas uradnega prepisa lastnine. 1610 - Martin Bertolt Schwab pl. Lichtenberg 1620 - Volf Andrej Schwab pl. Lichtenberg in Franc Krištof Schwab pl. Lichtenberg 1645 - Janez pl. Raab, Marija Adrijana Schwab pl. Lichtenberg in Ferdinant pl. Raab, pl. Lichtenberg 1650 - Janez (Hans) Jurij, baron (od leta 1688 grof) Lichtenberg 1662 - Franc Bernard, grof Lichtenberg in Ana Felicita roj. Gall ???? - Ferdinand Albert, grof Lichtenberg 1712 - Jurij Ludvik, grof Lichtenberg 1757 - Karel Gotfrid, grof Lichtenberg 1783 - Franc Ksaver, grof Lichtenberg (zadnji lastnik iz te rodbine) 1800 - Ignac Scarija (tudi »Škarja«) 1816 - Jožef Scarija 1831 - Helena Scarija roj. Jančiger 1847 - Maksimilijana Scarija 1873 - Luka Pirnat (poprej grajski vrtnar, poročen z Maksimilijano) 1899 - Ana Marjana Pirnat roj. Resnik 1905 - Anton Pirnat 1925 - Frančiška Pirnat roj. Ovca 1960 - Dominik Pirnat 1990 - Peter Pirnat in Ana Pirnat ↑ "Opis enote nepremične kulturne dediščine, evidenčna številka 981". Pregledovalnik Registra nepremične kulturne dediščine. Ministrstvo RS za kulturo.


c) magistralno vodovodno omrežje in naprave:


source: fineweb

text: Paul Pierre Lévy Življenje[uredi | uredi kodo] Lévy izvira iz družine matematikov. Njegov oče Lucien Lévy je učil na École Polytechnique (politehniška šola) v Parizu, ki jo je obiskoval tudi Paul Pierre. Njegov učitelj je bil tudi znani francoski matematik Jacques Salomon Hadamard (1865 – 1963). Med prvo svetovno vojno je deloval v francoski artileriji. Leta 1920 je postal profesor matematične analize na Politehniški šoli. Njegov študent je bil tudi znani francosko-ameriški matematik Benoît Mandelbrot (1924 - 2010). Delo[uredi | uredi kodo] Lévy je bil član Francoske akademije znanosti. V glavnem se je ukvarjal s problemi v teoriji verjetnosti. Vpeljal je martingale in Lévyjev let. Znan je tudi po Lévyjevem postopku, Lévyjevi konstanti in Lévyjevi porazdelitvi. Po njem se imenuje tudi fraktal Lévyjeva krivulja C. Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] - Stran o Paulu Pierreu Lévyju Univerze svetega Andreja (v angleščini) - Življenjepis (v angleščini)


text: Fáktor (tudi činítelj) se v matematiki nanaša na več pojmov: delitelj množenec ali množitelj, to je na število, katerega množimo ali s katerim množimo prafaktor Drugi pomeni Faktor (oddaja) - slovenska informativno-pogovorna oddaja


Agato Tomažič sem do nedavnega poznala le kot novinarko Pogledov in avtorico zanimivih reportaž, sedaj pa na vsakem koraku slišim o njej pohvale tudi iz literarnih krogov. Skrajni čas je bil, da ji dam priložnost tudi sama. Namenoma nisem v roke vzela njene najnovejše knjige Tik pod nebom, ki je izšla konec lanskega leta pri založbi Goga. Želela sem jo spoznati od njenih začetkov, zato sem se najprej lotila njenega prvenca - zbirke kratkih zgodb Česar ne moreš povedati frizerki, ki je prav tako izšla pri Gogi. Prebrala sem jih na dah. Zadnje čase mi je forma kratke zgodbe še posebej blizu. Verjetno zato, ker lahko eno po eno prebereš v tistih nekaj kratkih minutah med posameznimi obveznostmi, za pavzo ali namesto kave. Od bralca tudi ne zahtevajo predolge koncentracije, kar pa ne pomeni, da niso zahtevno branje. Samo, že občutek, da lahko neko misel in zgodbo zaključiš, je nekako posebno zadovoljujoč. Kajti najtežje je pustiti zgodbo napol prebrano - kot bi na mizi pustil napol polno skodelico kave ali napol pojedeno najljubšo jed - takrat se počutiš tudi sam napol prazen, nedokončan, nesrečen in izgubljen. Svet kratkih zgodb Agate Tomažič je prav poseben svet, vpet nekje med realnostjo in sanjami. V njenih zgodbah nastopajo običajni ljudje s svojimi običajnimi poklici in navadami, katerih življenja se ne razlikujejo veliko od naših. Avtorica nas po tej poti vodi ravno toliko časa, dokler ravno v trenutku, ko se udobno namestimo v udobni povprečnosti ali ko bi začeli nekoliko mencati zaradi nemira, naj se že kaj zgodi, ostro ne zavije z na novo asfaltirane ceste na razdrapan, lukenj poln kolovoz, ki nas pretrese do dna biti. Njeni junaki so vsi po vrsti nekakšni sociopati, kajti - kot pravi avtorica - če bi bili normalni, bi bili zelo dolgočasni: uspešen poslovnež, ki se spremeni v žabca, ženska, ki med potjo na družinske počitnice zapusti družino, spet druga, ki je pomagala umreti možu, dekle, ki razume ptičjo govorico, štiridesetletni matematični genij, ki se mora odločiti med ljubeznijo do mame in mlade sodelavke, petdesetletnica, ki išče manjkajoči košček, kuharski mojster s skrivnim življenjem taksista ... Čeprav so njihove usode tragične, pa so si v veliki meri zanje na nek način krivi tudi sami. Nekateri pred drugimi skrivajo svojo pravo naravo, čustva, želje, ker ne želijo prizadeti tistih, ki jih imajo radi, spet drugi pred ljubljenimi skrivajo svoja vzporedna življenja, srečo iščejo v nesreči drugih ... Zdi se, da Agata Tomažič v vseh zgodbah odigra vlogo zunanjega opazovalca. Kot bi sedela v lokalu ali na železniški postaji in opazovala goste in mimoidoče; vsakemu, ki bi vsaj nekoliko pritegnil njeno pozornost, pa bi ustvarila novo identiteto, zgodovino in usodo. Pri tem početju si zares da duška. Vidi se, da se pri izumljanju novih osebnosti neskončno zabava. Tako dobijo neverjetne dimenzije in hitrosti in nikoli ne veš, kam nas bodo odpeljale. Zato ne čudi, da nas preobrati enkrat šokirajo, drugič nasmejijo. V vsakem primeru pa nam ponudijo tisti kaj pa, če ... trenutek za razmislek. Avtorica namreč s 13 kratkimi zgodbami nastavlja kruto ogledalo današnji propadajoči družbi, v kateri lahko preživijo le najmočnejši. Današnja družba ne prenaša in posledično izloči vse, kar ne ustreza v kalup vliti idealni podobi človeka, z vsemi njegovimi goni, čustvi in hotenji. Vse, kar odstopa od tega ideala, človek skrije - v institucije, ki jih je ustvaril v ta namen, ali pa potlači v svojo podzavest, od koder izbruhnejo ponavadi v najmanj primernih okoliščinah. Za na videz običajnimi življenjskimi zgodbami junakov zgodb se namreč skrivajo mračne, celo kafkovske usode, ki jih vodijo temne notranje sile: požrešnost, pohlep, preračunljivost, dvom, strah pred osamljenostjo, občutek manj-/večvrednosti, ... Kljub temu, da avtorici nedvomno uspe, da nas z njimi šokira, ne moremo odvrniti pogleda in vztrajamo do konca, saj želimo vedeti, kakšna bo usoda njenih "antijunakov". Občutek imaš, kot gledal psihološko grozljivko - zaradi grozljivih prizorov ne moreš spremljati zgodbe na ekranu, zato si zatiskaš oči, a vseeno zvedavo kukaš med prstnimi špranjami, da ne bi česar zamudil. Sesedla se je na fotelj poleg okna, osteklenelega pogleda in mlahavih udov, premogla je še ravno dovolj moči, da je segla v predal komode, od koder je izvlekla napravo za merjenje krvnega tlaka. Zategnila si je bombažno prevezo čez nadlaket, in če sta jo odštevanje sekund na časomeru in enakomerno stiskanje zračnega mehu najprej pomirila, je ob številki, ki jo je pokazal merilnik, spet začela sunkovito dihati in od silnega razburjenja loviti sapo. Zaprla je oči, pa jih kmalu spet na silo in z močjo volje odprla, kajti ni zmogla več gledati ponorelega kalejdoskopa sličic, ki so se ji prikazovala za zaprtimi vekami: pogrebnega sprevoda, ki se je vil k razkošni marmornati grobnici na starem delu mestnega pokopališča in sklanjal glave njeni smrti v čast. Simultano jo je prekinjal drug prizor: spodnja soseda jo je prišla prosit za soglasje k gradnji balkona." Kljub temu, da gre za metaforo sodobnega sveta, pa sem v kratkih zgodbah pogrešala tisti občutek za sočloveka, za tisto dobro v ljudeh, ki nas bogati in povezuje v trenutkih šibkosti, bolečine in dvoma. Je ta v našem brezobličnem svetu res že povsem zbledel? Agata Tomažič: Česa ne moreš povedati frizerki Datum izida: 12015 13/1/2018 09:34:47 am Tisti občutek za sočloveka je še kako živ v večini izmed nas in je željan priplavati na plan-mislim, da se vsi bojimo, da naši bližnji tega ne potrebujejo... Ampak tu je 13/1/2018 11:13:07 pm Iz knjige tega ni ravno videti. ;) Ti pa knjigo vsekakor priporočam, mislim, da ti bo všeč.


poleg sivih las na glavi,


text: asko international insurance broker Slovenia Impresum Telefon: +43 - (0)5372 - 6 24 60 Direktor: Robert Kögl Davčna številka: 088/6990 Številka vpisa v register: Innsbruck FN 190594 k Vse pravice pridržane. Za besedila, fotografije, grafike, zvok, animacije in videoposnetke kot tudi njihovo razporeditev na spletni strani Skupine Asko velja zaščita avtorskih pravic in drugih zakonov o varstvu. Vsebina te spletne strani se ne sme kopirati, širiti in spreminjati v komercialne namene ali postati dostopna tretjim osebam. Opozarjamo, da si za fotografije na spletni strani avtorske pravice pridržuje tretja oseba. © Copyright Asko group. Vse pravice pridržane. Skupina Asko daje pravico, da se lahko razpoložljivo besedilo na tej spletni strani shrani in razmnožuje. Ta spletna stran je bila narejena z največjo možno skrbnostjo. Neodvisno od tega ne jamčimo za napake, aktualnost, pravilnost ali popolnost vsebovanih informacij. Izključena je vsa odgovornost za škode, ki izhajajo neposredno ali posredno iz uporabe te spletne strani, v kolikor ne temeljijo na namerni ali hudi malomarnosti. Če ste s te spletne strani napoteni na spletne strani, ki jih upravljajo tretje osebe, Skupina Asko ne prevzema odgovornosti za njihove vsebine. Skupina Asko si pridržuje pravico, da brez predhodne napovedi spremeni ali dopolni razpoložljive informacije. Skupina Asko ne odgovarja za posredne ali neposredne škode, vključno z zamujenimi dobički, ki so nastali na podlagi informacij ali kako drugače v zvezi z informacijami, ki so na voljo na tej spletni strani. V kolikor ni drugače navedeno, so vse blagovne znamke na tej spletni strani pravno zaščitene v korist Skupine Asko. Na tej strani smo ustvarili povezave na druge strani. Za vse te povezave velja: skrbnik te spletne strani izrecno izjavlja, da nima nobenega vpliva na oblikovanje in vsebine povezanih strani. Zato se s tem izrecno distanciramo od vseh vsebin vseh povezanih strani na tej spletni strani in si teh vsebin ne lastimo. Ta izjava velja za vse na tej spletni strani prikazane povezave in za vse vsebine strani, h katerim povezave vodijo. Pravna izjava EU Posrednik je v poslovnem informacijskem sistemu Avstrija (GISA) vnešen pod številko GISA 22173089 kot "zavarovalni posrednik". Informacije so na voljo na spletnem naslovu www.gisa.gv.at/versicherungsvermittlerregister. Posrednik je pravno in pogodbeno neodvisen in ni vezan na nobeno zavarovalno družbo in nima deleža v zavarovalni družbi. Poleg tega ni nobenih udeležb zavarovalnih družb katere koli vrste pri posredniku. Poravnalni organ izvensodno reševanje sporov – skladno z 42. k čl. Zakona o zavarovalni pogodbi pri: Versicherungsombudsmann e.V., Postfach 08 06 32, 10006 Berlin Ombudsmann für die Private Kranken- und Pflegeversicherung Leipziger Straße 104, 10117 Berlin. Robert Kögl – Skupina Asko Pravne službe in arbitražni odbor (RSS) Združenja zavarovalnih posrednikov in zavarovalnih svetovalcev AT-1010 Dunaj Domača stran: https://www.wko.at/branchen/information-consulting/versicherungsmakler-berater-versicherungsangelegenheiten/rechtsservice-und-schlichtungsstelle-rss.html Oblikovanje spletnega mesta in razvoj Ta spletna stran uporablja Google Analytics, spletno mesto za analiziranje podjetja Googl Inc. (»Google«). Google Analytics uporablja t. i. »piškotke«, besedilne datoteke, ki se shranjujejo na vašem računalniku in omogočajo analizo vaše uporabe spletne strani. S pomočjo piškotkov pridobljene informacije o vaši uporabi te spletne strani (vključno z vašim IP-naslovom) se prenesejo in shranijo na Googlov strežnik v ZDA. Google bo te informacije uporabil, da bi ocenil vašo uporabo spletne strani za sestavo poročila o aktivnostih spletne strani za upravljavce le-teh ter za zagotavljanje storitev, povezanih z uporabo spletnih strani in spleta. Prav tako bo Google te informacije po potrebi posredoval tretji osebi, v kolikor je to zakonsko predpisano ali v kolikor tretja oseba te podatke obdeluje po naročilu Googla. Google ne bo v nobenem primeru povezal vašega IP-naslova z drugimi Googlovimi podatki. Namestitev piškotkov lahko preprečite s primernimi nastavitvami svojega brskalnika; opozarjamo pa vas, da v tem primeru številnih funkcij te spletne strani morda ne boste mogli uporabljati v celotnem obsegu. Z uporabo te spletne strani se strinjate z obdelavo svojih zbranih podatkov s strani Googla na prej naveden način in vrsto ter v prej naveden namen.


text: Hermann Minkowski, nemški matematik in fizik, * 22. junij 1864, Aleksota (Aleksotas), Ruski imperij (sedaj Kaunas, Litva), † 12. januar 1909, Göttingen, Nemčija. Življenje in delo Minkowski je bil univerzitetni profesor v Königsbergu, Zürichu in Göttingenu. Ukvarjal se je z različnimi problemi iz matematične fizike. Znan je po svojih delih iz teorije števil, kjer je znan njegov izrek o konveksnih simetričnih množicah. Razvil je geometrijski postopek reševanja posameznih problemov iz teorije števil, danes samostojno raziskovalno področje geometrije števil. Najpomembnejše je njegovo delo Prostor in čas (Raum und Zeit), v katerem je dal geometrijsko predstavitev kinematike Einsteinove posebne teorije relativnosti. Njegov brat Oskar Minkowski (1858-1931) je bil priznani zdravnik, patolog in fiziolog. Priznanja Poimenovanja Po njem in njegovem nečaku Rudolphu, astronomu in astrofiziku, se imenuje krater Minkowski na Luni. Dela Diophantische Approximationen (Teubner, Leipzig 1907), ISBN 978-3-8364-0203-3, Geometrie der Zahlen (Teubner, Leipzig 1910) ISBN 978-3-8364-0248-4. Glej tudi diagram Minkowskega (PTR, 1908) funkcija Minkowskega (fraktalna geometrija), funkcional Minkowskega (funkcionalna analiza, teorija števil) izrek Brunna-Minkowskega (neenakost Brunna-Minkowskega, evklidska geometrija, linearna algebra, 1887-1897) izrek Hasseja-Minkowskega (Minkowski-Hassejev izrek) (teorija števil) izrek Minkowskega (izrek Minkowskega o izbočenem telesu, geometrija števil, 1889/1896) konstanta Minkowskega (teorija števil) krivulja Minkowskega (fraktalna geometrija), metrika Minkowskega (PTR) Minkowski-Bouligandova razsežnost (fraktalna geometrija) Minkowski-Steinerjeva enačba (variacijski račun, geometrija, teorija mere) neenakost Minkowskega (matematična analiza) normirana ravnina (ravnina Minkowskega, geometrija Minkowskega) prostor Minkowskega (prostor-čas Minkowskega PTR, STR) spor Abrahama in Minkowskega vektorska p-norma (norma Minkowskega) vsota Minkowskega (geometrija) Sklici Zunanje povezave Nemški fiziki Nemški matematiki Nemški univerzitetni učitelji Predavatelji na Univerzi v Königsbergu Predavatelji na Univerzi v Zürichu Predavatelji na Univerzi v Göttingenu Predavatelji na Univerzi v Bonnu Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni


Zadnjih 14 dni