source: CulturaX

text: Vodna solata, vodna ločika | Vrt in narava Vodna solata, vodna ločika Vodna solata je plavajoča trajnica, ki pa uspeva tudi kot močvirna rastlina. Svetlo zeleni listi izraščajo iz rozete in nimajo peclja. Dolgi so 14 cm, mehki in debeli, narobe srčasti. Listne žile so vzporedne in dobro vidne. Beli cvetovi so skriti med listi. Iz njih se razvijejo majhne zelene jagode. Vodna solata potrebuje s hranili bogato vodo. Lahko jo posadimo tudi v močvirni del vodnega vrta, kjer pa zahteva s hranili bogato zemljo in stalno namočenost. Potrebuje polsenco ali polno sonce in temperaturo vode poleti nad 21 stopinj Celzija. Nezahtevna rastlina. Če jo gojimo v močvirju, skrbimo, da so tla vedno prepojena z vodo. S pritlikami. Če so pogoji ugodni, se sama hitro razmnožuje. Vodna solata je primerna za manjše ribnike in manjše okrasne bazene. Je priljubljena akvarijska rastlina. Z njo lahko zmanjšujemo preveliko količino hranil v vodi. Vodna solata je zelo invazivna vrsta, ki se zelo hitro širi. Ne smemo je spustiti v naravo. Leta 2000 se je pojavila v mrtvici Save pri Prilipah. Zelo dobro tekmuje z lokalnim rastlinstvom in živalstvom, ki ga močno ogroža in spreminja okolje.


Otroška soba Classic siva - Pohištvo narejeno iz najboljše kakovosti in sicer iz oplem Domov > Otroške sobe > Classic > Otroška soba Classic sivo bela Otroška soba Classic sivo bela Izberite sobico v eni od pastelnih barv ki dajejo pohištvu zanimiv in sodoben dizajn. Brezčasna in še vedno modna bela barva pohištva se brez težav prilega v katero koli sobo namenjeno otroku. Posteljnina večdelna *: --- Izberite --- Barva bež Barva modra Barva siva metulji Komplet otroška soba je sestavljena iz komponent za uporabo več let.Sami deli pohištva so narejeni zelo kvalitetno,močno,stabilno,čvrsto. Genialni okrogli ročaji iz borovega lesa bodo pritegnili pozornost vsakega malčka in matere. Široko razširjeni set daje staršem možnost neskončnih kombinacij pri opremljanju prostora za otroka, predšolskega otroka ali najstnika.Čvrsto,stabilno kvalitetno narejeno pohištvo za otroke v kombinaciji lesa. Komplet zajema: previjalno komodo Udobna komoda z previjalnim delom s spreminjajočimi barvami v modernem slogu z dvema predaloma in omarico. Varen kos pohištva izdelan v skladu z evropskimi in varnostnimi standardi. Ko otrok preraste previjalni del lahko na enostaven način demontirate previjalni del in tako dobite ločeno omarico. Zunanje dimenzije:višina 107 cm x širina 95,50 cm x globina 73cm Materiali in izdelava: Vrh zgornjega dela komode in previjalne mize je izdelan iz laminirane plošče debeline 28 mm, sprednji in stranski del omarice je iz laminirane plošče debeline 18 mm. Predali se odpirajo s pomočjo tihih samozapiralnih vodil. Pod predalnikoma se nahaja omarica z eno prečno polico skozi celotno širino z možnostjo nastavitve v štiri različne višine. Okrogli ročaji in nogice komode so narejeni iz borovega lesa in nato pobarvani z brezbarvni lakom. Podloga za previjalno priložena. 5 delno garderobno omaro Velika praktična in prostorna omara za oblačila za vsak prostor. Moderen barvni trend v kombinaciji z lesenimi ročaji in podpornimi nogami. Leva stran ima dva obešalna droga za obešanje in eno polico za oblačila ki sta nastavljiva v večih višinah,nato sta dva izvlečna predala in dve omarici z nastavljivimi policami. Zunanje dimenzije:višina 186 cm x širina 130,50 cm x globina 53cm Pohištvo je v celoti izdelano iz mdf plošč. Zgornji vrhovi imajo debelino 28 mm, sprednje stranice in stranske stranice 18 mm. Okrogli ročaji in visoke podporne noge so narejeni iz borovega lesa, lakiranega s čistim lakom. Višina nog - 10,5 cm. Predali imajo tiho zapiranje na dotik. Omara je čvrsta in stabilna. Regal ima dva iz vlečna predala in zaprto omarico. V omarici je ena polica ki je nastavljiva v več višin, možen je tudi dokup polic. To je kos pohištva z lesenimi okroglimi nogami iz borovega lesa. Prav tako so privlačni okrogli ročaji, tudi iz borovega lesa. Zunanje dimenzije: višina.139cm x širina 50.5cm x globina 44cm Predala sta na vodilih z mirnim zapiranjem in na dotik. Okrogle vzdolžne noge in okrogli ročaji so izdelani iz borovcev in nato lakirani v brezbarvni barvi. Pohištvo je v celoti izdelano iz mdf plošč, stranice in fronte 18mm ostali deli 28mm debeline. otroško posteljico 140x70cm Posteljica 140x70cm ima štiri ravni nastavitve spodnjega dela pod vzmetnico, tri premične kline iz borovega lesa. Zahvaljujoč dobro premišljenemu dizajnu ki vam omogoča nastavitev višino vzmetnice v začetni nižji položaj in odstranitev teh prečk lahko otrok samostojno in varno izstopi in vstopi iz in v posteljo.Naslednji korak je pretvorba otroške postelje v posteljo za predšolskega otroka. Zunanje dimenzije: višina 86,5 cm, širina 75 cm, dolžina 143 cm. Posteljica po odstranitvi stranic: višina 56cm x dolžina 143cm x širina 75cm Material in izdelava: stranice iz bele plošče debeline 18 mm. Stranice sestavljajo dva dela, kar omogoča da se posteljica lahko spremeni v mladinsko posteljico. Letve ograjice, okvir in letev za vzmetnico so iz bukovega lesa, lakirani v beli barvi, letev za vzmetnico ni lakirana. Vzmetnica je priložena. stensko polico Zunanje dimenzije : višina 30cm x širina 93cm x globina 17cm Materiali in izdelava:celotna polica je izdelana iz laminirane plošče, bela plošča debeline 18mm, vodoravne stranice iz 28 mm debeline plošče. 6 delni komplet posteljnine ki je sestavljen iz prešite odeje + prevleka za odejo,vzglavnik + prevleka za vzglavnik, obrobe in rjuhe za vzmetnico Ostali deli ki so na sliki sobice niso vključeni v ceno in so posebej dobavljivi! Isti komplet je dobavljiv še v drugih barvah! Komplet pohištva je SIVO BELE barve ne glede na sliko!


source: fineweb

text: Železni križec Želézni krížec (nemško Eisernes Kreuz) je bilo vojaško odlikovanje Prusije, Nemškega cesarstva in Tretjega rajha, ki ga je ustanovil pruski kralj Friderik Viljem III. in ga prvič podelil 10. marca 1813. Križec se podeljuje samo v času vojne in naj bi izviral iz simbolov nemških križarjev med letoma 1074 in 1270. Križec so podeljevali v času napoleonskih vojn, francosko-pruske vojne, prve in druge svetovne vojne. Od maja 1945 križca niso več podeljevali. Vsebina Oblika in izgled[uredi | uredi kodo] Križec je oblikoval pruski neoklasicistični arhitekt Karl Friedrich Schinkel na osnovi simbolov nemških križarjev. Križec je preproste zasnove in je na videz zelo podoben malteškemu, s kraki, ki se od sredine proti konicam rahlo širijo. Osnovna barva križca je črna, obdaja pa ga srebrn rob. Začetna odlikovanja so bila izdelana iz pobarvanega železa (od tod ime), kasneje pa so ta material zamenjale druge kovine (po navadi kositer). Prvi križec (1813)[uredi | uredi kodo] Prvi križec je imel na prvi strani v stičišču krakov vlito hrastovo listje, na vrhu zgornjega kraka krono in pod njo črki FW, začetnici ustanovitelja križca (Friedrich Wilhelm). Na dnu spodnjega kraka pa letnico ustanovitve odlikovanja, 1813. Križec je bil podeljevan v treh stopnjah: - križec druge stopnje - križec prve stopnje - Veliki križec železnega križca (nemško: Großkreuz des Eisernen Kreuzes ali samo Großkreuz) Križec druge stopnje za vojaške osebe je bil oblikovan tako, da je visel s črnega traku z dvema tankima belima črtama, za civiliste pa so bile barve na traku zamenjane. Križec prve stopnje je bil oblikovan v obliki priponke, predpogoj za podelitev tega križca pa je bil pred tem (ali sočasno) podeljen križec druge stopnje. Veliki križec je bil rezerviran le za generale. Križec je bil ustanovljen in podeljevan za zasluge v boju v napoleonskih vojnah. Drugi križec (1870)[uredi | uredi kodo] Drugič v zgodovini je bil križec podeljevan za pogum v Francosko-pruski vojni (leta 1870), podeljeval pa ga je pruski kralj Viljem I. Križec je bil podeljevan v istih treh stopnjah kot križec iz leta 1813, rahlo je bil spremenjen le njegov izgled. Hrastovo listje je zamenjala velika črka W, izbrisani sta bili kratici FW na zgornjem kraku, na spodnjem pa je bila letnica 1813 zamenjana z letnico 1870. Originalni izgled križca iz leta 1813 je postal zadnja stran križca iz leta 1870. Trakovi in način nošenja tega križca so ostali nespremenjeni. Tretji križec (1914)[uredi | uredi kodo] Tretji križec je ostal v vsem enak kot križec iz leta 1870, podeljevan pa je bil za zasluge v prvi svetovni vojni. Ustanovil ga je nemški kralj Viljem II. Pri tem križcu se prvič pojavi dodatna oznaka za nosilce križca iz leta 1870, ki jim je bil podeljen tudi križec v isti stopnji iz leta 1914. Ta oznaka (nemško: Spange) se je pripela na trak križca (pri drugi stopnji) ali nad križec (pri prvi stopnji). Četrti križec (1939)[uredi | uredi kodo] Pri tem križcu pride do bistvene spremembe v zunanjem izgledu. Z zadnje strani izgine vse razen letnice ustanovitve prvega križca. Na prvi strani pa je na spodnji strani napisana letnica 1939, na sredini pa je pri tem križcu simbol nacizma, svastika. Črno in belo barvo Prusije je na trakcu zamenjala rdeča barva Nemčije, ki naj bi ponazarjala tudi kri padlih nacistov pri Hitlerjevem boju za oblast. Trakec je postal tako na sredini rdeče barve, ob straneh ga je obdajal tanek bel pas, ki mu je sledil enako debel črn rob (glej sliko). Križec za civiliste pa v času Tretjega rajha ni obstajal. Križec se je podeljeval v dveh osnovnih stopnjah: - Železni križec druge stopnje (na traku) - Železni križec prve stopnje (na priponki) Prav tako sta obstajali dodatni priponki (Spange) za nosilce križca iz leta 1914 (različni glede na stopnji). Veliki križec je bil sicer tudi ponovno ustanovljen, a ga je prejel le Hermann Göring, na novo pa je bil ustanovljen Viteški križec (nemško: Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes ali samo Ritterkreuz). Ta se je podeljeval v naslednjih stopnjah: - Viteški križec železnega križca (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes) - Viteški križec železnega križca s hrastovimi listi (mit Eichenlaub) - Viteški križec železnega križca s hrastovimi listi in meči (mit Eichenlaub und Schwertern) - Viteški križec železnega križca s hrastovimi listi, meči in diamanti (mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten) - Viteški križec železnega križca z zlatimi hrastovimi listi, meči in diamanti Ta križec se je nosil pripet s trakom na ovratnik, tako da je visel na prsih pod brado, na enak način kot Veliki križec. Izvedba 1957[uredi | uredi kodo] Leta 1957 je tedanja zahodno-nemška vlada sprejela zakon, po katerem je bilo nosilcem železnega križca dovoljeno nositi to odlikovanje z odstranjeno svastiko. Namesto nje so izdelali replike, ki so imele namesto nje na sredini spet hrastovo listje, kot izvirni križec iz leta 1813. Glej tudi[uredi | uredi kodo] - seznam vojaških odlikovanj - seznam nosilcev viteškega križca železnega križca - nemška vojaška odlikovanja


text: Če bi mladi odločali o boju proti podnebnim spremembam, bi ... | Skupaj smo EU | Evropski parlament Pisarna v Sloveniji Globalno segrevanje in posledične podnebne spremembe so ena izmed ključnih groženj človeštvu, na kar poleg znanstvenikov vse glasneje opozarja tudi gibanje, vzniklo iz mlade populacije, ki bo to grožnjo občutila bistveno bolj od svojih staršev in starih staršev. Zato smo se v petek, 12. februarja, tej temi posvetili tudi v eni izmed razprav v okviru projekta Če bi jaz odločal(a), bi ..., ki jih organiziramo v Pisarni Evropskega parlamenta v Sloveniji. O preprečevanju oziroma upočasnjevanju globalnega segrevanja in njegovih posledic, je z dijaki, ki sodelujejo v programu Šola ambasadorka Evropskega parlamenta, spregovoril evropski poslanec Franc Bogovič (ELS). Posnetek razprave si lahko ogledate na tej povezavi. Evropski poslanec je ob začetku razprave izpostavil in predstavil visoke ambicije Evropske unije, ki se želi še utrditi na položaju vodilne svetovne sile na področju boja proti podnebnim spremembam in do leta 2050 postati prva brezogljična celina na svetu. Izpolnjevanje zastavljenih ciljev seveda od nje zahteva tudi odločne ukrepe, ki jim zato namenja znatni delež prihodnjega dolgoročnega proračuna in mehanizma za okrevanje po pandemiji covida-19. Seveda pa je, kakor je poslanec Bogovič poudaril med komentiranjem predlogov dijakov, zelo pomembno, da sistemske ukrepe nadgradimo tudi posamezniki s prilagajanjem svojih navad in individualnim prispevkom k skupnim ciljem. Svoje predloge ukrepov za spopad s pandemijo so tokrat predstavili dijaki iz devetih srednjih šol: Biotehniška šola Šempeter pri Gorici, Gimnazija, elektro in pomorska šola Piran, Ekonomska šola Ptuj, Biotehniški izobraževalni center Ljubljana, Gimnazija Ilirska Bistrica, Šolski center Rogaška Slatina, Gimnazija Bežigrad, Srednja ekonomska šola in gimnazija Maribor in Srednja šola za gastronomijo in turizem Ljubljana. Javni prevoz, zeleni energetski viri, davki za onesnaževalce ... Dijaki so enega od ključnih dejavnikov segrevanja okolja prepoznali v prometu, zato so se številni predlogi, kako zaščititi okolje, usmerili v ta resor. In kaj predlagajo? Razvoj, modernizacijo in širjenje brezplačnega javnega prevoza, ki bo posameznike odvrnil od nakupa in uporabe lastnih prevoznih sredstev, sheme brezplačne izposoje okolju prijaznih prevoznih sredstev, kot so kolesa in skiroji, elektrifikacijo mobilnosti, ... Obenem bi poskrbeli tudi za to, da bi se potratne in »umazane« oblike mobilnosti uporabnikom manj izplačale, na primer z obdavčenjem vozil na fosilna goriva in zaračunavanjem cestnine glede na število potnikov v posameznem prevoznem sredstvu. Z dodatnimi, okoljskimi davki bi se lotili tudi velikih porabnikov, kakršni so industrijski obrati in multinacionalke, ki proizvajajo veliko škodljivih emisij. Na ta način bi poskrbeli, da ti porabniki prispevajo več v skupno blagajno, iz katere se financirajo tudi okolju prijazne politike, obenem pa bi jih spodbujali, da čim prej in čim bolj učinkovito »ozelenijo« svojo proizvodnjo. Podobno logiko bi ubrale tudi predlagane subvencije za gospodinjstva in kmete, ki bi se odločili za uporabo in uvajanje obnovljivih virov energije, ekološko pridelavo, nakup električnih prevoznih sredstev in podobno. Seveda bi šli vsi ti ukrepi z roko v roki z razvojem okolju prijaznih virov energije. Za uvedbo tovrstnih ukrepov pa je seveda potrebna javna podpora, česar se zavedajo tudi mladi ambasadorji Evropskega parlamenta, ki so zato med predloge vključili tudi intenzivnejše ozaveščanje o škodljivih vplivih (nekaterih) obstoječih praks na okolje in boljših alternativah, na primer na področju kmetijstva, prehranjevanja, nakupovanja in potrošnje, prometa, spodbujanje ponovne uporabe izdelkov, zmanjševanje rabe embalaže, ločevanje in smotrnejše ravnanje z odpadki ipd. Bodočim generacijam odločevalcev idej ne manjka, treba jih je le prevesti v prakso. V dobro vseh. Naslednjič o enakosti spolov Posnetek tokratne razprave si lahko ogledate tukaj. Po šolskih počitnicah, v petek, 5. marca, pa bodo mladi ambasadorji Evropskega parlamenta v naslednji razpravi predstavili svoje ideje glede zagotavljanja enakosti spolov v razpravi z evropsko poslanko Ireno Jovevo (Renew). Ste zamudili dosedanje debate ciklusa Če bi jaz odločal(a), bi ...? Ogledate si jih lahko na spodnjih povezavah:


text: Zazrite se v hipnotično mirne, temno modre vode ovalnega jezera Jiaming, znanega tudi po imenu Solze angelov, v tej brezplačni tajvanski temi za sistem Windows fotografa Yanga Ming Huanga. Tema je kombinacija slik za ozadje namizja, barv oken in zvokov. Ko kliknete Prenos teme, se prenesejo vse slike. To temo lahko uporabljate le v operacijskih sistemih Windows 8.1, Windows 8, Windows RT 8.1 in Windows RT ter v izdajah Windows 7 Home Premium, Professional, Enterprise in Ultimate. Podrobnosti Prenos


text: Beltinci bodo bogatejši za igrišče z umetno travo | Sobotainfo.com Beltinci bodo bogatejši za igrišče z umetno travo sobotainfo 27. Oktober 2019 10:06 v Šport Ob športnem parku v Beltincih potekajo gradbena dela. Tam namreč nastaja novo igrišče z umetno travo. V Beltincih bodo v prihodnje bogatejši za novo igrišče z umetno travo, ki nastaja za tamkajšnjim športnim parkom. Investitor je občina Beltinci, izvajalec del pa podjetje Maučec iz Gančanov. Igrišče bo seveda dobilo tudi vso pripadajočo infrastrukturo in opremo, ki je potrebna. Sicer pa bo novo igrišče ograjeno s panelno ograjo, ob igrišču se bo po celotni dolžini uredil zemeljski nasip, ki se bo koristil kot naravna tribuna za gledalce. Urejen bo tudi dovoz in dostop do igrišča, načrtovanje in izvedba nogometnega igrišča pa sta skladna s pravili in določbami Nogometne zveze Slovenije. Skupna površina objekta bo znašala 8.233 kvadratnih metrov, urejena bo drenaža, položena umetna trava pa bo morala ustrezati certifikatu FIFA Pro. BÖLTINČAR (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Gradi se najbolj pomemben, potreben in strateški projekt za Občino Beltinci (župana) vse druge in nujne stvari smo v Občini Beltinci že zgradili, ne rabimo več nič, imamo vse zato je potrebno pejneze ponucati in zgraditi igrišče z umetno travo. Komu je to namenjeno ??? Ali je to posledica Viragove zmage na Apatičevi listi ???? Da bi vsaj bila normalna trava, da bi se lahko magarec in kakši ciganjski konj napasel niti to se ne bo dalo. Bog odpusti jim grehe, saj ne vedo kaj delajo. starček1 (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Ja ja za podporo trbej plačati. Glavno ka do igre, jebeš tij kruh glavno ka do igre. Prebivalec Občine (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Kaj pa če bi se občina najprej pobrigala za športno dvorano šole, katera je že zdavnaj premala za otroke? Ali je nogomet bolj važen kot 700 otrok? muraII (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj či je dvorana bijla zadosta velka pred 30 in več lejti da je bilo 1000 pa več dice te zaj da je pol menje dice v šole tuj zadosta dobra! In reply to Kaj pa če bi se občina... by Prebivalec Občine (nepreverjen) nogometaš89 (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Odlično, sedaj bo omogočena vadba tudi v zimskem času. Škoda le, da niso istočasno v projekt vključili postavitev reflektorjev. Mogoče kdo ve, če je še vedno aktualen projekt, da se v prazen prostor pod tribuno stadiona, dogradi slačilnice in ostale servisne prostore? Vem, da pred leti je bilo govora o tem. ZA NOGOMETAŠA (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Tij si en drek pa nej nogometaš napišeš "sedaj bo možna vadba tudi v zimskom časi" tij misliš, da boš držal marelo ka ne bo sneg spadno na to igrišče ali kaj ? Pod takim igriščem mora biti talno gretje (primer Vivat) te je možna zimska vadba, pa ne piši več norije če se ne razmiš. In reply to Odlično, sedaj bo omogočena... by nogometaš89 (nepreverjen) NdB (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Glaven izvajalec ni Maučec.. Iz evropskih sredsrev gre 70%, reflektori se pridejo na to novo igrisce... Slacilnice zal neso v sklopi toga projekta.. Vsi keri mate telko problemov z ten prosin me palamudite na pamet.... Pa ne bojte tak fausni... Ci bi se vas vec lidij prikazalo na tekmaj.. Tej ka vecijnoma po gostilnaj mate telko za povedati bi ze slacilnice daven vejk meli... Neven zakoj telko pluvlete po zupani. Saj ste pa ga volili.. ? ZA NdB (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Za tebe pa točno znan što si no te mi pa odgovori: zakoj dela ravno vse Maučec? 70% evropski sredstev je laž in za tebe seveda evropska sredstva niso denar, kaj pa je potem ? nogomet v Beltincaj ste nekateri zajebali, kdo bo hodil to gledat ? Zakoj pa delate igrišče če slačilnic nemate, pač pametno vodstvo, po župani nihče ne pluvle, samo on se mora zavedati ka je on zaradi občanov in nej občani zaradi njega, občane kdo kaj vpraša, nihče nič, pa bi po zakonodaji moral. Mislim ka si je te župan obul dosti prevelke čevlje. In reply to Glaven izvajalec ni Maučec... by NdB (nepreverjen) Vse lepo tou igrisce .Zaj pa fajn parkirisce med staro zeleznino in zvezdo ,vred zemite. OBČAN B. (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Naj mi nekdo napiše kelko ta pizdarija košta, ker nikjer ne najden podatka. In zakoj v občini vse dela Maučec. DF pa ka te to briga kelko košta tak nejde iz tvojoga žepa ka si itak socialni problem. Glavno ka tij brez veze nekaj komentejraš. Tele zabito. In reply to Naj mi nekdo napiše kelko ta... by OBČAN B. (nepreverjen) za df (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj DF ka se mejšaš v vsak drek pa komentejraš - bolnik, v ton primeri ide za mojo občino zato imam vso pravico jebe se mi pa za tvojo občino in nikoli nen komentejral. Malo pameti v prazno glavo. In reply to DF pa ka te to briga kelko... by df (nepreverjen) hnppop..y (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj kaj si se nej gor priso? saksa obcina ima svojega lokalno gradbinca. pogledni erar in bos takoj vedel kdo je v kateri obcini doma. GOSTEK (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Zakaj pa nebi delal Maučec - zato ker si mu ti zelo, zelo nevoščljiv? Naj delajo domači!! Pozanimaj (o denarju) se na pravem mestu - občini! Kdo je z... nogomet v Beltincih? Člani, kadeti, mladinci v 2. ligi, mlajša selekcija v 1. ligi, delajo še druge selekcije - v Sloveniji je mnogo, mnogo krajev, ki so finančno močnejši...pa jih ni tako visoko, nimajo pa toliko "štenkašov" in nevoščljivcev, ljudi, ki niso z ničemer zadovoljni, ne napravijo pa tudi nič. Tudi slačilnice bodo - načrti so že iz prejšnjega mandata občine, čaka se evropski razpis?! Malo manj ihte...pa vse pride, seveda s trdim delom za skupnost, ne pa s kritizerstvom. ZA GOSTEKA (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Iz svoje dolgoletne prakse vem, da Maučec ni nikoli bil najcenejši ampak je med najdražjimi. To če je domači še ne pomeni ka za njega zakonodaja ne velja, dobite v kratkem obisk Računskega sodišča, da se ne boste potem jokali. Nogomet ste pripeljali v Beltincih v p.... materino, vsi domači ka tu gor zrastejo morajo špilati po drugih klubih, ker vi gostite tujce, zato tudi tisto delo z selekcijami je brez veze in koristi (vzemite si vzgled po tujih klubih kako se igralci vzgajajo). Seveda če vam kdo hoče kaj svetovati je takoj štenkaš ker ste vsi mudrijaši in uber pametni. Puno je občinske dece, ki bi radi nogomet špilali niti imate za to sposobne trenerje pa tudi opremo si sami kupijo. Tak da ne delaj se pametnega.


source: wikipedia

text: 580. je deveto desetletje v 6. stoletju med letoma 580 in 589. D-0580.


text: Drama na križarki, evakuirali 1300 potnikov TEŽAVE Z MOTORJI Objavljeno 23. marec 2019 18.07 | Posodobljeno 23. marec 2019 23.02 | Piše: STA, N. K. Ključne besede: potniki evakuacija križarka To je eno najnevarnejših območij na Norveškem. OSLO – Pred obalo Norveške se je danes znašla v težavah križarka s 1300 potniki na krovu. Zaradi težav z motorji bodo morali evakuirati vse potnike, je sporočila lokalna policija. Norveška televizija NRK je predvajala posnetke križarke Viking Sky, ki je obtičala v morju pred obalo Hustadvike. Ta del morja zaradi številnih otokov in čeri velja za enega najnevarnejših območij na Norveškem, poroča nemška tiskovna agencija dpa. Reševalci so pojasnili, da tok ladjo zaradi težav z motorjem počasi nese proti obali. Proti križarki so zato poslali helikopterje in ladje, ki bodo evakuirali potnike.


(a building in which grain, hay etc are stored: The farmer keeps his tractor in the barn.) skedenj [ba:n] skedenj; American (tudi) hlev; derogatory revna hiša, slaba zgradba barn dance — vrsta kmečkega plesa


[VIDEO] Javno so priznali Drnovšek, Pahor, Cerar, Židan in Erjavec: Strici iz ozadja že več deset let nažirajo slovensko demokracijo, "old boysi" se zmenijo med sabo, potem pa se to nekako vedno izpelje


Ob slovenskem kulturnem prazniku – Osnovna šola Jožeta Gorjupa Kostanjevica na Krki V petek, 7. 2. 2020, sta na šolskem odru potekali šolska in občinska proslava v čast Francetu Prešernu in tokrat tudi v čast Jožetu Gorjupu, Kostanjevičanu, po katerem naša šola nosi ime. Učenci so na ogled postavili Prešernovega Apela in čevljarja, s pesmijo so navzoče popeljali po Prešernovi Vrbi in Od železne ceste, premierno pa smo si lahko ogledali dokumentarno-igrani film Po sledeh Jožeta Gorjupa, ki so ga pripravili učenci in učitelji naše šole v okviru Dnevov evropske kulturne dediščine. V njem je prikazano kratko, a zelo plodno življenje slikarja, kiparja in grafika Jožeta Gorjupa. Ob Prešernovem dnevu pa smo se lahko razveselili tudi otvoritve prenovljene Gorjupove galerije, kjer je razstavljenih 117 del, in pa razstave likovnih izdelkov učencev naše šole v večnamenskem prostoru predmetne stopnje. Filmski prispevek s prireditve je na spletnem naslovu: KLIK


text: V Madridu množični protesti proti sojenju nekdanjim katalonskim voditeljem, v Srbiji pa protestniki vdrli v poslopje srbske RTV - Demokracija Protest, ki se je začel ob 18. uri, je potekal pod geslom "Samoodločba ni zločin". Protestniki so v rokah držali fotografije obdolžencev in zahtevali "svobodo za politične zapornike", poročajo tuje tiskovne agencije. Skupina protestnikov, med njimi vodja skrajno desne stranke Dveri Boško Obradović, so v soboto zvečer vdrli v zgradbo javne radiotelevizije RTS. Zahtevali so, da se vključijo v program in "nagovorijo narod", poroča portal index. V stavbo je prišel tudi opozicijski politik Dragan Đilas. Obradović je poudaril, da vztrajajo pri zahtevi, da nekdo od organizatorjev protesta "eden od petih milijonov" narod nagovori v televizijskem Dnevniku. Če ta zahteva ne bo izpolnjena, se bo nocoj pred zgradbo RTS zbralo še večje število protestnikov, je po poročanju srbske tiskovne agencije Tanjug napovedal Obradović. Protestni shod "eden od petih milijonov" proti srbskim oblastem je v soboto Beogradu potekal že trinajstič zapored.


text: Danny Boyle, britanski režiser in producent, * 20. oktober 1956, Manchester, Anglija. Boyle je svojo kariero začel kot režiser v enem od londonskih gledališč. Leta 1982 je postal direktor kraljevskega gledališča v Londonu. Konec osemdesetih let 20. stoletja se je posvetil televiziji ter sodeloval pri različnih nadaljevankah kot režiser in producent. Z dvema dolgoletnim prijateljema, Andrewom MacDonaldom in Johnom Hodgem, je leta 1994 posnel film Shallow grave. Film z majhnim proračunom (le 1,5 milijona funtov) je postal uspešnica. Ista ekipa je nato posnela film po romanu Irvina Welsha, Trainspotting. Film o odvisnikih je postal eden najbolj dobičkonosnih britanskih filmov 90ih let 20. stoletja. Leta 1997 je Boyle posnel svoj prvi ameriški film, A life less ordinary, ki je popolnoma »pogorel«, tako pri gledalcih kakor tudi pri kritikih. Isto se je dogodilo filmu Obala (2000). Toda leta 2002 mu je ponovno uspela uspešnica, 28 dni pozneje. Ta film o zombijih je bil skoraj v celoti posnet z digitalno MiniDV kamero, v njem je Boyle širši javnosti tudi predstavil glasbo precej neznane kanadske glasbene skupine Godspeed You! Black Emperor. Po filmu Millions se je lotil snemanja filma Sončna svetloba (Sunshine). Svoj največji uspeh pa je Boyle dosegel z najnovejšim filmom iz leta 2008 - Revnim milijonarjem, za katerega je prejel svojega prvega oskarja za režijo.


Enajstega julija, ob obletnici genocidnega zločina v Srebrenici, vas vabimo na pogovor ob knjigi Mehmedalije Alića. Življenjska zgodba Mehmedalije Alića iz Potočarov pri Srebrenici je pretresljiva pripoved, tragedija in zgodovinska lekcija obenem: kot najstnik je prišel v Zagorje in postal rudar ter pozneje rudarski tehnik, ustvaril si je družino in v Bosni gradil hišo. Potem je prišel konec Jugoslavije, v Bosni je izbruhnila vojna, ki je vzela življenji njegovih bratov. Hkrati je v Sloveniji izgubil državljanske pravice in pristal med izbrisanimi. Za nekaj časa se je odselil v Nemčijo, se izšolal za inženirja in se vrnil v Slovenijo. Končno je dobil tudi državljanske pravice in novo delovno nalogo, postal je vodja raziskovanja Hude jame. In s tem se je začela zanj nova kalvarija: pritiski s strani oblasti, naj zamolči dejstva, ki jih je odkrival. Mehmedalija Alić je bil v času srbskega pokola v Zagorju, kjer je kot dolgoletni rudarski tehnik v tamkajšnjem rudniku čakal, da občinski in državni uradniki ugodijo njegovi prošnji za slovensko državljanstvo. Birokratski mlini so ga - enako kot 25.670 sotrpinov - izbrisali. Medtem, pravi, ko so četniki v Bosni in Hercegovini ubijali s puškami in noži, je slovenska država ubijala z birokracijo. Z avtorjem se bodo pogovarjali Spomenka Hribar, Boštjan Videmšek, Hanna Slak in Zdravko Duša. Knjiga Nihče na Emka.si Prelistajte nekaj strani iz knjige Zgodovinska lekcija za nas Življenjska zgodba Mehmedalije Alića iz Potočarov pri Srebrenici je pretresljiva pripoved, tragedija in zgodovinska lekcija obenem, paradigmatično besedilo, ki skozi človeško usodo prelamlja različna obdobja druge Jugoslavije. Kot najstnik je prišel v Zagorje in postal rudar ter pozneje rudarski tehnik, ustvaril si je družino in v Bosni gradil hišo. Potem je prišel konec Jugoslavije, v Bosni je izbruhnila vojna, ki je vzela življenji njegovih bratov. Hkrati je v Sloveniji izgubil državljanske pravice in pristal med izbrisanimi. Za nekaj časa se je odselil v Nemčijo, se izšolal za inženirja in se vrnil v Slovenijo. Končno je dobil tudi državljanske pravice in novo delovno nalogo. In s tem se je začela zanj nova kalvarija: pritiski s strani oblasti, naj zamolči dejstva, ki jih je odkrival. Medtem ko so četniki v Bosni in Hercegovini ubijali s puškami in noži, je slovenska država morila z birokracijo. Mehmedalijeva družina je šla skozi pekel neobstoja, ko ni bilo poti ne naprej ne nazaj. Desetletje je minilo, preden so izplavali iz precepa med birokrati in delodajalci. Ko je Mehmedalija z družino vendarle dobil državljanstvo, ga je presenetil klic nadrejenih iz rudnika. Postal je vodja raziskovanja Hude jame. Izjemnost Alićevega pričevanja je povezava časa in duhovnih značilnosti Balkana. Huda jama in Srebrenica sta izhodišče in stečišče, vrtinčasto brezno našega državljanskega spora, zato Alić logično presodi: »Razumevanje resnice o Hudi jami je namreč tudi razumevanje resnice o tragediji v Srebrenici.« Mehmed alija Alić je skozi svoje doživljanje, iz svojega srca, »iztisnil« resnico o balkanski tragediji, o balkanskih sporih in vojnah; povezalo se mu je leto 1945 z letom 1995 – do danes. Alić sam je poosebljenje, simbol balkanskega sindroma. Besedilo poveže preteklost in sedanjost, Slovenijo in Bosno v enkratno osebno, pa hkrati Balkan obsegajočo zgodbo. In nam predstavi, da ne potrebujemo zunanjega sovražnika – največja nevarnost smo sami sebi: s svojo nespravljivostjo, z nepripravljenostjo pogledati resnici v oči. In končati sovražnosti preteklih vojn! »Vajeni smo opisov krivic in obupa. To besedilo pa preseneča, ker je mirno artikuliran humanistični manifest, velike sanje malega človeka, ki se s pogorišča vseh etičnih in moralnih vrednot, iz pepela lastne nemoči, dviga močnejši kot kadarkoli.« Hanna Slak »Ostaja avtorjevo upanje in zaupanje v človeško dobroto, ki bo nekega dne zmogla pietetni prekop žrtev v Hudi jami, in upanje, da bo pokopal tudi svojega med žrtvami še ne identificiranega mlajšega brata, gluhonemo žrtev pokola v Srebrenici. Prav odsotnost sovraštva, sleherne maščevalnosti, je v Alićevem besedilu občudovanja vredna; sam zagotovi: »Jaz pa vam vse oproščam, le recite mi, da je nekje upanje, da mi nikoli ne bo treba živeti v strahu za mojega sina.« Spomenka Hribar »Ta knjiga je pismo človeka človeku.« Boštjan Videmšek Odlomki iz knjige »Težka rudarska dela smo opravljali že v prvem letniku po dva dni na teden, v drugem in tretjem letniku pa trikrat na teden. S svojimi štirinajstimi leti in oseminštiridesetimi kilogrami sem bil najmlajši deček v rudarskem šolskem centru. Sošolci so bili od mene starejši od enega do petih let. V šolo so bili vpisani le štirje slovenski učenci, pa še ti niso dokončali osnovne šole. Konec sedemdesetih se je začenjalo zlato obdobje. Domači mladeniči so si lahko izbirali boljše šole in obrti, za težka dela pa smo bili potrebni mi, tujci.« (str. 54) »Moj praded je živel v strahu za življenje mojega deda. Njega je skrbelo za življenje očeta in njegovih bratov. Za moje življenje in življenje mojih dveh bratov je bilo upravičeno strah mojega očeta. Jaz vam vse oproščam, le recite mi, da mi nikoli ne bo treba živeti v strahu za življenje mojega sina.« (str. 91) »Dobil sem načrt pokopališča in našel bratovo krsto, številko 214. Roko sem položil na zeleno platno, ga pogladil. Kako hudo mi je bilo, veva le jaz in ljubi Bog. Gluhonema sestra Zumra je klečala ob krsti, se z drhtečo roko dotikala zelenega platna, solze so ji umivale lica, pogledala je proti meni, kot bi na mojem obrazu iskala odgovor, jaz pa sem jo objel in jo prosil, naj ne joče. Želel sem jo potolažiti, hkrati pa sem se bal, da se bom sam zlomil.« (str. 104) »Okoli mene so se začeli odvijati prizori iz pekla. Vsepovsod je ležalo ogromno čevljev, pasov in rdeče žice, ki so jo uporabljali za vezanje žrtev. Na hitro sem opazil okostje človeka, ki je bil še vedno obut. Ko sem se približal in pogledal proti njegovi glavi, sem se ustrašil. A ne zaradi okostja, temveč zaradi čeljusti, ki je v lobanji ostala na stežaj razprta; kot da bi nakazovala človekov krik. Ponazarjala je vso bolečino in trpljenje. To je bil strašen, smrtonosen krik.«(str. 136)


text: 1721 (MDCCXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 8. maj - papež Inocenc XII. postane 244. papež. 10. september - s pogodbo v Nystadu se konca Velika nordijska vojna. Rojstva 2. maj - Peter Pavel Glavar, slovenski duhovnik, gospodarstvenik in mecen († 1784) 27. avgust - knez Johann Adam von Auersperg, tirolski maršal († 1795) 6. september - Fortunat Bergant, slovenski slikar († 1769) 29. december - Madame de Pompadour, francoska plemkinja († 1764) Smrti 26. januar - Pierre Daniel Huet, francoski teolog (* 1630) 19. marec - Papež Klemen XI. (* 1649) 14. april - Michel de Chamillart, francoski državnik (* 1652) 11. september - Rudolf Jakob Camerer, nemški botanik in zdravnik (* 1665) 13. september - François de Mailly, francoski kardinal (* 1658)


Ne diskriminiramo, vsi so gotovi! Ne diskriminiramo, vsi so gotovi! V zadnjih dneh je zgodovina z vso silo treščila tudi k nam. Z vstajo v Mariboru se je začelo nekaj, za kar so mnogi mislili, da je pri nas nemogoče: ljudstvo se je samoorganiziralo, svojega lokalnega šerifa stisnilo v kot in prisililo v beg, hkrati pa prižgalo iskro širšega upora zoper politično-ekonomsko elito in kapitalistični sistem. Nimamo kristalne krogle, da bi napovedali, kaj bo sledilo, vemo pa, da nam romantiziranje in naivnost ne bosta pomagala prav nič, organiziranost in pogum pa precej. Od spodaj navzgor in od periferije proti centru Protest se je razširil na vse konce in kraje in se razvil v vseslovensko vstajo proti oblastnikom in obstoječemu redu. Vsak kraj v svojem narečju politikom sporoča, da so gotovi. Ravno decentralizacija upora in dejstvo, da le-ta ni organiziran od zgoraj, s strani voditeljev, ampak od spodaj, s strani ljudi, ki jih nihče ne predstavlja, je ena od ključnih značilnosti dosedanjega razvoja dogodkov. Da bi ohranili ljudsko solidarnost in preprečili uzurpacijo vstaje s strani političnega razreda, je treba to decentralizacijo spodbujati, krepiti in braniti! Policija povsod, pravice nikjer Policijska brutalnost na protestih ni nikakršno presenečenje. Preseneča gojenje iluzij o tem, da se nam bodo policisti pridružili. Že res, da policija ni primarna tarča te vstaje in da spopad med policijo in protestniki ni njen končni in edini horizont. Tarča v tem konfliktu je kapitalističen in političen razred ter celoten sistem kot tak. Je pa tudi res, da policija ni naš zaveznik, saj zaradi svoje sistemske vloge nikjer in nikdar ni zaveznik vstaje. Spomnimo: policija je represivni aparat države, katerega strukturna funkcija je branjenje obstoječega reda in interesov vladajočega razreda. Pa naj bodo pod uniformami še tako izkoriščani posamezniki! Dokler bodo izpolnjevali ukaze šefov, bodo policisti. Ko jih ne bodo več, bodo lahko del vstaje. Gojiti iluzije o tem, da so na naši strani, je zato skrajno naivno. Mar je bilo njihovo posredovanje na dosedanjih protestih res tako zgledno, kot ga nekateri prikazujejo, in res v interesu ljudi na ulicah? Smo že pozabili na brutalno razbijanje mariborskih protestov in grožnje Gorenaka, da bodo polovili vse organizatorje „ilegalnih“ protestov? Žal ne preseneča niti moraliziranje o „izgrednikih“ in „nasilju“, ki se je razpaslo po virtualnih socialnih omrežjih. Vlada in mediji so nam vrgli kost, ki so jo nekateri takoj pograbili. Kaj je 10 razbitih oken, polomljena vrata mestne hiše, razruvana tlakovana granitna cesta v primerjavi s sistemskim strukturnim nasiljem države? Brezperspektivnost mladine, brezposelnost, prekarnost, ukinjanje štipendij, malic, zmanjševanje števila vzgojiteljev v vrtcih, zmanjševanje pravic iz košarice zdravstvenega zavarovanja, zmanjševanje sredstev za izobraževanje in raziskovanje, siljenje ljudi k poznejšemu upokojevanju, nižanje plač, pokojnin, števila prostih dni, pomanjkanje neprofitnih stanovanj, življenja mladih v najemniških stanovanjih ali s starši do pozne starosti, kratenje pravic homoseksualcem, migrantom, ženskam, pripadnikom ne-prevladujočih religij ter narodnosti in še bi lahko naštevali. Pa se sploh še nismo dotaknili korupcije, nepotizma in klientelizma ter kriminalitete vladajoče elite. Silijo nas, da delamo vedno več, sadove našega dela pa si vsakič znova prisvaja kapitalistični razred. Ta sistem namreč temelji na eksploataciji. Povejte nam zdaj, kdo torej nad kom izvaja nasilje? Kako si drznemo obsojati ljudi, ki so jim ukradli prihodnost? Mladi so jezni in nimajo več česa izgubiti. Zato jih nehajte obsojati; skupaj moramo preusmeriti pozornost na resnične probleme. Še bolj nevarno je pozivanje k samo-represiji in sodelovanju s policijo. Mar v današnji družbi ni že dovolj nadzora, varnostnih kamer in represije? Bomo zdaj mi tisti, ki bomo pomagali policiji iskati „izgrednike“, ji jih predajali in številne ml 1000 ade na ta način izključili iz vstaje? Sodelovanje s policijo je pljuvanje v lastno skledo, obsojanje mladih, ki svoja stališča izražajo na bolj direktne načine, pa vodi v blokiranje potencialov protesta. Danes oblast kot nasilje označuje razbijanje stekel, kaj kmalu lahko ista oznaka doleti vsakršno obliko protesta, ki ne bo prijavljen, pasiven in kot tak povsem benigen. Za sistem, ki nas leto za letom ponižuje, ropa in zatira, smo vsi izgredniki. Na tem mestu zato še enkrat izražamo polno solidarnost z vsemi priprtimi, zahtevamo njihovo takojšnjo izpustitev, konec sodnega in medijskega preganjanja ter odpis vseh kazni, ki so jih ljudje zaradi sodelovanja na protestih že prejeli. Oblast ljudem, ne pa strankam Po začetnem spontanem vrvežu vstaje, kjer je do izraza prišla kreativnost ljudskih množic, se je odprl prostor tudi za dodatne strateške premisleke. Da bi se vstaja lahko razvila v družbeno gibanje s konkretnimi zahtevami, cilji in vizijami, je treba najti načine za artikulacijo zahtev, ki se znotraj vstaje pojavljajo, in organizacijsko obliko, ki bo to omogočala. Brez tega se bo vstaja razvodenela, stvari pa bodo ostale nespremenjene. V smislu podajanja zahtev je treba iti korak za korakom in začeti z zahtevami, ki so bile znotraj vstaje že izpostavljene. Ohraniti je treba socialo, javno zdravstvo in šolstvo ter delavske pravice. A to ne pomeni, da se borimo za staro pravdo. Medtem ko si ne pustimo vzeti pravic, pridobljenih v stoletnih bojih, moramo imeti v mislih tudi dolgoročno perspektivo. Dokler obstajata država in kapital, se bodo tudi znotraj javnega šolstva, zdravstva in sociale ponavljali vzorci izkoriščanja in zatiranja. Zato se moramo samoorganizirati tudi na teh področjih in se nehati pogajati za drobtinice. Pravice so izborjene, ne podeljene! Morda se bo del skorumpirane politične elite sprijaznil z dejstvom, da je gotov in zapustil politično prizorišče. A nadomestili ga bodo novi, ki bodo ponovno, čeprav jim za to ne bomo dali nobene legitimnosti, sprejemali odločitve v našem imenu. Njihovi interesi niso naši, to nam vsak dan dokazujejo s številnimi primeri nepotizma in korupcije ter sprejemanjem reform in proti-kriznih zakonov, ki nas potiskajo še globlje na in čez rob družbe. Zato morajo oditi vsi, od prvega do zadnjega. Naivno pa bi bilo verjeti, da nekje obstajajo čisti, nepokvarjeni ljudje, ki nam hočejo samo dobro in nas bodo popeljali iz krize, samo na volitvah jim moramo zaupati svoj glas. Politično-ekonomski sistem s svojo avtoritarnostjo in hierarhičnostjo onemogoča, da bi lahko živeli neodtujeno, skladno z našimi željami in potrebami. Dokler obstaja kapitalizem, kjer manjšina vlada večini in jo potiska na ekonomsko in socialno dno, bodo naša življenja prazna. Če se ne upremo in si izborimo alternativo, nam bo vedno nekdo vladal; patriarhi v gospodinjstvih, dekani in študentski funkcionarji na fakultetah, šefi v službah in politiki v vladi. Lažna demokracija, ki nam jo ponujajo na volitvah, ni edina možna oblika organizacije družbenega življenja. Organizirajmo se kjer delamo, živimo, študiramo. Da bi vstaja in njene zahteve proizvedla tudi dejansko družbeno moč, se je treba samoorganizirati. Ko govorimo o organizaciji vstaje seveda mislimo na načine, ki bodo drugačni od družbeno-političnega organiziranja, kot ga poznamo. Organizirati se je treba od spodaj, brez hierarhije in voditeljev, povsod, kjer smo izkoriščani in zatirani: v naših soseskah, na delovnih mestih, v izobraževalnih ustanovah. Kmetje se moramo povezati v zadruge, zadruge se morajo povezati z urbanim okoljem. Samoorganizacija naj bo spontana in kreativna, razvija naj svobodne odnose in vzpostavlja strukture, ki bodo omogočali polno emancipacijo posameznikov. Sledi naj se principom neposredne demokracije, vzajemne solidarnosti, neavtoritarnosti, antifašizma. Za izhodiščno metodo tovrstnega organiziranja predlagamo institut direktno-demokratične skupščine, ki s 2000 o jo v teh letih prakticirala vstajniška gibanja po vsem svetu. Lahko se organiziramo lokalno v majhne skupine in skupaj oblikujemo prihodnost prek spoznavanja naših potreb in s tem potreb mesta, vasi. Skupaj lahko oblikujemo predloge in odkrivamo naše potenciale, da v veliki meri tudi sami uresničimo te predloge. Tako bomo oblikovali sestrstvo in bratstvo ter enotnost, kjer je za vse vse, za tiste, ki bi želeli vladati, pa nič. Za naslednji korak pa predlagamo medsebojno povezovanje teh skupin in vzpostavitev organov te razpršene, razvijajoče se vstaje. Predlagamo, da se na podlagi skupnih principov združimo v fronto skupin/organizacij in posameznikov/ic. Ta fronta naj bo ideološko nezamejena in vključujoča, temelji naj na skupnih zahtevah. Organizirana pa naj bo horizontalno, brez osrednjih teles in funkcionarjev, temelji naj na avtonomiji skupin in posameznikov ter direktno-demokratičnem odločanju. Vse skupine, organizacije, posameznike in posameznice, ki se vam zdi to dobra ideja, zato pozivamo, da se v svojih lokalnih okoljih združujemo v odprtih skupščinah, ki se lahko kasneje povežejo med seboj. Vzemimo si skupaj nazaj svoja življenja! Kamenček v mozaik dodala Črna luknja.


Projekt LDV CNC&IT na ŠC Krško-Sevnica se je uspešno zaključil Objavljeno: 22. 07. 2015 S predstavitvijo projekta in novinarsko konferenco ob svečani podelitvi maturitetnih spričeval 13. julija v krški Dvorani v parku se je tudi uradno zaključil projekt CNC&IT na naši šoli. V zadnjih dveh letih smo dijaki in učitelji na področju strojništva na naši šoli sodelovali v mednarodnem partnerskem projektu Leonardo da Vinci Compile new competencies and implement them to teaching, krajše CNC&IT. Skupaj s partnerskimi šolami iz Hrvaške, Poljske in Turčije in ter partnerji iz podjetij iz Španije in Slovenije smo se učili novih tehnologij na področju 3D modeliranja in izdelave izdelkov. V okviru projekta smo se predvsem učili in pridobivali nove competence, spoznavali nove dežele in kulture ter njihovo zgodovino, seveda pa tudi izdelovali gradiva in e-gradiva in načrtovali in izdelovali izdelke na CNC strojih. Najpomembnejši in najkompleksnejši izdelek celotnega projekta je replika rimske svetilke iz 4. stoletja, ki je pomembna arheološka najdba na področju Siska na Hrvaškem in predstavlja začetek krščanske kulture na tem območju. Šola koordinator je pri tem sodelovala s Sisačkim muzejem in biskupijo, ki sta predlagala izdelavo takega spominka. Na naši šoli smo izdelali nekoliko enostavnejši, a uporaben spominek - unikaten zamašek za zapiranje steklenic z obodno in čelno gravuro, ki je bil izbran na natečaju med dijaki in profesorji. Izdelek na prvi pogled izgleda precej preprost, vendar programiranje in izdelava zahtevata precej znanja, ki pa smo ga pridobili s pomočjo partnerjev v okviru projekta. Poleg tega smo izdelali še magnetke in 3D znaka naše šole ter našo verzijo replike rimske svetilke, ki smo jo izdelali s postopkom litja, ki predstavlja podobno tehnologijo, kot so jo uporabljali tudi za izdelavo originalne svetilke. Sodelovali pa smo tudi pri izdelavi e-gradiv s področja CAD-CAM tehnologij, ki jih bomo s pridom uporabljali pri pouku. Delo je potekalo na 11 projektnih srečanjih, v okviru katerih smo učitelji in dijaki naše šole obiskali vse partnerske države. V teku projekta smo opravili 28 mobilnosti profesorjev in 21 mobilnosti dijakov. Na projektu so sodelovali v glavnem dijaki iz programa strojni tehnik in njihovi učitelji, ki so se veliko novega naučili ravno na področju CNC tehnologij, ki je eno najpomembnejših področij sodobnega strojništva. Nekaterim bo najbolj v spominu ostal prvi polet z letalom v Španijo, drugim turška gostoljubnost, ki res ne pozna meja, tretjim adrenalinska vožnja z avtobusom na Poljsko v stilu »Ko to tamo pjeva?« Vsem pa veliko novih doživetij, spoznavanja novih kultur in novih prijateljev, s katerimi bomo v prihodnosti zagotovo sodelovali na novih projektih. Specifični cilji za CNC partnerje • Povečanje kompetenc na področju CAD-CAM programiranja, - programiranje c-osi na CNC stružnici, - programiranje večosnih CNC strojev. • Usvajanje specialnih znanj pri CNC obdelavah, - optimiziranje tehnoloških režimov obdelav, - izbira ustreznih orodij... • Razvoj in izdelava izdelkov na CNC strojih pri CNC partnerjih. Izdelava e-materialov na področju CAD-CAM tehnologij. Specifični cilji za IT partnerje • Povečanje kompetenc na področju multimedije in e-materialov, -izdelava in urejanje spletne strani projekta, -izvedba delavnic na področju IT in e-materialov, -izdelava in implementacija e-materialov. Uraden naziv projekta: Compile new competencies and implement them to teaching ; akronim: CNC&IT 7 partnerjev iz 5 držav – 4 šole in 3 podjetja: 1 koordinator iz Hrvaške: Tehnička škola Sisak 2 partnerja iz Slovenije: Šolski center Krško-Sevnica in CADCAM LAb Ljubljana (partner iz gospodarstva), 2 partnerja iz Španije: AIJU raziskovalni center in Talleres Tibi (oba partnerja iz gospodarstva), 1 partner iz Poljske (Zespół Szkół nr 10), 1 partner iz Turčije (Bahçe Teknik), 11 projektnih srečanj, 144 izvedenih mobilnosti, izdelana in sproti moderirana spletna stran www.cncit.eu/en, pridobljene nove kompetence za udeležence, Izdelano in evalvirano e-gradivo na področju IT - izdelave spletnih strani in postavitve spletne učilnice, Izdelano in evalvirano e-gradivo s področja 3D modeliranja in NC obdelav v programskih paketih Catia, Mastercam in Siemens NX, Izdelanih več kot 10 različnih izdelkov in spominkov, čas trajanja projekta 2 leti, projekt je bil v celoti financiran okviru programa Vseživljenjsko učenje s strani Evropske komisije. http://www.cncit.eu/en/ (uradna spletna stran projekta) nekaj podstrani: meetings, materials, dissemination https://www.youtube.com/watch?v=WQc2ZWvnAx8 (movie trailer) spoznavanje partnerjev, dodelitev vlog 1. izobraževalno srečanje CNC skupine. Prikaz dela NC machining v Catii, Izbira logotipa in ustreznih izdelkov, ki jih želimo izdelati, glede na opremo posameznih šol. Glavna naloga bo izdelava replike rimske oljenke (svetilke), ki je pomembna arheološka najdba na območju Siska. in zamašek za steklenice s čelno in obodno gravuro. Srečanje IT in CNC partnerjev, proučitev in izbira ustreznih spletnih rešitev za postavitev spletne strani in umestitev e-gradiv na splet 2. izobraževalno srečanje CNC skupine. Nadaljevalni tečaj programiranja CNC strojev s pomočjo Catie za dijake in učitelje. AIJU, Talleres Tibi Srečanje vseh partnerjev. Predstavitev dosedanjega dela na obeh področjih. Prvi osnutki 3D modelov končnih izdelkov. Srečanje vseh partnerjev s predstavitvijo izdelave končnih izdelkov na naših CNC strojih. Dijaki so imeli tečaj 3d modeliranja na Catii, učitelji pa smo se ukvarjali z e-gradivi. Projekt smo predstavili tudi na stojnici na tradicionalni prireditvi Tehnogenij 2104. Ogled NEK, podjetja Cerjak, Vinska klet, Mestni muzej. 3. izobraževalno srečanje CNC skupine. Nadaljevalni tečaj programiranja CNC strojev s pomočjo Catie. Strokovnjaki iz CADCAM Laba pomagajo pri konkretnih problemih, ki so se pojavili pri načrtovanju končnih izdelkov. Izdelava ustreznih postprocesorjev. Na srečanju CNC skupine uporabimo pripravljena gradiva za izvedbo delavnice za dijake. Učitelji in dijaki šole predstavijo tudi izdelavo delov rimske svetilke na CNC strojih. Srečanje vseh partnerjev s predstavitvijo vseh produktov, tako fizičnih izdelkov kot e-gradiv z evalvacijo in predlogi za izboljšave. Zadnje srečanje CNC skupine. Podrobna predstavitev vseh izdelkov in njihove izdelave s strani dijakov. Izdelava zadnjega dela rimske svetilke na CNC frezalnem stroju. Zaključno srečanje projekta, predstavitev projekta za javnost, predstavitev vseh rezultatov in evalvacija celotnega projekta. Seveda smo na vsakem srečanju poleg strokovnih tem našli tudi čas za ogled lokalnih znamenitosti, spoznavanje šolskega sistema v partnerskih državah in seveda za sklepanje novih poznanstev in prijateljstev.


text: 1858 (MDCCCLVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 15. februar - William Henry Pickering, ameriški astronom († 1938) 1. marec - Georg Simmel, nemški filozof, sociolog († 1918) 1. april - Gaetano Mosca, italijanski pravnik, politični teoretik († 1941) 15. april - Émile Durkheim, francoski sociolog († 1917) 23. april - Max Karl Ernst Ludwig Planck, nemški fizik († 1947) 29. junij - George Washington Goethals, ameriški častnik, gradbenik († 1928) 9. julij - Franz Boas, nemško-ameriški etnolog in antropolog († 1942) 21. avgust - Rudolf Habsburški, prestolonaslednik Avstro-Ogrske († 1889) 27. avgust - Giuseppe Peano, italijanski matematik in logik († 1932) Smrti 18. marec - Aleksander Terplan, madžarsko-slovenski pisatelj in evangeličanski pastor (* 1816) 13. april - Ignacij Knoblehar, slovenski duhovnik, misijonar in raziskovalec (* 1819) 10. junij - Robert Brown, škotski botanik, biolog (* 1773) 11. junij - knez Klemens von Metternich, avstrijski politik (* 1773) 16. junij - John Snow, angleški zdravnik (* 1813) 3. november - Harriet Taylor Mill, angleška filozofinja in feministka (* 1807) 17. november - Robert Owen, valižanski utopični socialist (* 1771)


Izposoja avtomobila v Mendoza iz 1 EUR na dan Najem avtomobila Mendoza Izberite lokacijo / vnesite prvo črko Mendoza Francisco Gabrielli Letališče Mendoza Downtown Najem avtomobila v Mendoza | Primerjajte stopnje vseh večjih ponudnikov najem vozil v Mendoza, Argentina Rentalcargroup ponuja primerjavo cen vseh podjetij za najem avtomobilov v Mendoza, Argentina. Zakaj preživljate več časa, ko opravljate raziskave, medtem ko vam v Mendoza, Argentina pokažemo ceno, vozni park in najem avtomobila vseh podjetij za najem avtomobila. Mendoza Primerjava avtomobilskih naročil | Ponujamo primerjavo cen vseh dobaviteljev avtomobilov v Mendoza, vendar se odločite za najem avtomobila glede na ceno, agencijo za najem vozila in izbiro voznega parka. Lokacije za najem avtomobilov v mestu Mendoza - Izberite svojo lokacijo v kvotnem polju Mendoza - Francisco Gabrielli Letališče Najem Avtomobila [MDZ] Mendoza - Downtown Najem Avtomobila Mendoza Izposoja in informacije o potovanju Omejitve izposoje avtomobila v Mendoza Kje parkirati vaš zakupljeni avto v Mendoza Ali ste pripravljeni na počitek na Mendoza? Ne pozabite rezervirati najemnega avtomobila, če nimate prevoza z letališča do cilja. Na ciljnem letališču je širok izbor avtomobilov za najem. Izberite avtomobil, ki ustreza vašim željam in začnite uživati v počitnicah! Oglejte si zadnjih 5 mnenj strank. Naše stranke so ocenile Mendoza Najem avtomobila s povprečno 10.00 glede na ocene 1.


text: "Akcije ne želimo ponavljati, saj to ni potuha za onesnaževalce, ampak javni protest in ozaveščanje proti takemu stanju," je v MMC-jevem klepetu pojasnil ekolog Janez Matos. V soboto bo potekala že druga množična vseslovenska čistilna akcija Očistimo Slovenijo 2012. Pred 'dnevom D' je bil gost MMC-jeve spletne klepetalnice eden izmed pobudnikov akcije Očistimo Slovenijo Janez Matos, ki je zatrdil, da takšne akcije ne bo nikoli več. |Klepet si lahko v celoti preberete tukaj.| Trenutno prijavljenih 120.935 prostovoljcev "Smo pa prepričani, da Slovenija potrebuje podobne civilne akcije - na primer čiščenje invazivnih rastlin, pomoč revnim v svojem kraju in podobno. Poskušali se bomo dogovoriti z največjimi prostovoljskimi organizacijami v Sloveniji, da se skupaj dogovorimo in vsako leto vsi podpremo eno dobrodelno akcijo. Ni pomembno, kdo je pobudnik, pomembno je, da se dela," je poudaril. Trenutno je po njegovih besedah na akcijo prijavljenih 120.935 prostovoljcev. "Posameznik ali društvo se vse še do sobote lahko prijavi na spletni strani www.očistimo.si in takoj prejme povratni mail z informacijami, ki jih potrebuje za udeležbo na akciji. Vabljeni so prav vsi. Tudi za najmlajše in nastarejše smo organizirali zbirna mesta, kjer se bodo čistili le razpršeni odpadki," je pojasnil. "Odvoz odpadkov je velik logističen zalogaj" V organizacijo akcije je vključenih okoli 500 do 1.000 ljudi, je dejal Matos in povedal, da ima vsaka občina svoje koordinatorje, ki se dogovarjajo s komunalami, občinami, društvi ... Matos je zatrdil, da v akciji sodelujejo vsa komunalna podjetja v Sloveniji. Opozoril je, da je odvoz velik logistični zalogaj, zato komunale ne morejo vsega odpeljati že v soboto, se bodo pa potrudile, kolikor bo le mogoče. Vse prostovoljce je zaprosil, naj odpadke ločujejo, saj bodo s tem tudi prihranili stroške komunalam in občinam. "Približna ocena sredstev, ki smo jih prihranili državi in občinam s prostovoljskim delom pri pobiranju odpadkov in izdelavi prvega vseslovenskega registra divjih odlagališč, pa je okoli 15 milijonov evrov. Komunale in občine so imele seveda tudi stroške s prevozi in z odlaganjem odpadkov, vendar pa so bili stroški čiščenja 7.000 odlagališč zaradi pomoči prostovoljcev veliko veliko manjši, kot če bi to hotele občine oziroma država izpeljati same," je izpostavil. "Take akcije so korak v pravo smer" V akciji letos sodeluje 98 odstotkov oz. 206 od 210 slovenskih občin. Matos je na vprašanje uporabnika navedel občine, ki ne sodelujejo v akciji. To so občine Dornava, del občine Šmartno pri Litiji, Žirovnica in Šmartno ob Paki. "Take akcije ozaveščajo in vračajo moč vsaj za en dan nazaj v roke nas, ljudi. So torej korak v pravo smer. Potrebna pa bo korenita sprememba mišljenja, vrednot. Vse manj ljudi verjame, da nas bo potrošništvo osrečilo, kar me veseli," je med drugim še dejal v klepetu.


INTENSE način, da se vedno znova zaljubimo v ljubezen


Panorama 57: Pomorjansko vojvodstvo ubira pametno pot59D Letošnja poletna številka Panorame je zdaj dostopna na spletu. Nosilni članek vsebuje poglobljen vpogled v eno od regij: tokrat je na vrsti Pomorjansko vojvodstvo na Poljskem. Intervju z maršalom regije, primeri projektov in faktografsko ozadje nudijo pregled o tem, kako kohezijska politika pomaga regiji pri spopadanju z izzivi. Veselimo se tudi evropskega tedna regij in mest (novo ime za srečanje OPEN DAYS), zato letošnja številka vsebuje napovednik tem in dogodkov ter raziskave, ki bo v teku navedenega tedna predstavljena na srečanjih „univerze evropskega tedna regij in mest“. Ogledali si bomo tudi delo skupine na visoki ravni za spremljanje poenostavitve, program Interact in strategijo EU za jadransko-jonsko regijo. V rubriki Projekti so objavljeni prispevki iz Avstrije, Madžarske, Francije in Združenega kraljestva, nova, razširjena rubrika o projektih pa podrobneje opisuje projekt, ki vključuje mlade v razvoj prometne politike na Poljskem.


text: Orodja za dostop Storitvena orodja Izbira jezika Pojdi na navigacijsko pot ter preskoči orodja in izbiro jezika In Europe, it is estimated that there are 1 million needlestick injuries annually. Izvajanje avtonomnega okvirnega sporazuma socialnih partnerjev o stresu na delovnem mestuVideoposnetek kaže, kako se evropski sindikati in delodajalci lotevajo težave. European social dialogue and a concrete example in teleworking: film shows how European trade unions and employer organisations working together can jointly shape the workplace of the future. European social dialogue and how it works: trade unions and employer organisations look at what has been achieved these past 20 years.


text: Viktor Amazaspovič Ambarcumjan (, ), armenski astronom in astrofizik, * 18. september (5. september, ruski koledar) 1908, Tbilisi (Tiflis), Gruzija, † 12. avgust 1996, Bjurakanski astrofizikalni observatorij, gora Aragac (Aragatz) pri Erevanu, Armenija. Življenje in delo Ambarcumjan je od leta 1928 do 1931 po diplomi v Leningradu študiral pri Belopolskem na Observatoriju Pulkovo, ki je bil član observatorija od leta 1888. Ko je Hubble razčlenil veje najbližjih spiralnih galaksij v zvezde, in še bolj, ko je Baade leta 1944 razčlenil na zvezde tudi središče Andromedine galaksije, je postala Jeansova kozmogonija sporna. V celoti pa so jo zavrgli, ko so spektroskopsko ugotovili, da galaksije vseh oblik sestavljajo zvezde. Tedaj je izgubila vrednost ne samo Herschlova domneva o razvojni poti galaksij po oblikah, ampak tudi Jeansova o hkratnem nastanku zvezd in galaksij. To pojmovanje so popolnoma zavrgli, ko je Ambarcumjan leta 1947 odkril zvezdne asociacije, mlade zvezdne združbe, in se je kasneje pokazalo, da obstajajo tudi takšne asociacije, ki nastajajo danes, pred našimi očmi. Ambarcumjan je bil dolgo časa predsednik Armenske akademije znanosti in bil tudi predsednik Mednarodne astronomske zveze (IAU). Ambarcumjan je imel štiri otroke, Rubena, Rafaila, Karino in Egino. Priznanja Nagrade Leta 1971 mu je Ruska akademija znanosti (РАН) podelila zlato medaljo Lomonosova. Leta 1980 je prejel medaljo Bruceove. Istega leta mu je Kraljeva astronomska družba (RAS) podelila zlato medaljo. Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid 1905 Ambarcumjan (1905 Ambartsumian). Zunanje povezave Viktor Amazaspovič Ambarcumjan , stran medalje Bruceove Medalja Bruceove Zlata medalja RAS Osmrtnice BAAS 29 (1997) 1466 JApA 18 (1997) 1 JRASC 90 (1996) 351 Sklici Armenski astrofiziki Armenski astronomi Armenski politiki Armenski akademiki Člani Nacionalne akademije znanosti Republike Armenije Člani Akademije znanosti Nemške demokratične republike Tuji člani Kraljeve družbe Člani Kongresa ljudskih poslancev Sovjetske zveze Člani Sovjetske akademije znanosti Člani Ruske akademije znanosti Predsedniki Nacionalne akademije znanosti Republike Armenije Predsedniki Mednarodne astronomske zveze Prejemniki Medalje Bruceove Prejemniki Zlate medalje Lomonosova Heroji socialističnega dela Nosilci reda Lenina Nosilci reda simbola časti Nosilci reda rdeče delavske zastave Stalinovi nagrajenci Ameriški akademiki Nosilci reda oktobrske revolucije


Je treba prodajo NLB ustaviti? | MLADINA.si Je treba prodajo NLB ustaviti? Sanacija bančnega sistema kot primer državne podreditve Kandidat za guvernerja Banke Slovenije Primož Dolenc se ne želi poglabljati v gradivo: NLB moramo prodati, ker smo pač dali zavezo Je v primeru skoraj petmilijardne sanacije slovenskih bank Slovenija sledila svojemu ali tujim interesom? Ko je Slovenija konec leta 2013 dokapitalizirala banke, se je hkrati s tem pri evropski komisiji tudi zavezala, da bo te banke v določenih rokih prodala, saj naj bi dokapitalizacija pomenila nedovoljeno državno pomoč. A v zadnjih dveh letih je več uglednih ekonomistov izrazilo dvome o ekonomskih in pravnih argumentih, zaradi katerih zdaj evropska komisija od Slovenije zahteva prodajo NLB. France Arhar je denimo že lani poleti na zaslišanju pred bančno komisijo v parlamentu dejal, da Slovenija ni primerljiva z drugimi državami, ki so dokapitalizirale svoje banke, kot je recimo Ciper, »saj nismo dobili denarja. Dobili smo samo zahteve.« Tedaj je izpostavil tudi primer dokapitalizacije belgijske KBC: belgijska pomoč banki KBC je bila po njegovem nedovoljena državna pomoč, Belgija KBC mora privatizirati, v Sloveniji pa je bila država lastnik banke: »Kot lastnik sem po domačem bančnem zakonu dolžan skrbeti za svojo lastnino. Evropska komisija pa me prepričuje, da ne smem. Vprašanje zato je, ali je po evropski logiki sploh dovoljena državna lastnina,« je dejal. Podobno je večkrat izpostavil tudi Jože Mencinger. Primer izsiljevanja Slovenije, naj proda NLB, naj bi kazal na dvojna merila: »Ena pravila veljajo za velike in tiste, ki si upajo nasprotovati – na primer Italijo, druga za male in ponižne – na primer Slovenijo.« Italija naj bi namreč nekatere banke reševala posredno, prek sklada, v katerega so se stekala celo sredstva EU, zaradi česar formalnopravno v Italiji država bank ni reševala in zato tudi ni bila dolžna upoštevati omejevalnih ukrepov. Mencingerju se zdi neznosno, kako hitro je v tem primeru Slovenija pokleknila pred komisijo. »Leta 2013 je nekaj nižjih uradnikov komisije kar po elektronski pošti narekovalo zakonske člene, s katerimi smo v zakonodajo sprejeli načelo 'bail in', po katerem banke rešuje lastnik, namesto prej veljavnega načela 'bail out', po katerem banke rešuje država. A če je banka državna, je načelo 'bail in' enako načelu 'bail out'; banko rešuje lastnik, govoriti o prepovedani državni pomoči je zato nesmiselno. Toda kot kaže, niti tako preprostega ugovora v Bruslju Slovenija ni uporabila,« pravi. Že ugotovljene nepravilnosti pri »sanaciji« bank, ki so jih povzročile evropske institucije, po njegovem zadoščajo za zavrnitev povsem nelegitimne zahteve po prodaji, dokler se ne razčisti, kaj se je dogajalo v času »sanacije«. Mencinger pravi, da je vsaj dve leti o tem govoril z bivšim predsednikom vlade Mirom Cerarjem in finančno ministrico Matejo Vraničar Erman – a neuspešno. Kasneje naj bi o primeru obvestil Ano Stanič, strokovnjakinjo za evropsko in mednarodno pravo, ki že 20 let živi v Angliji in ima izkušnje pri svetovanju institucijam EU ter tožbah pred sodiščem EU. Staničeva meni, da bi morala Slovenija narediti pravno in ekonomsko analizo, ki bi med ostalimi odgovorila na to, ali v tem primeru sploh gre za državno pomoč – pravi, da je ta nedovoljena le v primeru negativnega vpliva na delovanje notranjega trga med državami članicami, bilančna vsota NLB pa je le kakšna tisočinka bilančne vsote evropskih bank. Takšna analiza bi poleg tega morala dati odgovor na vprašanje, ali so zaveze, ki jih je dala Slovenija, proporcionalne oziroma ali presegajo tisto, kar mora Slovenija narediti, da odstrani negativni vpliv državne pomoči na bančni trg. Za državno pomoč se šteje samo tisti del dokapitalizacije, ki ga je država vplačala in ki presega tisto, kar bi zasebni investitor vplačal za dokapitalizacijo banke pod tržnimi pogoji. Šele takšen izračun je lahko osnova za zaveze, ki jih mora neka država izpolnjevati. »Zakaj se je denimo morala NLB zavezati, da bo prodala svoje podružnice na Balkanu? Kakšno zvezo ima to s trgom EU?« se sprašuje. Če nič drugega bi takšna pravno-ekonomska analiza lahko pomagala določiti ceno, pod katero Slovenija NLB ni dolžna prodati oziroma bi se na tej podlagi lahko Slovenija s komisijo dogovorila o spremembi zavez po vzoru Velike Britanije in banke Lloyds Banking Group ali Nemčije v primeru HSH Nordbank. Kako na to odgovarjajo na finančnem ministrstvu? »Očitek, da naj bi se Slovenija z Evropsko komisijo pogovarjala neustrezno, zavračamo in ga označujemo kot neargumentirano navedbo,« pravijo. Izpostavljajo, da se je Slovenija sama odločila za privatizacijo NLB: »Odločitev o prodaji večinskega deleža države v NLB je bila v državnem zboru sprejeta še pred pogajanji z Evropsko komisijo, junija 2012 s sprejetjem odloka o upravljanju s kapitalsko naložbo države v NLB in potem še julija 2015 z odlokom o upravljanju kapitalskih naložb države. Državni zbor, ki je strategijo sprejel leta 2015, je tudi edini, ki lahko sprejme novo strategijo z drugačno vsebino.« Tudi očitek, da Slovenija nima izdelane ustrezne ekonomske analize glede tega, ali je leta 2013 res šlo za državno pomoč banki NLB, naj ne bi imel podlage. Po mnenju finančnega ministrstva lahko poleg odločitve evropske komisije o tem sodi le še sodišče: »To pa ne pomeni, da v pogajanjih z Evropsko komisijo Slovenija ni večkrat zatrjevala, da je bila državna pomoč banki v letu 2013 specifične narave, saj jo je dokapitalizirala država kot edini lastnik in brez zunanje pomoči.« A ker so finančni strokovnjaki v času stresnih testov izračunali, da je NLB leta 2013 bila insolventna in da je neki fiktivni zasebni lastnik v tistih zaostrenih ekonomskih razmerah ne bi mogel rešiti, je bila državna dokapitalizacija označena za državno pomoč. Ali niso že ugotovljene nepravilnosti pri »sanaciji« bank, ki so jih povzročile evropske institucije, povsem dovolj, da se zahteve po prodaji zavrnejo? Evropska komisija naj bi Slovenijo obravnavala enako kot druge države, še dodajajo. »Doslej ni bilo nobenega verodostojnega dokaza, da enake obravnave Slovenija ni bila deležna, čeprav bi se iz nekaterih poenostavljenih razlag drugih, bolj ali manj podobnih primerov, dalo tako zmotno sklepati ... V vseh nam poznanih primerih, kjer je država sprejela zavezo prodati banko, odstopanja od te zaveze ni bilo. Nekatere države so sicer naknadno dosegle odlog glede prodaje in so prodajni postopek izvedle v okviru podaljšanega roka – podobno kot Slovenija.« Na koncu pa na finančnem ministrstvu poudarjajo, da je osnovni argument slovenske strani za prodajo vedno bil, da je država slaba lastnica. Osrednji motiv za prodajno zavezo naj bi bil »dokončno in nepovratno preprečiti vpliv države kot lastnice na dnevno poslovanje banke, in tako najti ustrezno ravnovesje med kompenzacijskimi ukrepi tržne narave ter zavezami, ki se nanašajo na korporativno ureditev«, pravijo. K omenjenim pojasnilom finančnega ministrstva je sicer treba dodati še tole: Ministrstvo trdi, da je bila NLB leta 2013 insolventna, zaradi česar komisija EU vso dokapitalizacijo šteje kot nedovoljeno državno pomoč, zaradi katere je banko treba privatizirati. Toda v povezavi z Banko Slovenije teče tudi kriminalistična preiskava zaradi sumov, da je bil ta izračun insolventnosti opravljen manipulativno oziroma da je bila bančna luknja napihnjena. Po nekaterih informacijah naj bi denimo svetovalna družba Oliver Wymann sprva izračunala, da je treba slovenske banke dokapitalizirati s skupaj 2,6 milijarde evrov, potem pa naj bi po nekaterih pritiskih znesek dvignili na 4,8. Kakorkoli, številne nepravilnosti pri leta 2012 opravljenih izračunih kapitalske ustreznosti NLB so dobro znane. In tako se lahko spet vrnemo k Mencingerju: Ali niso že ugotovljene nepravilnosti pri »sanaciji« bank, ki so jih povzročile evropske institucije, povsem dovolj, da se zahteve po prodaji zavrnejo, vse dokler se ti očitki ne razčistijo? Ali ni to nekaj, kar lahko upravičeno pričakujemo od države?


text: Za vas smo pripravili številne ugodne pakete. Prepričani smo, da boste našli tudi tistega, ki je pisan na kožo prav vam. Tudi letos vam naj smučišče in naj terme ponujata prav posebno akcijo v zimski sezoni... Posebna ponudba za družine ob nakupu smučarskih vozovnic. En otrok smuča brezplačno. Prijavite se na elektronske novice in sprejemajte nove ponudbe na email. Vpišite email: V restavraciji Hotela Cerkno za vas organiziramo poroke, obletnice, srečanja. Ponujamo družinska, nedeljska, praznična kosila. Pripravljamo plesne večere... Skratka vse, da bi vam čimbolj popestrili obisk hotela in restavracije.


Evropski prvaki so odbojkarji Trentina, ACH Volley pristal na četrtem mestu | Dnevnik Odbojkarji ACH Volleyja so v letošnji ligi prvakov zasedli četrto mesto. Na zaključnem turnirju v poljskem Lodžu so v boju za tretje z 1:3 (-16, 22, -29, -20) izgubili proti gostitelju turnirja, ekipi Skra Belchatow. 2. maj 2010 18:45 23. oktober 2012 6:55 Odbojkarji Bleda so s porazom zaključili letošnjo klubsko sezono. V boju za tretje mesto so jih zasluženo premagali gostitelji, ki so bili ravno toliko boljši, kot kaže rezultat. Lahko pa bi se tekma vendarle zasukala drugače, če bi v končnici tretjega niza nekoliko boljše sprejemali servise Mariusza Wlazlyja in imeli nekoliko več sreče. Tako pa so se spet morali zadovoljiti s solidnim odporom, s katerim so dokazali, da so se zasluženo uvrstili med štiri najboljše ekipe. Slovenci so igrali boljše kot dan prej proti Trentinu, predvsem so naredili manj napak. Začetek tekme pa ni kazal na to. Zgoden začetek tekme jim ni ustrezal in kot bi mignil, so bili v zaostanku. Že pri prvem tehničnem odmoru je bilo 8:4, Vid Jakopin in Matevž Kamnik sta sicer poskrbela, da je za nekaj časa prišlo do ravnotežja, nato pa so Blejci spet popustili, tako da je niz gladko odšel v roke Poljakov. V drugem nizu pa so se varovanci Glenna Hoaga vendarle prebudili. Odlično so zaigrali tako v napadu, v katerem se je razigral Alen Šket, kot v obrambi. Posledica je bilo vodstvo od začetka do konca niza in izenačenje. V tretjem nizu pa je prišlo do prave drame. Blejci so imeli pobudo v prvi polovici, Belhatow v drugi. Poljaki so celo prišli do vodstva 24:19, njihovi navijači so se že veselili dobljenega niza. Vendar prehitro. Slovenci so se čudežno vrnili, ubranili štiri zaključne žoge in tudi sami prišli do priložnosti za vodstvo z 2:1 v nizih. Toda tudi oni niso znali izkoristiti nekaj zaključnih žog, tako da so niz vseeno osvojili gostitelji. To je Slovencem vzelo voljo. Na začetku četrtega niza so prišli do zaostanka, ki ga niso več znali izničiti. Resnici na ljubo temu niso bili blizu. Zmaga je zasluženo pripadla igralcem Belchatowa. Trentino drugič zapored evropski prvak Odbojkarji italijanskega Trentina so se še drugič zapored veselili naslova evropskega prvaka. Potem ko so bili najboljši že lani na zaključnem turnirju najboljše četverice v Pragi, so uspeh ponovili tudi v Lodžu. V finalu so prepričljivo s 3:0 (12, 20, 21) premagali Dinamo iz Moskve. Najučinkovitejši igralec finala je bil s 15 točkami Leandro Vissotto, pri Rusih je Brazilec Dante Amaral dosegel 12 točk. Slednjega so po tekmi razglasili za najboljšega napadalca turnirja. Najboljši igralec je bil Kubanec v vrstah Trentina, Osmany Juantorena, najboljši libero je Andrea Bari, veliko priznanje pa sta dobila tudi igralca ACH Volleyja. Daniela Lewisa so izbrali za najboljšega sprejemalca, Matevža Kamnika pa za najboljšega blokerja. Lodž: Odbojkarji ACH Volley danes v boj za tretje mesto proti domačinom Odbojkarji ACH Volleyja so v polfinalu zaključnega turnirja lige prvakov v Lodžu z 1:3 (-13, 23, -21) izgubili proti branilcu naslova Trentinu. V... Bled - Odbojkarji blejskega ACH Volleyja so še sedmič v zgodovini slovenski odbojkarski prvaki. V tretji tekmi letošnje 1. DOL Radenska Classic so v...


Skrivnosti pisave - Grafologija za vsakogar: Jožica Leskovar: 9789610133865: Knjiga | Emka.si Knjige Osebna rast & zdravje Telesnost in duhovnost, ezoterika Vedeževanje Grafologija Skrivnosti pisave - Grafologija za vsakogar . Avtor: Jožica Leskovar ) Z malce posluha in znanja se vsakdo lahko nauči vrednotenja ter ocenjevanja sporočil rokopisa; ta priročnik vam bo pri tem v neprecenljivo pomoč. Pripomoček za ugotavljanje osebnostnih značilnosti Kupi Skrivnosti pisave - Grafologija za vsakogar + Numerologija skupaj ter prihrani dodatnih 2,29 € (4,99%) 22,95 €. + 22,95 € 20,66 €. =Skupaj redna cena: 45,90 €Skupaj v kompletu: 43,61 €Prihranek pri kompletu: 2,29 € (4,99%) Dodaj v košarico Priporočamo tudi Zdravljenje s kristali (knjiga... Sanjski tarot (knjiga + 78 kart) Zodiakalni psihološki tipi (ko... David A. Philips ZGODOVINA GLASBE 2, Od klasici... Jasna Čerič Kaj o človeku pove njegova pisava? Marsikaj. Razodene nam lahko način izražanja in sporazumevanja, emotivne in psihološke posebnosti, osebnostne in značajske poteze, intuitivno ali racionalno narav nanost, celo čustveno stanje in osnovni življenjski nazor. Z malce posluha in znanja pa se lahko vsakdo nauči vrednotenja ter ocenjevanja sporočil rokopisa; ta priročnik vam bo pri tem v neprecenljivo pomoč.»Analiza rokopisa je čudovita sestavljenka vseh značilnosti, ki jih opazimo v posamezni pisavi. Skupaj tvorijo enkratno, neponovljivo osebno zgodbo.«Jožica Leskovar je študij zaključila pod mentorstvom psihologa in grafologa dr. Andreja Zagheta ter grafologinje Magda lene Metelko. Spoznala je različne svetovne grafološke šole: ita lijansko, francosko, angleško in ameriško. Znanje grafologije jemlje kot orodje, s katerim lahko pomaga ljudem na različnih življenjskih prelom nicah, pri dilemah, pred pomembnimi odločitvami in v stiski. S knjigo Skrivnosti pisave je želela z grafologijo seznaniti javnost; predvsem na področju poklicnega usmerjanja in pri izbiri ustreznih kandidatov za delovna mesta, pa tudi kot priročno orodje za (samo)analizo ter pripomoček za ugotavljanje osebnostnih značilnosti slehernega pisca. . O avtorju - Jožica Leskovar : 22. 08. 2014 9789610133865 Oglejte si več iz oddelkov: Knjige Osebna rast & zdravje Telesnost in duhovnost, ezoterika Vedeževanje Grafologija Knjige Turistika & prosti čas Ročna dela, domača obrt in dekorativne umetnosti Mnenja kupcev


text: Forex trader | Kako postati profesionalni trgovec na borzi? - Admirals Poklic Forex trader: Kako postati trgovec in poskusiti spletno trgovanje? (Vodnik 2021) Junij 10, 2021 16:20 Europe/Ljubljana Kakšen je poklic forex trgovca ali trgovca na borzi? Pogosto uporabljen izraz profesionalni trgovec ali forex trader je v literaturi in kinematografiji tradicionalno povezan z lahkotnim denarjem in neprimernim življenjskim slogom. Kako pa to izgleda v resnici? V tem članku si oglejmo, iz česa je v resnici sestavljeno delo forex trgovca in kako lahko tudi vi postanete forex trader li borzni trgovec! Vsebina članka kako postati trgovec: Forex Trader Kaj je poklic trgovca? Definicija Kako se ukvarjati s poklicem trgovca ali kako postati Forex trader? Kakšna je povprečna plača trgovca? Katere študije postati trgovec? Kateri posrednik za spletno trgovanje? Postanite trgovec z admirali Kako forex trader pridobi še dodatna znanja? Kaj je poklic trgovca ali Forex trader? Definicija Kot preprosto opredelitev poklica borznega trgovca lahko rečemo, da v bistvu vključuje nakupe in prodajo najrazličnejših vrst finančnih sredstev (delnic, obveznic, valut, surovin, indeksov itd.) In sprotno spremljanje različnih nihanj delniških cen z namenom ustvarjanja dobička. Forex trader ali trgovec na finančnih trgih lahko trguje za svoj lastne račun, tukaj govorimo o zasebnem trgovcu ali celo o izrazu domačem trgovcu. Lahko pe ja trgovec tudi uslužbenec finančne institucije. V takšnem primeru govorimo o institucionalnem trgovcu . Trgovec se lahko specializira za določena sredstva ali samo za nekatere delniške trge. Poklic trgovca ali forex trader, je zato lahko tudi bolj specifičen: tukaj lahko torej govorimo o binarnem trgovca, trgovcu s kmetijskimi surovinami, visoke frekventnem trgovca, Forex traderju - trgovcu, trgovcu z energenti, trgovci z nafto. Kasneje lahko trgovce ločimu tudi glede trajanja odprtih pozicij: tukaj poznamo scalping trgovce, dnevne trgovce in swing trgovce. Forex trgovec , na primer izhaja iz angleškega izraza deviznem trgu, vlaga na deviznem trgu, ki se imenuje tudi valutni trgi ali Forex trg. Drug primer, poklica visokofrekvenčnega trgovca , znan kot skalpiranje, je odvisen od odpiranja velikega števila pozicij, ki ostanejo odprta le nekaj sekund ali maksimalno nekaj minut. To je vrsta dnevnega trgovanja ali trgovanja znotraj dneva. Za čim hitrejšo uspešno trgovanje se pogosto uporablja računalniške programe. Institucionalni trgovec bo dnevno upravljal trgovalne operacije in odločanje na trgih. Ima pa še nekaj drugih nalog, med katerimi: Sledenje trgu, Izvajanje ponudbe, Ukvarjajte se s strankami, Upravljanje medbančnega trga, Upravljanje portfelja, Razvoja novih izdelkov (zlasti na trgih izvedenih finančnih instrumentov). Podobno kot poklic trgovalca ali forex traderja je tudi dejavnost spletnega trgovanja enaka nakupu in prodaji finančnih sredstev, vendar neposredno na internetu, preko spletne platforme, kot je npr. MetaTrader 5 za trgovanje ali aplikacije za trgovanje . Ta orodja so trgovcem na voljo borzni posredniki. Dostopni so posameznemu vlagatelju, ki želi vlagati na borzi. Dejavnost spletnega trgovanja je zato sestavljena iz naložb na delniških trgih in poskusov izkoriščanja sprememb cen premoženja, da bi ustvarili dobiček. Upoštevajte, da je trgovanje po svoji naravi zapleteno in vključuje visoko stopnjo tveganja. PRIČNITE TRGOVTI ZDAJ Poklic trgovca, se lahko izvaja tako, da ste zaposleni ali pa delujete v lastnem imeni. Poznamo več izpeljnak poklicni trgovec ali borzni trgovec: institucionalni trgovec, samostojni trgovec, zasebni poklicni trgovec: Preučimo razlike. Postanite institucionalni trgovec Institucionalni trgovec , včasih imenujemo gospodarski subjekt, je zaposlen v finančne institucije, banke ali veliki korporaciji. Je trgovec, ki trguje v imenu tretjih oseb: vlaga denar strank svojega delodajalca. Vse velike banke ali investicijski skladi zaposlujejo trgovce, pa tudi nekatera velika podjetja. Slednje so večinoma finančne institucije, kot so banke ali investicijski skladi, lahko pa so tudi zasebna podjetja. Postanite samostojni ali liberalni trgovec - trgovec z lastnimi sredstvi Kot neodvisni trgovec lahko opravljate poklic dnevnega trgovca, skalperja, trgovca z nihanji ali swing, dolgoročnega investitorja ali celo kopirate signale drugih trgovcev.. To so načini trgovanja, ki jih oblikuje predvsem ciljno obdobje naložb. Po definiciji dnevni trgovec ali dnevni forex trader svoja pozicije pusti odprte maksimalno en dan in jih vedno zapre do koncu vsakega trgovalnega dne. Pravimo tudi trgovanje znotraj dneva. To je slog kratkoročnega trgovanja. Trgovanje v izjemno kratik časovnih intervalih imenujemo scalping trgovanje. Scalper pušča svoje pozicije odprte le nekaj sekund ali minut z namenom, da bi bili čim hitrejši pri trgovanju, pogosto uporablja strokovne svetovalce (EA), tako imenovane robote, ki uporabljajo algoritme, ki omogočajo samodejno trgovanje v predhodno formaliziranih scenarijih. Swing trgovanje ali forex swing trader izraz se nanaša na dolgoročen način trgovanje. Swing trgovec ponavadi poskuša ujeti večje nihaje, tako ima tudi odprte pozicije dlje časa, lahko nekaj tednov ali mesecev. Nenazadnje, čeprav ne gre zgolj za strategijo trgovanja, lahko kljub temu omenimo trgovanje s kopiranjem ali socialno trgovanje. Poenostavljeno povedano, trgovanje s kopijami je sestavljeno iz sledenja trgovcu in ponovitve njegovih položajev, da se dosežejo podobni rezultati. Zdaj pa si oglejmo prednosti in slabosti teh različnih stilov trgovanja, da vam pomagamo oblikovati mnenje o poklicu trgovca ali forex trader-ja . Glavna pomanjkljivost dnevnega trgovanja, vključno s skalpiranjem in swing trgovanje je, da si morate vzeti dovolj časa. Poleg tega gre za zelo tvegane strategije, ki zaradi števila poslov, opravljenih v enem dnevu, pogosto puščajo malo časa za nadaljnje raziskave o odločanja. Njihova glavna prednost pa je veliko število možnosti trgovanja. Glavne prednosti dolgoročnega trgovanja so po eni strani, da gre za slog trgovanja, ki zahteva malo časa v primerjavi s kratkoročnim trgovanjem, po drugi strani pa je lahko v zelo dobrem razmerju med tveganjem in nagrado. Njegova glavna pomanjkljivost je omejeno število možnosti trgovanja. Zadnja možnost, kopiranje ali COPY TRADING ponuja prednost, da lahko začnete hitro trgovati, ne da bi morali zelo dolgo trenirati. Po drugi strani pa je glavna slabost socialnega trgovanja ta, da se v resnici ne naučite trgovati. Mnogi Forex trgovci so pričeli na tovrsten način spoznavati trgovanje. Upoštevajte, da se strategije upravljanja denarja in trgovanja vsakega trgovca razlikujejo in se morda ne uskladijo z vašim sprejemanjem tveganja , poleg tega pa vas mogoče ne bodo pripeljale do želenih rezultatov. POSTANITE FOREX TRADER Kakšna je povprečna plača trgovca (Forex trader-ja)? Plače povprečnega forex traderja ali običajnega trgovca se razlikuje glede na številne parametre: institucionalni trgovec ali zasebni trgovec, kraj delovanja forex trgovca Slovenija, Franciji, Švici ali v Združenih državah Amerike. Za neodvisne trgovce ni fiksne osnove za njegov dohodek. Kar zadeva plače institucionalnih trgovcev, se zelo razlikujejo glede na delovno dobo trgovcev (junior, senior, izkušeni trgovec), njihovo banko, državo, splošne prakse ali borzo. Vendar so te plače odvisne od bank: ali je to francoska banka ali mednarodna banka, banka na drobno ali zasebna banka ali je banka odvisno od države, v kateri imajo sedež. Zdaj pa si oglejmo primere plače, ki jih na spletnem mestu Glassdoor daje poklic institucionalnega trgovca v različnih državah in različnih finančnih podjetjih. Poglejmo si primer Francije, kjer je povprečna osnovna plača za poklic trgovca 60.000 evrov na leto, in sicer v naslednjih razponih: Najnižja plača: 38.000 EUR na leto, Povprečna plača: 60.000 EUR na leto, Najvišja plača: 108.000 evrov na leto. Tudi v Franciji spletna stran za poklic institucionalnega trgovca ponuja naslednje primere povprečnih osnovnih plač glede na podjetje, ki zaposluje: Plača trgovca v BNP Paribas: 80.319 evrov na leto, Plača pri HSBC Holdings: 57.000 do 62.000 evrov na leto, Plača v Société Générale: 57.087 evrov na leto, Plača na CIC: 35.000 do 38.000 evrov na leto. Prav tako je treba opozoriti, da so dodatki v Franciji urejeni z maksimumom, medtem ko so na primer v Združenih državah ni nobenih omejitev navzgor. V ZDA spletna stran prikazuje povprečno osnovno plačo 123.000 USD na leto za poklic institucionalnega trgovca . To povprečje je prilagojeno na naslednji način: Najnižja plača: 68.000 USD na leto, Povprečna plača: 123.000 USD na leto, Najvišja plača: 222.000 USD na leto, Treba je opozoriti, da se plači trgovca z Wall Streeta dodajo bonusi, ki so za razliko od bonusov, dodeljenih v EU, popolnoma neomejeni. Tudi v ZDA Glassdoor prikazuje naslednje vzorčne plače trgovcev (povprečne osnovne plače) za poklic institucionalnega trgovca , glede na podjetje, ki jih zaposluje: Plača pri HSBC Holdings : 199.665 USD na leto, Plača pri Goldman Sachs : 111.532 USD na leto, Plača pri Bank of America : 152.342 USD na leto, Plača pri Barclays: 129.848 USD na leto, Plača pri Morgan Stanley : 131.551 dolarjev na leto, Plača pri Societe Generale : 156.736 USD na leto, Plača v JP Morgan : 138.290 dolarjev na leto, Plača pri Deutsche Bank : 180.000 USD na leto. Za primerjavo, tukaj so primeri plač za poklic institucionalnega trgovca v Evropi (povprečna osnovna plača): V Londonu : 70.925 funtov na leto, V Nemčiji : 74.384 evrov na leto, V Italiji : 46.529 evrov na leto, V Španiji : 48.148 evrov na leto. Drugje po svetu obstajajo naslednji primeri plač (povprečne osnovne plače) za poklic institucionalnega trgovca : V Avstraliji : 102.000 avstralskih dolarjev na leto, Na Japonskem : 7.000.000 jenov na leto, Na Kitajskem : 159.000 juanov na leto, V Singapurju : 120.000 singapurskih dolarjev na leto, V Južni Afriki : 623 609 randov na leto, V Rusiji : 114.000 ruskih rubljev na mesec. Kaj študirati, da postanete Forex trader ali trgovec na borzi? Zahteve, da postanete trgovec, se razlikujejo glede na to, ali želite postati trgovec zaposlenih v banki ali finančni instituciji ali če želite postati neodvisni spletni trgovec. Izkazalo se je pot do cilja lahko zelo različna. Če želite postati trgovec, medtem ko ste uslužbenec banke ali katere koli druge finančne institucije, so nujni študiji vsaj 6 stopnje. V sloveniji se opravlja še izpit za borznega posrednika. V kolikor pa želite postati samostojni forex trader ali borzni trgovec, pa ne potrebujete formalne izobraze, vsa znanja lahko pridobite brezplačno na spleteu. En od možnosti je tudi brezplačne tečaj From Zero to Hero. Če želite izboljšati svoj zaposlitveni profil in povečati možnost zaposlitve po diplomi, je najbolj smiselno da ste opravili prakso v kakšni finančni inštituciji. Po opravljeni praksi imate tako veliko prednost pred ostalimi, ki tega niso opravili saj že razumete osnove trgovanja. Prav tako morate imeti v Sloveniji za pridobitev licence za borznega posrednika do 5 let delovnih izkušenj, ki pa jih najlažje opravite preko prakse in kasneje zaposlitve. Lahko pa tudi brez diplome postanete trgovec . Dejansko, spletno trgovanje je dostopen vsakomur, ki si želi postati neodvisni trgovec ali forex trader, saj ne zahteva nobene diplome. Seveda je za uspeh in ustvarjanje dobička še vedno treba dobro trenirati na borzi. Seveda je treba upoštevati, da trgovanje vključuje visoko stopnjo tveganja in nekateri trgovci niso donosni. Vsekakor pa je za obe poti potrebno poznati finančne trge in njihovo delovanje, zato vam priporočamo pričetek trgovanja in spoznavanja trgov preko demo trgovalnega računa. Preberite si članke: Kako odpreti demo trgovalni račun MetaTrader 4. Izberite reguliranega in zanesljivega borznega posrednika , kot je to Admirals, Izberite zanesljivo in intuitivno platformo za trgovanje, kot je MetaTrader 4 ali 5, Izobražujte se o trgovanju Vadite na demo računu, da na začetku omejite tveganje izgub. POSTANITE "FOREX TRADER" ali BORZNI TRGOVEC Kako izbrati posrednika za FOREX TRGOVANJE ali spletno trgovanje? Za trgovanje na borzi je nujno izbrati zanesljivo mesto trgovanja. Tu je 10 meril za izbiro najboljšega spletnega posrednika : Regulative: posredniki morajo biti urejene in imajo dovoljenje evropskega regulativnega organa npr. ciprska komisija za vrednostne papirje in borzo (CySEC) na Cipru.: Financial Conduct organ (FCA) v Veliki Britaniji Varnost sredstev: zanesljiv posrednik mora deponirati sredstva svojih strank na bančnih računih ločene, to je, ločenih bančnih računov za račune borznoposredniške družbe. Razpoložljivi trgi in instrumenti : tudi če nekdo na začetku načrtuje trgovanje z enotnim trgom, na primer Forexom, je kljub temu na eni strani bolje izbrati posrednika za večjo ponudbo na različnih trgih, ker se želje trgovca lahko kasneje spremenijo in ker je vedno priporočljivo popestriti svoj portfelj. Kakovost izvedbe naročila: Da bi se izognili neprijetnih presenečenj, je pomembno, da se preveri hitrost izvedbe naročil Katere trgovalne platforme ponujajo : Za izbiro platformo, ki je za vaš stil trgovanja najbolj ustrezna je pomembno, da izberete ponuddnika, ki vam že na demo računu omogoča vse možne funkcije platforme. Na kaj vse morate še biti pozorni? Katere strategije trgovanja so dovoljene : Zavedajte se, da so nekateri trgovalni stili in strategije prepovedana z nekaterimi posredniki. Če takoj vemo, da želimo uporabiti te strategije, moramo biti pri tem pozorni kaj nam omogoča posrednik. V spreadih in drugih pristojbinag posredniške provizije : trgovec ima svojo ceno in da bi se izognili razočaranje, da je treba primerjati vse stroške, ki jih oglašuje posredniki, tako ne smemo pozabiti na spreade, pristojbine, neaktivnoste pristojbine, pristojbine za menjavo valut, ali druge pristojbine.. Ponudba izobraževanj: Ker je dobra podpora eden od ključev za uspeh na borzi, je pomembno, da pred izbiro primerjate različne tečaje usposabljanja za trgovanje, predstavljene na spletnih straneh borznih posrednikov. Kakovost storitev za stranke : Ali je posrednik enostavno in hitro dostopen, po telefonu, po elektronski pošti ali celo po klepetu in seveda da je podpora v slovenščini. Možnost izbire finančnega vzvoda : Vedeti morate, da je finančni vzvod za maloprodajne trgovce v Sloveniji omejen na 1:30, vendar ga je mogoče, celo priporočljivo, še dodatno zmanjšati. Učinek vzvoda je dejansko odgovoren za izgube, saj trgovcem omogoča, da pomnožijo svoje potencialne dobičke, pa tudi izgube. Zato je nujno preveriti, ali vam predvidena stran za trgovanje omogoča, da izberete svojo stopnjo vzvoda in jo spremenite po želji. Admirals (prej Admiral Markets) je tukaj, da deli svoje znanje Zagotavljanje kakovostnega okolja za premišljeno in inteligentno odločanje naših strank je za Admiral Markets prednostna naloga. Svojim strankam nudimo seminarje v živo inspletna predavanja (webinarjev),), kjer se stranke seznanijo z delovanjem finančnih trgov in različnimi strategijami trgovanja. Poleg te-ga izdajamo izobraževalne knjige in brošure v več različnih jezikih, ki jih distribuiramo po vsem svetu. Naše izobraževalno gradivo se nenehno izboljšuje in prejema mnoge mednarodne nagrade za kvaliteto. Tukaj si lahko najdete večje število analitičnih orodij, ki služijo trgovcem za boljše upravljanje pozicij na finančnih trgih. Kako forex trader ali borzni trgovec pridobi še dodatna znanja? Forex trader - trgovci že dobro vedo, da je lahko trgovanje odličen vir dodatnega dohodka. Toda tako kot pri drugih vrstah trgovanja je treba imeti zelo dobro poznavanje trga in vseh njegovih vidikov, da bi bistveno povečali možnosti dobičkonosnosti. Nadaljujte z branjem številnih tem, povezanih s trgovanjem in vlaganjem v izobraževalni del naše spletne strani: