Sončki, rožice, metuljčki // Muzika // Klub Gromka ob 20.00: Giljotina, THE SIKNOTES (UK) + MONEY LEFT TO BURN (D) ○ THE SIKNOTES (UK): "The Siknotes so hiter, 4 članski DIY party punk band, ki domuje v angleškem mestu Grimsby. V obdobju 2000-2004 so koncertirali z bandi kot so Dead Kennedys, Citizen Fish, Spunge, 4 Foot Finger in še z mnogimi drugimi. Njihove vplive lahko najdemo v punk in skatepunk bandih iz 90-ih kot so Lagwagon, Rancid, Less Than Jake, Good Riddance, No Use For A Name in Face to Face. Po desetletnem premoru so se leta 2015 ponovno aktivirali z izdajo EPja "Cruisin' for a Boozin", ki je izšel pri založbi Morning Wood Records, letos" ○ MONEY LEFT TO BURN: "skupina se je formirala leta 2010 na pogorišču nuremberške skatepunk scene, z namenom, da v njihovo rodno mesto vrnejo hiter in udaren punkrock. Skejtanje in družbena kritika – s to mešanico so MONEY LEFT TO BURN za sabo nabrali več kot 100 koncertov in nekaj turnej po Veliki Britaniji, Franciji, Nizozemski, Belgiji in Češki, oder pa so si delili z velikimi imeni kot so Strung Out, Dog Eat Dog, Agnostic Front, ZSK, Mute in Banner Pilot. Band je izdal svoj prvi EP s šestimi skladbami leta 2011, 2015 pa so izdali split EP z Rebuke iz Gothenburga. Letos se pri nas ustavijo z osveženim repertoarjem, saj bodo konec marca izdali split EP z The Affect Heuristic na Lockjaw Records." Channel Zero ob 20.00: Dub Lab Live Stream: Reggae mesečnik vol. 4 Glasbeno kulturno društvo LjubljanJah Vibes vam v sodelovanju z ekipo Dub Lab enkrat mesečno pripravlja dvourno predvajanje novosti, tako na svetovni kot tudi domači reggae sceni. Poleg novih komadov fantje ne bodo pozabili zarolati starih udarnih hitov ter izbrskati kakšnih spregledanih biserov. Da potek oddaj ne bo preveč monoton bodo v zadnjem delu oddaje pogosto slišani podžanri reggae muske kot so jungle, dancehall, steppers in včasih celo malo bolj oddaljeni kot so breakbeat, dubstep ali celo grime. Koncertna dvorana Rog: Nedeljska maša: Messa, Discomfort ○ MESSA: Trenutno eden izmed bolj obetavnih italijanskih doom bandov, že od samega začetka s svojo obskurnostjo razneži še tako temačne duše. Messa je okultna štiričlanska zasedba, katera se v svoji glasbi in tekstih dotika tematik, pred katerimi si sodobna zavožena družba zatiska oči. Časi, ko so čarovnice žgali na grmadah so minili. Tiste najbolj razsvetljene so se takrat umaknile globoko v gozd in potrpežljivo čakale, da napoči tisti pravi trenutek ponovnega ustajenja. Njihove potomke so ponovno med nami in njih zapuščina se danes zrcali v raznoterih manifestacijah. Ena od njih je prav zagotovo Messa. ○ DISCOMFORT: Vsi člani benda, že od mladih let aktivni v underground sceni, so skupno pot pričeli 2013. Z željo po izražanju vse umazanije, ki že veke vekomaj v agonijah utaplja človeštvo, inspiracijo kakopak črpajo v najbolj ekstremni glasbi. Bend v svoji glasbi in tekstih dobesedno grobari in za seboj pušča nič drugega kot opustošenje. S svojimi rifi so v petletni karieri zastrupili že prenekatero europsko ter ameriško publiko, tokrat pa ne bodo prizanesli niti nam. Vstopka: 5; vrata: 21.00, črna maša: 22.00 Layerjeva hiša ob 20.00: Les Filles de Illighadad Zaključek 34. Druge godbe tokrat v Kranju v Layerjevi hiši v ambientu puščavskih godb zasedbe Les Filles de Illighadad iz Nigra. // Oder // MGL ob 19.30: Idomenej, tragedija Idomenej, kralj Krete, med vračanjem iz Trojanske vojne zaide v vihar. Da bi preživel, obljubi žrtev, prvo bitje, ki ga bo srečal na obali – in to je njegov sin. Sina žrtvuje. In ga hkrati ne žrtvuje. Odpre se zareza, ki postane predstava. Idomenej je spev. Spev skupnosti, zbora pripovedovalcev, ki hkrati opazujejo in živijo pripovedovano. Spev, ki je hkrati že premislek. Beseda, ki je že meso. Smrt, ljubezen, žrtvovanje, vraževerje, vojna. Vojna, otroci, tradicija. Morda lahko način, kako je zgodba povedana, spremeni njen potek in pomen in perspektiva pripovedovalca vpliva na zgodbo. Nobena zgodba, nobena zgodovina ni fiksna, nobena resnica ni dokončna. So le zgodbe žrtev in zgodbe zmagovalcev; zgodbe o svobodi in zgodbe o ujetosti. In nekje nad ali pod ali znotraj vsega vprašanje, kako daleč se lahko spusti življenje, da je še vredno svojega imena. Glej ob 19.00: Gospodarji, po motivih Goldingovega Gospodarja muh »Kako oblikovati svet, v katerem bi sami radi živeli?« Predstava temelji na motivih romana Gospodar muh Williama Goldinga, ki predstavlja otroke, ki se znajdejo v »odrasli« situaciji. Ujeti na otoku so se primorani soočiti s vprašanji prvinskega nagona v človeku, odsotnosti odrasle figure, izločevanja in povezovanja v skupine, razdelitve vlog, strahu, nasilja, odgovornosti in potrebe po zavetju, domu. Svet, ki se vzpostavi v romanu, je antiutopičen svet, kjer so pravila, zdrav razum in zakoni postavljeni na preizkušnjo. Uprizoritev v antiutopičnem svetu, ki ga je ustvaril Golding, išče alternativo skozi šest različnih svetov – utopij, ki temeljijo na razmisleku in potrebah ustvarjalcev samih. Ustvarjalci so se skozi proces nastajanja predstave ukvarjali s ključnimi vprašanji o tem, kako oblikovati svet, v katerem bi sami radi živeli. Glej ob 21.00: Zoc, po motivih črtic Ivana Cankarja / VI2 - mladinska gledališka skupina gledališča Toneta Čufarja, Jesenice ZOC ali kavna usedlina, nekaj nezaželjenega, a nujno potrebnega za močno kavo. Cankarjeva beseda je zoc narodove kulture, sicer ima grenak priokus, ampak važ'n da pr'bije! 5. Drama festival: Vrt za Dramo ob 17.00: Predavanje Svetlane Slapšak o Danilu Kišu Danilo Kiš (1935–1989) je eden največjih jugoslovanskih pisateljev, ki ga v Sloveniji poznamo predvsem po Enciklopediji mrtvih in Grobnici za Borisa Davidoviča. O slednji nam bo v kontekstu njegove literature spregovorila antropologinja Svetlana Slapšak. Veliki oder ob 19.00: William Shakespeare: Tit Andronik Zagrebačko kazalište mladih, Hrvaška Tit Andronik je eno najbolj kontroverzno razumljenih Shakespearovih del. Tokratna hrvaška uprizoritev v režiji progresivnega režiserja mlajše generacije Igorja Vuka Torbice izhaja iz razmisleka o trenutnem svetu, ki ga poganja mešanica strahu in zaspanosti, udobja in negotovosti, v katerem smo omamljeni z neustavljivim potrošništvom in otopeli od nasilja, s katerim nas vsak dan bombardirajo mediji. Mi, otroci 21. stoletja, smo impre 1000 gnirani z grozo in črnino, toda ali se sploh zavedamo, kaj to dejansko pomeni? Ali resnično (so)čustvujemo z neštetimi vsakodnevnimi žrtvami individualnega ali množičnega nasilja? Zato Tit Andronik. Kot drama o krizi vodje, o njegovi odsotnosti; kot pričevanje o generacijskem trku, o slepoti ambicij starejših, ki (tudi dobesedno) žrejo svoje otroke, o mladih, ki izgubljajo bitko z realnim svetom zaradi lastne pasivnosti in kratkovidnosti; in, morda še najbolj, kot poligon za izpraševanje akutno prisotne trivialnosti zla. Po predstavi bo na ploščadi pred Dramo pogovor z ustvarjalci, ki ga bosta vodila Aljaž Jovanović in Dorian Šilec Petek. Mala Drama ob 21.00: Marjan Nečak, Maja Hrgović: Deklica s strunami Potovanje neke violinistke, ki v ritmu vlaka potuje po Evropi in išče boljši »jutri«. Violinske strune so kažipoti, hkrati pa postajajo bodeče žice, ki jo ovirajo na poti do želenega cilja. Metaforična dramsko-glasbena partitura, ki z lahkoto plava v glasbenih slogih od roka, popa, elektronske glasbe z globinskim občutjem cirkuškega zvoka do opere kot kulminacijske točke emocije in interpretacije dveh solistov. Igrata: Barbara Cerar, Uroš Fürst Levi oder ob 22.00: Čakajoč Supermana: Solzice »Pekel je bil tako pust in neprijazen, da se je človeku, ki je stopil vanj, nehote stisnilo srce.« Igrajo: Vojko Zidar, Zvezdana Mlakar, Mia Skrbinac, Nejc Cijan Garlatti Mini teater ob 17.00: Hans Christian Andersen: Palčica Prva virtualna lutkovna predstava na svetu je kombinacija računalniške animacije z lutkovno predstavo. Palčica je ena najlepših in najtankočutnejših Andersenovih pravljic nasploh. To je zgodba o deklici Palčici, ki zaradi svoje nežnosti in krhkosti doživlja različne usode, iz katerih s svojo srčnostjo in ljubeznijo vedno najde pravo pot. Andersenove pravljice zmeraj govorijo o iniciacijskem procesu, potovanju, ki ga mora človek narediti, da se reši iz težav. Na koncu je nesreča Palčice nagrajena. // Kino // Kinodvor: 17:00 / Dvorana: LBJ, Rob Reiner 18:15 / Mala dvorana: Zadnji ledeni lovci, Jure Breceljnik, Rožle Bregar 19:00 / Dvorana: Rdeča želva, Michaël Dudok de Wit 20:00 / Mala dvorana: Družinska zadeva, Angeliki Aristomenopoulou 20:45 / Dvorana: Nikoli zares tukaj, Lynne Ramsay Slovenska kinoteka: 17:00 / Kinotečna matineja/Teden italijanskega filma: Ostržek, Roberto Benigni, Italija/Francija/Nemčija, 2002, 35mm, 2.35, barvni, 112', sp 19:30 / Teden italijanskega filma: Zlata vrata, Emanuele Crialese, Italija/Nemčija/Francija, 2006, 35mm, 2.35, barvni, 112', sp


Veliki Skok naprej Dobrodošli v ponovni izdaji oddaje Repetitio. Tokrat se bomo posvetili Mao Cetungu in velikemu skoku naprej. Pod drobnogled bomo torej postavili obdobje med letoma 1958 in 1962, ko naj bi po nekaterih ocenah življenje izgubilo dobrih 40 milijonov ljudi. Ljudje so umirali pod bremenom megalomanskega razvojnega projekta, ki je skušal Ljudsko republiko Kitajsko zavihteti v sam vrh industrijske proizvodnje, dosegel pa katastrofo neslutenih razsežnosti. Maa Cetunga se tako skorajda zadovoljno in dosledno postavlja na prvo mesto v nezavidljivi druščini »množičnih morilcev« - Stalina, Hitlerja ter Pol Pota. A kot smo se namenili pokazati, in kar se šele začenja razkrivati, so smrti pod Mao Cetungom bolj rezultat slepega in prekomerno idealističnega navdušenja, kot pa neke smrtonosne računice. Država ni namenoma ubijala ljudi. Če so se šli plansko gospodarstvo in postopen razvoj, so bile tudi usmrtitve naprej določene in glede na čas precej zmerne. Prvo leto velikega skoka naprej so nameravali usmrtiti 1500 zločincev, naslednje 1300, postopoma vedno manj, ob dosegu socializma pa umsrtitve sploh ne bi bile več potrebne. Mao ni bil Stalin, ne glede na to, kako zelo si je to želel - na začetku potihem, kasneje pa tudi na glas. Ko mu je v Koreji umrl odtujeni sin, je v Stalinovem slogu rekel, da nima smisla žalovati za smrtjo navadnega vojaka. A njegov zdravnik je beležil, da nekaj tednov skorajda ni jedel in je le obsesivno kadil. Kasneje, ko so ga spričo nevzdržnih razmer končno dosegla poročila o velikem številu smrtnih žrtev, se je pod tem bremenom skorajda sesedel. Krivdo za neuspeli skok so seveda zavzeli buržuazni elementi in provokacije »z desne«, kar je vodilo v kasnejšo kulturno revolucijo. Ampak sedaj že prehitevamo. Razloga, zakaj se ravno tokrat osredotočamo na Kitajsko in veliki skok naprej, sta dva. Prvi razlog je to, da je novembra minilo štirideset let od Maove smrti. Obletnica je sicer minila tiho, brez nekih večjih obeležitev ali ceremonij. To kaže na postopno umikanje Cetungovega lika oziroma bolje rečeno, njegovega dela iz panteona moderne Kitajske. Kot lik pa Mao, vsaj vizualno, še naprej igra osrednjo vlogo. Drugi razlog, zakaj bomo tokrat govorili o Mau, je bolj pragmatičen. To zgodovinsko obdobje je bilo do nedavnega raziskovalcem nedostopno, saj so bili arhivi trdno zap 1000 rti. Dogodki so se pojasnjevali predvsem s pomočjo različnih disidentskih poročil, izpovedi preživelih in pa seveda spominov diplomatov ter drugih svetovalcev Ljudske republike Kitajske. Toda v zadnjih letih so raziskovalci postopoma lahko začeli dostopati do določenih arhivov. Tako je nastala tudi knjiga Mao's Great Famine: The History of China's Most Devastating Catasthrophe, nizozemskega profesorja Franka Dikötterja z Univerze v Hong Kongu. V njej skozi nekaj kitajskih pokrajinskih arhivov rekonstruira razmere od Velikega skoka dalje. Odprli so se tudi moskovski državni arhivi, kar je zaznavno v porastu knjig o Stalinu in čistkah. Moskovski državni arhiv je neprecenljiv, saj vključuje Maovo korespondenco, tudi iz zgodnjega obdobja njegovega življenja. Vključuje tudi vsa poročila vohunov, predvsem Stalinovih, še posebej njegovega osebnega zdravnika, ki je Stalina redno obveščal o Maovih naklepih in psihofizičnem stanju. O tem denimo piše Aleksander Pantsov v knjigi Mao: The real story. Obe knjigi prinašata zanimiv pristop, ki osebno dinamiko in kaprice velikih voditeljev združi v skorajda anti-utopično epopejo neke države, katere dogodke v obrisih poznamo vsi, njihov potek pa je zavit v tančico skrivnosti. Čeprav sta knjigi primer anglosaksonskega izmerjenega in stehtanega moralizma, bi ju lahko označili in ju tudi označujejo za revizionistični. Toda skozi njiju se morda izcimi precej drugačen pogled na Maa. Uradni Mao je lik, katerega napake se priznava, a ne polemizira. Zgodovinski revizionizem tako morda ni primerna oznaka, saj je bil zgodovinopisni pristop spričo nedostopnosti do nedavnega otežen. A če je namen knjig, da Maa sistematično prikažejo kot zlobnega genija, ki uteleša Stalinovo maksimo o smrti milijonov in statistiki, je rezultat precej drugačen. Prikaže se lik precej naivnega zanesenjaka, ki je v zgodnjih letih svojega življenja, ko je že bil povabljen v partijo, še vedno sanjal o svoji samoorganizirani knjigarni in o samooskrbni kmetiji, ki bi jo s somišljeniki vzpostavil nekje v hribih. V prvih poglavjih svojega življenja bi se Mao tako prej kot z oktobrsko revolucijo poistovetil z ljubljanskim Rogom. Seveda pa Kitajska ob državljanski vojni in japonski agresiji ni bila tako odprta do pacifističnega mladeniča. Preskočimo nekaj let in se znajdemo v letu 1949. Kitajska partija je zmagoslavna, Mao pa dosega primat tako v partiji kot v državi. Sumničavi Stalin je spremljal uspehe Maove »kmečke vojske« in postrani gledal na njegovo kmečko ideologijo. Mau je bila namenjena psovka »Kitajski Tito«, ki ga je lovila vse do smrti velikega brata Džugašvilija. Mao je v dokazovanju svoje pravovernosti šel tako daleč, da je preživel vsa poniževanja - od tega, da je moskovski ambasador do konca priznaval nacionalistično vlado, do tega, da ga je na obisku v Moskvi Stalin javno ignoriral in poniževal. V begu pred oznako »kitajski Tito« se je Mao celo spustil v uničujočo vojno v Koreji, ki naj bi po Stalinu zanetila svetovno revolucijo. Leto 1953, Stalin umre. Kitajska je takrat še vedno vztrajala v Korejski vojni, ki jo je Stalin na vsak način vzdrževal, češ, da se v njej rumeni mož uči vojskovanja. Pričakovane svetovne revolucije ni bilo in svet je ignoriral vojno, v kateri je umrlo na milijone ljudi. Kitajci so po treh milijonih žrtev in fronti, ki se ni premaknila kar tri leta, sklenili premirje z enotami Združenih narodov. Hruščev je v Mau videl zaveznika in ga obdal z vso pozornostjo. Zhou Enlai, takratni premier Ljudske republike Kitajske, pa je bil edini ne-sovjetski državljan, ki je nosil Stalinovo trugo. Hruščov je ob majavem nastopu na oblast potreboval zaveznike, in upal je, da bo najtrdnejšega zaveznika našel prav v Mau. Leto 1956, Stalinov naslednik Hruščov na 20. kongresu komunistične partije obsodi Stalinizem in kult osebnosti. Med naš 2000 tevanjem grehov je Hruščov omenil Stalinov odnos do Tita, ne pa tudi krivice, ki jo je Stalin povzročil Mau. Mao je bil ogorčen. Po vojni, katere praktično edini namen je bil, da Stalinu dokaže svojo vrednost, se je počutil izdanega. A njegova največja zamera Stalinu je bila to, da mu ni dovolil »stalinizirati« države, češ da mora kmečka Kitajska vztrajati na ti. »novi demokraciji« in kultivirati omejen kapitalistični razvoj. Šele potem naj bi začela pot k socializmu. Če se je Mao deloma strinjal z obsojanjem določenih Stalinovih potez, pa se nikakor ni mogel strinjati z zavrnitvijo kulta osebnosti kot forme, ki jo je sam postopoma gojil. »Stalin se je v 30 odstotkih motil, v 70 odstotkih pa je imel prav,« so zapisali v Ljudskem dnevniku. Tako natančni izračuni so bili v takratni retoriki pogosti. Hruščev je Kitajsko obdal z posojili, načrti za tovarne in industrijske izdelke ter napotil kopico strokovnjakov. Proti koncu te nelagodne bližine je Kitajcem celo podaril načrte za atomsko bombo. A Mau je bilo dovolj - preziral je Hruščova in položaj, ki mu je bil vsiljen. Hruščov je konec petdesetih vzneseno napovedal, da bo Sovjetska zveza v petnajstih letih v proizvodnji in potrošnji dosegla in presegla ZDA. Mao pa je pohitel z napovedjo, da bo Kitajska v proizvodnji jekla v petnajstih letih presegla Veliko Britanijo. Po konsolidaciji moči ter mrzličnemu iskanju ter denunciaciji »desničarskih elementov«, je bila leta 1957 naposled pripravljena petletka, ki je postopoma postala znana pod imenom Veliki skok naprej. Premisa skoka je bilo premeščanje človeškega kapitala v druge sektorje. Najprej bi z povečanjem kmetijske produkcije omogočili osvoboditev kmetom, ti pa bi potem forsirali industrializacijo. V prvi fazi so se namenili graditi jezove, da bi z namakanjem povečali kmetijsko proizvodjo - tako, da bi na jezove namestili turbine za elektriko bodočih tovarn. Gradili naj bi jih pozimi, torej bi podvojili delovni čas kmetov. Dela so se lotili z veliko vnemo. Najprej so na hitro začrtali reke, ki bi jih bilo potrebno zajeziti, in na izbrana območja poslali maso ljudi, ki je z lopatami in vedri odnašala zemljo. V nekem trenutku je kar šestina prebivalcev Kitajske kopala jezove. Vrednost dela so cenili po številu izkopane zemlje in ne po kilometrih namakalnih površin. To se je sprevrglo v noro igro lovljenja kvot, kjer je vsaka tona zemlje za lokalnega funkcionarja pomenila centimeter dlje od »desničarstva«. S tonami zemlje in pridelka so namreč natančno merili politično korektnost določenega funkcionarja. Če je premetal dovolj zemlje, je bil na tem področju socialističen, če pa je bilo pridelka premalo, je bil funkcionar označen za desničarskega. Že takrat so se začele množične smrti zaradi podhranjenosti in podhladitve. Funkcionarji so pod pritiskom kvot začeli samoiniciativno ustanavljati taborišča za bolj »desne« državljane. Kjer so z gradnjo jezov nadaljevali do pomladi, so lakoto trpele cele regije. Kvote so pomenile politično orientacijo. V Junanu so premetali dovolj zemlje, zato so bili na tem področju socialistični - ker pa je zaradi tega trpel kmetijski pridelek, je bil le ta označen za desničarskega. Z jezovi so premikali gore, dobesedno. Del prebivalstva je skozi celotno obdobje premikal blato, spreminjali so tokove rek, selili cela mesta, na koncu pa jim ni uspelo namočiti niti enega hektarja. Star kitajski pregovor pravi: »ko bo prišel Veliki človek, bo rumena reka prozorna«. Res so za pol leta zajezili in počistili Rumeno reko, a po šestih mesecih, ko so mogočni jezovi razpadli je bila reka še bolj umazana kot kadarkoli prej. Delal je tudi Mao: v ožjem krogu je šel na delovišče v bližini Pekinga, kjer so zalili starodavne grobnice cesarjev dinastije Ming. Mao se je po pol ure dela skorajda onesvestil, ostali pa so omagali po nekaj dneh. Smrtne žrtve niso bile skrivnost in so jih hitro všteli v plansko računico: V Jiangsu so skopali 30. milijonov ton in računali, da bo tam življenje izgubilo 30 tisoč ljudi. 20 kubičnih ton bi tako terjalo 20 tisoč ljudi, in tako naprej. Dela so se nadaljevala skozi celotno petletko, tudi v obdobju najhujše lakote. Načrt je bil ta: po nekaj mukotrpnih letih odrekanja in žrtev naj bi si kitajsko gospodarstvo opomoglo in obudilo svoj pravi, nezatirani potencial. Kmečkega človeka so namreč zatirali tako gospodarji kot intelektualci. Potrebno ga je bilo osvoboditi zablod, da bo njegovo delo bolj plodovito in da bo osvobojen ter pripravljen za drugo delo. Logika je bila takšna: Če so prej gnojili z nekaj kilogrami gnojila potem bi šestkratna količina gnojila prinesla šestkratni pridelek. Podobno, če so prej sadili žito nekaj centimetrov globoko, so ukazali saditi pol metra globoko. Razmik med sadikami je bila nepotrebna potrata zemlje. Kdor je imel kaj proti tem čisto osnovnim računom, je bil diskvalificiran kot desničar. V provinci Henan so se na začetku nadejali realističnih 4.2 ton žita na hektar, po navdušenih izračunih pa so obljubili izkupiček 37.5 ton žita na hektar. V planskem gospodarstvu je to pravzaprav sovpadalo. Province so namreč stalno tekmovale - tista ki je obljubila največ, je postala standard, vse ostale pa so v strahu pred izločitvijo funkcionarjev začele še bolj ekstremno tekmovati. To se je sprevrglo v neprestano iskanje ekstremnejših metod za doseganje čedalje bolj absurdnih kvot, ki so temeljile na še bolj absurdnih izračunih. Vrh vsega so si ambicioznejši kadri napovedane številke preprosto izmislili. Postopoma je z kolapsom sistema še več žita preprosto zgnilo v vagonih in skladiščih, saj je zmanjkalo goriva za transport. Gnojilo so začeli pridobivati iz vsega možnega, od klasičnih živalskih in človeških iztrebkov, kar je bila takrat novost, do drugih bolj požrtvovalnih prijemov. Ponovno je kriterij bila količina gnojila na kvadratni meter in nastale so dolge vrste ljudi, ki so na polja nosile blato in gnoj. Ko je zmanjkalo gnoja, so iskali drug biološki material - ponekod so si vse ženske ostrigle lase, začeli so pa so celo izkopavati trupla in jih metati na polja. Postopoma so začeli uničevati hiše. Tiste iz blata in slame so podrli, lesene pa zažgali. V nekaterih provincah je po tej fazi ostalo manj kot polovica hiš. Druga faza je bila masovna kolektivizacija - načrt, o katerem je sanjal že leta, a se mu je Stalin upiral. V ta namen so leta 1958 bombardirali Tajvan. Z grožnjo imperialistične vojne so Maove kmete organizirali v masovne komune, kjer so bili kmetje organizirani v vojaških formacijah. Plače je nadomestil kompleksen sistem točk po spolu in starosti, glede na katerega naj bi jim dodelili presežke, bodisi v pridelku ali denarju. Če je vojaško organiziranje delovalo v boju proti nacionalistom in imperialistom, naj bi delovalo tudi na področju gospodarstva. Z Maovimi besedami: »Imamo 22 let vojaške tradicije, naša proizvodnji komunizem pa zaostaja za vojaškim.«. Kolektivno organiziranje bi kmete ponovno osvobodilo za delo v drugih sektorjih. Kolektivizacija pa je temeljila na brutalnem tekmovanju - v nekaterih komunah si je posameznik lastil samo odejo, obleke pa so bile oštevilčene. Seveda so kmetje v strahu zaklali in pojedli ogromen del živine. Uverturo v veliko lakoto prihodnjih let je tako predstavljala velika pojedina. Stalin je v toku zaganjanja mestne industrije izsušil podeželje, zato je se je Mao usmeril na industrializacijo podeželja. Tako bi lahko kmete skupaj z letnimi časi premikali od »industrijske fronte« nazaj na kmetijsko. To je slavna zgodba o pridobivanju jekla - jeklo je imelo skorajda mističen status, bilo je najbolj objektiven kazalec razvitosti neke države. V ta namen so ponovno zastavili ambiciozne kvote, kako se bo proizvodnja podvojila ali potrojila. To naj bi dosegli z majhnimi pečmi - v prvi fazi bi pretopili železo, ki tvori njihovo fevdalno orodje, druga faza pa bi bil 2000 a že industrijska, saj naj bi z obetanim presežkom kupili moderno orodje. Ob »izstrelitvi Sputnika«, kot so pravili ambicioznim kvotam, so poslali svoje kmečke odrede na »jekleno fronto«. Odredi so šli po komunah in zbrali malodane vso železo, od piskrov, orodja, nakita, itd. Za kurjavo v pečeh so izsekali velik del gozdov in tako so se ogromna območja spremenila v puščave. V nekaterih vaseh je od intenzivnega taljenja kovin ostala le ena samcata šivanka. In rezultat? Železo, narejeno iz teh peči, je bilo neprimerno za industrijsko obdelavo. Za nameček so kmetje, ki so medtem delali na jezovih, morali od takrat blato kopati z lesenimi lopatami. Po neverjetnih številkah pridelka in še bolj ambicioznim presežkom železa, se je pojavilo vprašanje, kam z presežkom. Narediti žganje ali pustiti, da se kmetje redijo, se je spraševal Mao, ki je ob obiskih podeželja gledal insceniran uspeh svojih eksperimentalnih posegov. Spomladi leta 1958 je kmetom rekel, da lahko od takrat dalje prvič v kitajski zgodovini jedo pet obedov na dan. A presežek je bil namenjen posodobitvi države, zato je Kitajska velik del presežka namenila izvozom, obetan kapital pa namenila uvozu. Naročila so bila poslana in potrebno je bilo počakati na rezultate. V planskem zanosu je napoved isto kot rezultat - uvozili so absurdne količine materiala, industrijskih strojev, vozil, letal in ladij. Vmes se je zgodila še fronta proti štirim zajedalcem, podganam, muham, komarjem in lastovkam. Predvsem slednje so kradle zrna delovnemu prebivalstvu in jih je bilo potrebno iztrebiti. Tako so spet po kvotah zbirali njihova trupla in določili dan, ko je od jutra do večera cela Kitajska zganjala hrup in tolkla z piskri - kar jih je ostalo. Zaradi hrupa si lastovke niso upale pristati in so od utrujenosti popadale na tla. Pomanjkanje lastovk je privedlo v epidemijo drugih zajedalcev, zato so morali čez nekaj let uvoziti lastovke iz Sovjetske zveze. Takrat so ponovno lovili lastovke, tokrat zaradi lakote. Omenjeni ukrepi so namreč privedli do največje lakote v moderni zgodovini. Vrh vsega se je ponosni Mao držal naročil in obljub za izvoz, zato so ves čas izvažali žito in druge izdelke. Napihnjene številke so lokalne funkcionarje prisilile k prestrukturiranju komun v taborišča, z lastnimi milicami in kazenskimi odredi. Vrh vsega so v lovljenju kvot žito škropili z vodo, da je v vagonih ob oddaji pridobilo na masi, a kaj kmalu začelo gniti. Ves čas so izvažali obljubljen presežek - železo, žito, tkanine. Veliki skok naprej je napovedal, da bo Kitajska tretja največja izvoznica blaga. Tako je tudi ostalo. Pomanjkanje oblek in smrtnost pa sta bili takšni, da se je podeželje postopoma spremenilo v polja golih trupel. Sovjetski inženirji so se spričo ignoriranih protestov umaknili. Nekateri kot razlog za lakoto navajajo tudi ta ukrep. Ob intervjujih s preživelimi pa Kitajci kot glavni razlog za lakoto predstavljajo Sovjetsko zvezo in njeno vztrajanje pri plačevanju trgovinskega primanjkljaja. A sovjetski strokovnjaki so bili ignorirani - ljudske množice in preprosta modrost je prevladala nad ekspertizo rdečih imperialistov. Osnovna premisa Velikega skoka naprej je bila v tem, da lahko človek nadzoruje naravo. A ko so postopoma začela prihajati poročila o nemogočih razmerah, je bila Partija nezmožna sprejeti, da je za neuspeh kriva njena agrarna politika. Venomer so ugotavljali, da so krivi »desni elementi« a naravne katastrofe po partijski liniji nikakor ni zakrivil človek, pa naj bo desen ali ne. Svetovna javnost je obnemela, Sovjeti pa so ponudili odpis ali zamrznitev dolgov brez obresti. Mao je to zavrnil in še predčasno poplačal obveznosti. Iz Vzhodne Nemčije in drugod so poslali konvoje z rabljenimi oblačili, a je ponosni Mao zavrnil tudi to. Japonski premier je diskretno ponudil 100 tisoč ton žita, a je Mao zavrnil tudi njega. Kitajska je to obdobje mednarodno pomoč zavračala, a je kljub temu državam v razvoju dobrovoljno razdajala hrano in opremo. V tekmovanju z Sovjetsko zvezo je z namenom vplivanja razposlala za več kot 5 milijard juanov pomoči. Albanski ambasador je jokal, ko so konvoj žita poslali v Albanijo, skozi okno pa je gledal stradajoče otroke. A tako ni več šlo. Material, ki so ga pošiljali, je bil velikokrat pokvarjen, okužen ali nedelujoč. Kitajska, ki je do tedaj trgovala samo z državami s planskim gospodarstvom, se je usmerila v trgovanje z zahodom. Svet je takrat to spremljal kot obračanje hrbta socialističnemu bloku, toda izgleda, da je bila to le obupana poteza v iskanju deviz. A tudi ti uvozi so bili stvar prestiža, neodplačevanje trgovinskih obveznosti pa je bilo hujša sramota kot množične smrti doma. Večji del uvoza so neposredno preposlali socialističnim državam za poplačilo obveznosti. Hruščov je večkrat ponudil pomoč v obliki žita ali posojil brez obresti, a Mao se ni dal. Spričo nevzdržnih razmer, katerih razlog je bilo potencialno ponižanje zaradi nezmožnosti odplačevanja mednarodnih obveznosti, je Mao provincialne funkcionarj sklical na posvet, kjer naj bi skupaj ugotovili napake in nedoslednosti državne politike. Svet »nesmrtnih kadrov« je pustil funkcionarje, da so sestankovali, Mao pa jih je v tišini spremljal. Nekaj dni se sploh ni oglasil, in menili so, da iskreno išče tehtne kritike ali rešitve in so se opogumili. Ko so se nekateri funkcionarji »razkrinkali« se je začel nov lov na desničarje na vrhu. To niso bile Stalistične čistke v smislu likvidacije, a izguba službe je takrat pomenila stradanje ter gotovo smrt. Ni popolnoma jasno, ali si je Mao verjel, ko je na kongresu »desničarskim« kolegom zagrozil, da bo ponovno zbral kmečko vojsko in šel nad Peking - če se ne spravijo k sebi. Sčasoma Kitajska preprosto ni mogla več uresničevati obveznosti. Uradni Peking je priznal, da se v državi dogajajo naravne katastrofe, in da se morajo opravičiti zaradi nezmožnosti odplačevanja obveznosti. Postopoma, v začetku šestdesetih, pa so neodvisni opazovalci, ki so jih prvič poslali na teren, začeli pošiljati čedalje bolj pretresljiva poročila o stanju v provincah. Do tedaj so lokalni kadri pošiljali olepšana poročila, smrtne žrtve pa so bile večinoma zamolčane. Tiste, ki so bile zabeležene, so v Pekingu ljubkovalno imenovali “šolnina”. Mao je bil vidno pretresen in je jokal - zaradi smrtnih žrtev, trpljenja, predvsem pa zaradi vseh desničarjev, ki kvarijo njegov projekt. Poslednja čistka Velikega skoka naprej je poskrbela za lokalne kadre, ki so posredno- s svojimi pretiranimi kvotami - ali neposredno - v lovu za kvotami - povzročili večino smrti. »Kdo bi si mislil, da je na podeželju toliko kontrarevolucionarjev,« je vzkliknil. Svojemu zdravniku pa je zaupal: “Vsi dobri tovariši so že pomrli, ostali so samo zombiji.”


Zeliščni čaj Mithi Chai: Koromač, janež, sladki koren, kardamom, cimet, črni poper, ingver, brez dodane arome


Gamerski prenosnik HP Omen 15-ce017ns - Moj računalnik Domov / Proizvajalec / HP / Gamerski prenosnik HP Omen 15-ce017ns Gamerski prenosnik HP Omen 15-ce017ns Gamerski prenosnik, osvetljena tipkovnica Gamerski prenosnik HP Omen 15-ce017ns je opremljen s procesorjem Intel Core i7-7700HQ, 16 GB delovnega pomnilnika (RAM), 1000GB trdega diska za shranjevanje podatkov in 256 GB SSD disk za hitrejši zagon operacijskega sistema. Prenosnik vsebuje zmogljivo NVIDIA GeForce GTX 1050 grafično kartico. ID: SX-9999-MB Naš model: 15-ce017ns Procesor: Intel Core i7-7700HQ, 2.80 GHz Trdi disk: 1000 GB HDD + 256 GB SSD NVMe Osvetljena tipkovnica – Španska tipkovnica (priložene SLO nalepke)


Čas za pogajanje o sestavi nove vlade, ki bi jo znotraj obstoječe parlamentarne zasedbe sestavila SDS, se počasi izteka. Prvi krog iskanja mandatarja, nad katerim ima roko predsednik države Borut Pahor, se izteče 28-tega februarja; do takrat pa imajo v SDS, SMC, NSi in Desusu še kar veliko dela. Pogovore je sicer sinoči pospešil svet SMC s prepričljivo odločitvijo o nadaljevanju pogajanj, ampak sporočilo SDS morebitnim partnerjem je, da bo kljub temu treba pohiteti. Preostale novice: Koliko se zvišanje minimalne plače pozna v denarnici? V strelskih napadih v Nemčiji ubitih devet ljudi. Članice Unije bodo zagrizle v kislo jabolko skupnega proračuna. Največ kritik na demokratskem soočenju v Las Vegasu prestregel Bloomberg. Iličič s prvim golom v ligi prvakov potrdil premoč Atalante nad Valencio. Politični poker: SMC ostaja za pogajalsko mizo Jutranja kronika Čas za pogajanje o sestavi nove vlade, ki bi jo znotraj obstoječe parlamentarne zasedbe sestavila SDS, se počasi izteka. Prvi krog iskanja mandatarja, nad katerim ima roko predsednik države Borut Pahor, se izteče 28-tega februarja; do takrat pa imajo v SDS, SMC, NSi in Desusu še kar veliko dela. Pogovore je sicer sinoči pospešil svet SMC s prepričljivo odločitvijo o nadaljevanju pogajanj, ampak sporočilo SDS morebitnim partnerjem je, da bo kljub temu treba pohiteti. Preostale novice: Koliko se zvišanje minimalne plače pozna v denarnici? V strelskih napadih v Nemčiji ubitih devet ljudi. Članice Unije bodo zagrizle v kislo jabolko skupnega proračuna. Največ kritik na demokratskem soočenju v Las Vegasu prestregel Bloomberg. Iličič s prvim golom v ligi prvakov potrdil premoč Atalante nad Valencio. Obvestilo o piškotkih Za prikaz vsebine morate omogočiti vtičnike za družbena omrežja (Twitter, Facebook, Scribble, ...), ki uporabljajo piškotke za sledenje uporabnikov. S pritiskom se strinjate z uporabo piškotkov! Časovno obdobje po meri Na spletnih straneh RTV Slovenija uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo Vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne vsebine. Z nadaljnjo uporabo se strinjate z uporabo piškotkov - podrobnosti. | več o piškotkih


Ekosen pridobil certifikat Srcu prijazno podjetje | EKOSEN Ekosen pridobil certifikat Srcu prijazno podjetje V podjetju Ekosen smo naklonjeni družbeni odgovornosti, radi pomagamo in podpiramo projekte, ki so koristni za širšo skupnost, v kateri živimo. Ekosen tudi podpira redno izobraževanje zaposlenih. Dodano vrednost smo v podjetju našli v projektu iHelp, ki promovira izobraževanja varnosti in oživljanja z uporabo defibrilatorja. Tako so v juniju 2021 zaposleni in nekateri zunanji sodelavci podjetja Ekosen v Kopru, Mengšu in Miklavžu na Dravskem polju, imeli teoretični in praktični seminar, kako se pomaga ljudem v primeru nenadnega zastoja srca. Glavno sporočilo tečaja, ki ga je izvajal odlični Andraž Ogorevc, je bilo: Znanje rešuje življenja. Pomembno je, da se zavedamo pomagati drugim, saj bomo pomoč morda potrebovali prav mi. Zelo uporabno je, da se človek nauči, kako odreagirati, če najdemo osebo, ki potrebuje pomoč. Sam seminar je dal udeležencem jasno sporočilo, kako postopati pri oživljanju, kako ugotoviti ali je oseba še živa in kako se pravilno uporabi defibrilator ter kako se izvajata masaža srca in umetno dihanje. Predvsem je nujno, da se znebimo občutka strahu, ko moramo oživljati drugo osebo. Masaža srca, umetno dihanje in defibrilacija so dejanja, ki lahko nekomu rešijo življenje. V veliko pomoč so tudi iHelp SOS mobilna aplikacija, pomembno pa je tudi, da vemo, kje se nahajajo defibrilatorji. V Ekosenu smo se projektu iHelp pridružili z velikim srcem in smo tako po treh izobraževanjih pridobili naziv, da smo »Srcu prijazno podjetje«. Direktorju Ekosena Alešu Babiču je certifikat vročil direktor iHelp Andraž Ogorevc. Aleš Babič je ob tem dejal: »Vesel sem, da smo del projekta iHelp, ki ga priporočam vsem, ki jim ni vseeno za zdravje drugih in tudi svoje zdravje. Gre za odličen projekt, ki pomaga reševati življenja. In če bomo s tem rešili eno življenje, je namen dosežen. Znanje o tem, kako oživljati in uporabiti defibrilator bomo seveda redno obnavljali.« Več o iHelp projektu, ki pomaga reševati življenja najdete na: ihelp.si.


source: wikipedia

text: 1903 (MCMIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 23. februar - Kuba prepusti zaliv Guantánamo Združenim državam Amerike v najem za trajno. 5. marec - Nemško cesarstvo in Osmansko cesarstvo podpišeta sporazum o gradnji železniške povezave med Konstantinoplom in Bagdadom. 4. maj - vodja revolucionarjev Makedonskih Bolgarov Goce Delčev je ubit v spopadu s turško vojsko. 24. maj - dirka med Parizom in Madridom, zadnja avtomobilistična dirka od mesta do mesta, je prekinjena po prvi etapi zaradi številnih smrtnih nesreč. 11. junij - skupina prorusko usmerjenih častnikov pod vodstvom Dragutina Dimitrijevića umori srbskega kralja Aleksandra I. in njegovo ženo Drago Mašin. 1. – 21. julij - prvi Tour de France se konča z zmago Mauricea Garina. 2. avgust - izbruhne ilindenska vstaja Makedoncev proti osmanski oblasti. 4. avgust - Papež Pij X. nasledi Leona XIII. kot 257. papež. 10. avgust - v požaru na pariški podzemni železnici umre 84 ljudi. 29. september - Prusija postane prva dežela, ki zahteva vozniško dovoljenje za upravljanje z motornimi vozili. 3. november - Panama postane neodvisna država 17. november - Socialdemokratska delavska stranka Rusije razpade na boljševike in manjševike. 12. december - britanska odprava v Tibet: britanske sile pod vodstvom Francisa Younghusbanda po propadlih pogajanjih izvedejo pokol nad bistveno slabše oboroženimi Tibetanci pri Chumik Shenku. 17. december - Orville Wright izvede z letalom Wright Flyer prvi kontroliran polet motornega zračnega plovila, težjega od zraka. 30. december - v požaru v chicaškem gledališču Iroquois umre več kot 600 ljudi. Rojstva 12. januar - Igor Vasiljevič Kurčatov, ruski fizik († 1960) 27. januar - John Carew Eccles, avstralski nevrofiziolog, nobelovec († 1997) 22. februar - Frank Plumpton Ramsey, britanski matematik († 1930) 24. februar - Vladimir Bartol, slovenski pisatelj († 1967) 24. marec - Adolf Butenandt, nemški biokemik, nobelovec († 1995) 6. april - Črtomir Nagode, slovenski geograf in politik († 1947) 12. april - Jan Tinbergen, nizozemski ekonomist, nobelovec († 1994) 19. april - Eliot Ness, ameriški preiskovalec († 1957) 25. april - Andrej Nikolajevič Kolmogorov, ruski matematik († 1987) 29. april - Nikolaj Ivanovič Krilov, ruski general († 1972) 2. maj - Giulio Natta, italijanski fizik, nobelovec († 1979) 3. maj - Bing Crosby, ameriški pevec († 1977) 8. maj - Fernand Joseph Désiré Contandin - Fernandel, francoski gledališki in filmski igralec ter komik († 1971) 29. maj - Bob Hope, ameriški komik in igralec († 2003) 6. junij - Aram Iljič Hačaturjan, armenski skladatelj († 1978) 14. junij - Alonzo Church, ameriški matematik in logik († 1995) 25. junij - George Orwell (Eric Arthur Blair), britanski novinar in pisatelj († 1950) 2. julij - Olaf V., norveški kralj († 1991) 6. julij - Hugo Theorell, švedski biokemik, nobelovec († 1982) 26. julij - Franjo Dominko, slovenski fizik in astronom († 1987) 3. avgust - Habib Bourguiba, tunizijski politik († 2000) 7. avgust - Louis Leakey, britanski arheolog († 1972) 28. avgust - Bruno Bettelheim, avstrijski psiholog († 1990) 11. september - Theodor W. Adorno, nemški sociolog, filozof in muzikolog († 1969) 6. oktober - Ernest Thomas Sinton Walton, irski fizik, nobelovec († 1995) 22. oktober - George Wells Beadle, ameriški genetik, nobelovec († 1989) 28. oktober - Evelyn Waugh, angleški častnik, diplomat in pisatelj († 1966) 7. november - Konrad Lorenz, avstrijski zoolog - etolog in ornitolog, nobelovec († 1989) 27. november - Lars Onsager, norveško-ameriški fizik in kemik, nobelovec († 1976) 5. december - Cecil Frank Powell, angleški fizik, nobelovec († 1969) 22. december - Haldan Keffer Hartline, ameriški fiziolog, nobelovec († 1983) 28. december - John von Neumann, madžarsko-ameriški matematik († 1957) Smrti 1. februar - George Gabriel Stokes, irski matematik in fizik (* 1819) 22. februar - Hugo Wolf, slovensko-avstrijski skladatelj (* 1860) 5. marec - Gaston Paris, francoski pisatelj in filolog (* 1939) 28. april - Josiah Willard Gibbs, ameriški fizikalni kemik in matematik (* 1839) 3. maj - Simon Rutar, slovenski zgodovinar in geograf (* 1851) 8. maj - Paul Gauguin, francoski slikar (* 1848) 9. maj - Eugène Henri Paul Gauguin, francoski slikar (* 1848) 2. junij - Andrew Ainslie Common, angleški astronom (* 1841) 11. junij - Aleksander I. Obrenović, srbski kralj (* 1876) 14. junij - Karl Gegenbaur, nemški anatom (* 1826) 21. junij - Henri Alexis Brialmont, belgijski inženir (* 1821) 10. julij - Camille Pissarro, francoski slikar (* 1830) 20. julij - Papež Leon XIII. (* 1810) 4. oktober - Otto Weininger, avstrijski filozof (* 1880) 13. november - Camille Pissarro, francoski slikar (* 1830) 8. december - Herbert Spencer, angleški sociolog in filozof (* 1820) Nobelove nagrade Fizika - Antoine Henri Becquerel, Pierre Curie, Marie Curie Kemija - Svante August Arrhenius Fiziologija ali medicina - Niels Ryberg Finsen Književnost - Bjørnstjerne Bjørnson Mir - William Randal Cremer


(obseg storitev javne službe)


text: 270. je osmo desetletje v 3. stoletju med letoma 270 in 279. D-0270.


A kaj bi se zgodilo, če Fisherjeva ne bi imela pisnih dokazov, v tem primeru kratkih sporočil? Težko bi kar koli dokazala. Zato je najbolje, če imate tudi vi težavnega šefa, ki krši zakonodajo, da vse njegove izjave pridobite v obliki elektronskih sporočil ali SMS. Vse dokumentirajte in shranite, saj boste tako lahko dokazali, da gre za kršitve delovnopravne zakonodaje. Tudi če boste ostali brez službe, ker bo vztrajal, da ste sami dali odpoved, boste lahko dokazali, da ni tako in da vas je odpustil nezakonito.


Od prve konvencije iz Loméja (1975) do Sporazuma iz Cotonouja (2000–2021) so partnerstva EU-AKP urejala odnose med EU in 79 članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), ki se je nedavno preimenovala v Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav. EESO si je v vsem tem obdobju skupaj s civilno družbo držav AKP prizadeval za priznanje ključne vloge, ki jo imajo nedržavni akterji pri razvoju, dokler to ni bilo doseženo s Sporazumom iz Cotonouja, s katerim je EESO dobil nalogo, da organizira dejavnosti in posvetovanja z ekonomskimi in socialnimi interesnimi skupinami iz držav AKP in EU, da se zberejo stališča organizirane civilne družbe in se ji prisluhne. Cilj je bil spodbujati izmenjave in oblikovati priporočila o vprašanjih in politikah, pomembnih v odnosih med AKP in EU, ki so bili kasneje uradno naslovljeni na voditelje EU in AKP. V praksi se dejavnosti EESO v okviru odnosov med EU in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav izvajajo predvsem pod okriljem vključujočega spremljevalnega odbora EU-AKP, ki ga sestavljajo člani EESO in delegati, ki zastopajo ekonomske in socialne interesne skupine držav AKP. Spremljevalni odbor EU-AKP vzdržuje redne stike s predstavniki civilne družbe v državah AKP na različnih ravneh, in sicer z: rednimi sejami spremljevalnega odbora EU-AKP, skupščinami ekonomskih in socialnih interesnih skupin AKP-EU vsake tri leta v Bruslju. EESO je v okviru skupne strategije Afrika-EU v rednih stikih s predstavniki ekonomskih in socialnih interesnih skupin Afriške unije. Vsako leto organizira srečanja z mrežo gospodarskih in družbenih akterjev EU in Afrike. EESO poleg tega že več let vzdržuje redne stike s skupno parlamentarno skupščino AKP-EU, tako da na njenih sejah predstavlja poročila o svojih dejavnostih. Tesno sodeluje tudi z mednarodnimi organizacijami delodajalcev, delavcev, kmetov, zadrug in potrošnikov. Te organizacije imenujejo predstavnike skupine držav AKP, ki so povabljeni na seje EESO, vključno s spremljevalnim odborom EU-AKP. Posvetovalni odbor EU-Cariforum


Otroštvo je lahko še bolj zabavno, če le imamo na voljo zabavne reči. Kot recimo trampolin. Ta bo zagotovo ustvaril ogromno zabavnih trenutkov in pripetljajev. Otroci bodo z veseljem vabili prijatelje na zabavno druženje, kar trampolini omogočajo. Izvajali bodo razne skoke in aktivnosti in še vedno ostali na varnem. Seveda pa je pomembno, da so trampolini za otroke tudi primerni njihovi starosti in, da otroke poučimo o pravilni rabi. Še nedavno nazaj otroci niso in nismo imeli veliko izbire pri igračah in igralih. Velikokrat smo se posluževali javnih igral in odhajali v razne parke ter kraje, kjer je bila otrokom zagotovljena zabavna igra. Danes pa je ta prisotna kar na domačem vrtu. In na domačem vrtu danes stoji tudi trampolin. Igralo, ki bo otroku doprineslo toliko zabave in prijetnih trenutkov. Igralo, katerega bo pomnil še vrsto let in ga bo najverjetneje želel še za svoje otroke. Trampolini to dosežejo in se vtisnejo močno v spomin. Ker pa so na voljo različni trampolini za otroke, pa je seveda dobro, da upoštevamo lastnosti, pred samo izbiro. Če nismo prepričani, lahko prosimo za mnenje tudi prodajalca. Trampolin lahko kupimo kar na spletu. To pomeni, da smo se odločili za udoben nakup, saj ga sami nismo šli nikamor iskat. Enostavno smo izbrali ustreznega in ga naročili na dom. Kakšen bo rok dostave, pa je seveda odvisno od prodajalca. Če so trampolini na zalogi, lahko pričakujemo tega hitro domov, sicer ga morda počakamo nekaj tednov. Trampolini za otroke tako imajo ogromno prednosti in ne glede na to, kje ga kupimo, upoštevajmo vse lastnosti, saj gre za enkraten nakup, ki bo še pri nas vrsto let. Otroci so zelo zanimivi in, če jih opazujemo bomo ugotovili, da so zelo radovedni ter vedno iščejo nove stvari. Se pa tudi radi vračajo k stalnim ustaljenim navadam in metodam, predvsem zabave. Če jim je nekaj zabavno, ni nujno, da bo trajalo kratko. Morda nas presenetijo in se zabava nadaljuje še naprej. Trampolini predstavljajo takšno zabavo, katere se otroci ne naveličajo. To seveda ne pomeni, da bodo dan in noč v trampolinu, ampak to, da bodo morda igralo uporabljali vsak dan. Ker trampolin je vedno tam, pripravljen za njih in zabavo. Tudi, če bodo morda v njem zgolj počivali ali pomoči opazovali zvezde. Če si bodo morda v njem privoščili spanec, ogled risanke ali karkoli drugega. Ne glede na to, ali otrok v njem zgolj počiva ali skače, so trampolini za otroke zanesljivo odlična zabava in prostor v katerem lahko počenjajo tisto, kar jim v določenem trenutku odgovarja. Otroška domišljija in sposobnost je zelo močna, če mu le dovolimo, da jo izraža. Velikokrat nas bodo s svojimi dejanji presenetili. In recimo, morda nismo prepričani, da je za otroka nekaj varno, ko pa to brez naše vednosti ali privolitve kljub temu stori, nas preseneti, kako dober je v nečem. To ne pomeni, da jim moramo dovoliti razne nevarne aktivnosti, ipd., pač pa zgolj to, da jim zagotovimo varno in hkrati želeno igro. Recimo trampolini. Ti so zagotovo odlična zabava in nas otrok velikokrat preseneti, kako sposoben je izvajati določene skoke in aktivnosti v njem. Ker trampolin je varno igralo, pomembno je le, da ga tako tudi uporabljamo. In trampolini za otroke imajo ogromno lastnosti, zaradi katerih jih bodo otroci pomnili še vrsto let. Starši velikokrat menimo, da moramo otroku zagotoviti najboljše stvari. Morda pa si otrok želi poponoma običajnih reči in je tako dobro, da upoštevamo tudi njihovo mnenje. Morda mu želimo kupiti kakšen neverjeten in nesramno drag stroj, medtem, ko bi ga že trampolin razveselil. Zato je dobro, da za mnenje vprašamo otroke in šele nato se odločimo za nakup nečesa. Čeprav gre morda za presenečenje, lahko temo napeljemo kako drugače in ugotovimo njegove želje. Lahko pa enostavno tudi predlagamo. In recimo, če samo rečemo trampolini, se bodo morda otroku zasvetile oči. Ker je mogoče že imel priložnost skakati na njem in si želi lastnega. In, če lahko otroka razveselijo sedaj cenovno dostopni, varni in kakovostni trampolini za otroke, je smiselno, da kupimo tega. Navsezadnje bo igralo uporabljal otrok in je pomembno njegovo zadovoljstvo. Sami kot otroci morda nismo imeli toliko, kolikor imajo lahko danes naši otroci. Kar smo seveda veseli, da jim lahko to tudi zagotovimo. Ker pa je otroška domišljija tako zelo navihana, pa se zna zgoditi, da pride do raznih nevarnosti pri neprimerni uporabi. In smo zato starši toliko bolj obremenjeni s tem, da otroku ne kupimo določenih reči. Morda bi pa bilo dovolj in najbolj primerno, da otroka le poučimo o primerni rabi nečesa. Recimo trampolini. Kot vsako drugo igralo tudi trampolin lahko predstavlja določeno tveganje za nevarnost, če ga ne uporabljamo po predpisih proizvajalca ali prodajalca. Trampolini za otroke so torej popolnoma varno igralo, vse dokler se to uporablja po navodilih več o trampolinih lahko najdete tudi v spletni trgovini mali vragci. Trampolin je običajno tudi prostor, v katerega otrok rad zahaja počivat, pojest ali karkoli drugega. Ker otroci so radi zunaj in tako trampolini predstavljajo odlično priložnost za urejen vrt, ki zagotavlja veliko zabave za otroka. Otroci se bodo s trampolini za otroke popolnoma zamotili in vedno bodo imeli kaj za početi. Gre za igralo, ki bo pri nas še vrsto let in morda ga nasledijo tudi drugi otroci, saj imajo običajno dolgo življenjsko dobo. Najboljše je to, da so še nedavno nazaj bili nedostopni in smo zanje morali plačati veliko več, kot nam je danes na voljo. Kupimo jih lahko po odličnih cenah in najboljše, odločimo se lahko za udoben spletni nakup, ko nam ga pripeljejo direktno na dom.


Komentiraj Pozdravljene, poslušalke, pozdravljeni, poslušalci frekvence 89,3 MHz, v tretjem Repetitiu Radiu Študent. Če smo v prejšnjih dveh delih strnili pisne vire o dogajanju pred ustanovitvijo Radia Študent in po njej, z urbanimi miti istočasne vzpostavitve RŠ-a in igrišča za minigolf v Rožni dolini, mešanico začinili s poročili tajne policije 70-ih let in vse skupaj podložili s punkovskimi singli 80-ih, smo na koncu druge oddaje stopili že prav do roba znanega. Trasa pripovedovanja o družbenem dogajanju je namreč izhojena in pregovorjena do konca teh čaščenih 80-ih let, njihova kultura pa se povzdiguje kot katalizator sprememb, ki so vodile do samostojne Republike Slovenije. In potem? Mrk, drago poslušalstvo. Prepad. Tam se konča orisovanje širšega družbenega konteksta v zgodovinskih učbenikih, namenjenih slovenski mladini, izobraževanju slovenskega naroda, nas, rojenih v samostojni državi. Najpomembnejše dejstvo o Sloveniji namreč ni nič več kot to, da je bila osamosvojena. Mlajši državljani, ki v 90-ih še nismo bili miselno-tvorni subjekti, smo brez spomina, zato pa tudi brez orientacije v prostoru in času ter možnosti razumevanja in ponavljanja zgodovine prejšnjih sistemov. Slovenija lastne zgodovine nima zgodovinjene v obči pripovedi. Bo pa v letos dopolnila 28 let, toliko kot je povprečna starost aktualnih sodelavk in sodelavcev Radia Študent. Da ne bo pomote, ne govorimo o zgodovini RŠ-a, ta ne obstaja, danes bomo le z brezsramnim izborom razplodili zlajnane anekdote ustnega izročila tistega časa in jim še kakšno dodali. Konec 80-ih let je Radio Študent spremljal proces proti beograjskim intelektualcem, nasprotoval členu 133 in trpanju Jehovovih prič v zapore. Zavzemal se je za človekove pravice in demilitarizacijo. Bil je priča plakatni aferi, 57. številki Nove revije in z afero JBTZ doživel svoj tako imenovani prajm tajm. Bil je del medijske vojne in bil je iz nje izločen. Dajmo, vstopimo v zadnje desetletje prejšnjega stoletja, sivo cono med zgodovino in sedanjostjo. Zaradi protestov ob koncu 80-ih let na Roški, na katerih se je nasprotovalo procesu proti četverici, je imel Radio Študent takrat največjo poslušanost kadarkoli. Govori se, da je bilo takrat na frekvenco 89,3 MHz priklopljenih pol milijona ljudi, čeprav je, tako kot sedaj, lovila le v Ljubljani in njeni bližnji okolici. RŠ je bil namreč edini kanal, po k 1000 aterem so bile dostopne ažurne in direktne novice s terena. V slogu gonzo novinarstva je držal konstantno prisotnost v etru z informacijami v realnem času, povedanimi, kot so bile dejansko videne. S preprosto taktiko krožne menjave so trije novinarji tekli med epicentrom dogajanja protestov in telefonsko govorilnico ter poročali, kaj so vsak v svoji izmeni videli. Poslušalstvo je lahko sledilo dogajanju neprekinjeno, hkrati pa je bil prav ta živi tok edina informacija, ki je bila o dogajanju sploh dostopna. Radio Ljubljana je imel o protestih zadržano mnenje. V uredništvu so takrat potekale debate, ali naj se glasbena podoba ob vednosti, da jo posluša tako veliko število ljudi, le nekoliko omehča. Glasbena redakcija je brezkompromisno zavrnila takšne predloge in navzven izkazovala nedotakljivo avtonomijo. Med sodelavci za zaprtimi vrati pa se je baje dečkom le naročilo, naj malo obrusijo robove izbora hardcorovskih singlic. Občutki so bili mešani. Kljub vznesenosti ob ogromni poslušanosti programa je bilo množično predvajanje RŠ-a skregano z njegovim osnovnim načelom. Folka ne želi ujčkat, niti ne želi, da se z njim strinjajo. Prej hoče jezit in it’ vsaj malo na kurac. Ob padcu helikopterja v Rožni dolini je RŠ pričel s 24-urnim oddajanjem. Vrteli so se kupi plošč - po načelu B1. Glasbena oprema je bila prvi komad iz B-strani vsake plate. Prekinjena je bila ob dotoku svežih informacij s terena in možnost za to je morala biti vedno dostopna. Baje se je prisluškovalo odkodiranim komunikacijam vojske in policije. Pa vendar je bil tokrat nacionalni radio tisti, ki je kasneje s svojimi viri informacij prevzel večinsko obveščanje javnosti, pa čeprav je ob prvih sirenah za zračne napade začel vrteti sporočilo v loopu in kasneje še nekakšne dramatične žalostinke. Sreča za RŠ, da je imel svoje studie še v kleti, baje so ga poslušali na barikadah okoli Ljubljane, ker je edini vrtel normalno muziko. Smešno je govoriti o drastičnem prelomu v 90-a, spremembe se po svoji osnovni definiciji dogajajo postopoma. Vsekakor pa je dejstvo, da je bil konec 80-ih poln prelomnih dogodkov, ki so bili v koraku s svetovnim dogajanjem, tako kot leta 1968. Dogajala se je sprememba miselnosti ljudi. V Sloveniji je majniška deklaracija leta 1989 prinesla spremembo prioritet. Naenkrat se je začelo govoriti predvsem o suvereni državi slovenskega naroda, poudarjalo skupni rod, porasla je nacionalna ideologija. Demokracija, demilitarizacija, človekove pravice so bile kar naenkrat postavljene na stran. Po domače, ko se vzpostavi demokracija, se prava pizdarija šele začne. Naraščajoči nacionalizem naj omenjen obvisi v zraku oziroma si ga do nadaljnjega kar izbrišimo z obzorja. Posvetimo se raje kapitalizmu. Simptomatično se v 90-ih pojavi nereflektirana manija podjetništva in obsedenosti z “razvitim” zahodom, prodor tržne logike. Nova država je zahtevala legalizacijo podzemnih zaledij. Strankarji, ki so se vzpostavili z denarjem Zveze socialistične mladine Slovenije, so začeli nositi obleke. Tolkli so se po za osamosvojitev zaslužnih prsih ter ustanavljali svoje firme. Kulturna scena, na kateri je slonelo osamosvajanje, nikakor pa ne tudi nova država, je bila postavljena pred neizogibno pravno formalizacijo. Ta naj bi pripomogla k normalizaciji situacije - ali drugače rečeno - k želeni privatizaciji. Govorica Radia Študent pa je ostala nespremenjena - zato pa tudi potisnjena nazaj v podzemlje. Tudi tam ni ušla nadebudnim podjetnikom. Nekdanji pankerji so šli v biznis in RŠ je imel odlično potencialno tržno nišo. Po pričevanjih so prihajale ekipe, ki so z lastnimi oddajami na RŠ-u želele promovirati svoje dogodke. Klapa dolgolascev glasbene redakcije se je uprla, tukaj se predstavlja muzika in ne eventi! Tržne logike v najrazličnejših oblikah se je moral RŠ otepati z vsemi štirimi in izpasti staromoden ter v nasprotju s časom, ki ga je le par let predtem prehiteval. In prav vsak iz tistega časa zna povedati, da se je RŠ na zač 2000 etku 90-ih znašel v krizi identitete in iskanju novega smisla. Ne bomo pretiravali, če trdimo, da misel Radia Študent sovraži kapitalizem in birokracijo. Ne smemo pa živeti v iluzijah in si govoriti, da so bili sodelavci RŠ-a vedno tisti najbolj prodorni na sceni in da je bil punk levičarski - kot se rado govori. Prestopi med scenami so bili običajni, Študent je bil le prehoden, valilnica, prostor svobodne izbire. Nekaj se jih je na RŠ vrnilo, drugi so odšli naprej. Sčasoma gre vsak naprej. Najde se kar nekaj bivših sodelavcev, ki niso ravno trenutni nasprotniki (ali pa tudi), lahko so celo podporniki, so se pa znašli v vodah podjetništva in marketinga znotraj privatnih in javnih in hibridnih podjetij in njihove pozicije stojijo nasproti vrednotam RŠ-a. Nič zato, tisti z občutkom za civilno družbo si ga lahko izberejo za nosilca svoje družbene odgovornosti in mu pomagajo snovati strategije izigravanja kapitalizma. Družbena odgovornost Radia Študent je ta, da ozvoči glasove, ki jih drugače ni slišati. RŠ-evskemu genomu je zapisana prisotnost ob dogodkih, ki v sebi nosijo uporniški naboj. Jeseni leta 1993 se je to pokazalo ob zasedbi Metelkove. Prazne stavbe, ki jih je za seboj pustila JLA, je mestna oblast začela rušiti, čeprav so bile že obljubljene v uporabo Mreži za Metelkovo. Skupina dvestotih samoorganiziranih državljank in državljanov je nadaljevanje rušenja zaustavila z lastnimi telesi. Pojavil se je Radio Študent, ki je v eni izmed stavb vzpostavil začasni studio na agregat in oddajal program z Metelkove. Pojavljale so se debate, ali naj ta studio tudi obdrži, ki pa očitno niso prevladale. Radio Študent ni nikoli prekinil stikov z Balkanom, kar je bila sicer zunanja politika nove Slovenije. V 90-ih je ta namreč želela ustvarjati vtis, da ni del Balkana in da z nekdanjo Jugoslavijo nima več nobene zveze. Februarja leta 1992, medtem ko so spopadi na območju bivše Jugoslavije že potekali, je Ministrstvo za notranje zadeve novoustanovljene Republike Slovenije izbrisalo iz registra stalnih prebivalcev 25.671 ljudi iz nekdanjih jugoslovanskih republik. Oddaja “Nisam ja odavde” je šla v eter prav tako leta ‘92, ko so bili jeziki bivše Jugoslavije na službenem mestu za kratek čas še vedno legalni. Kasneje namreč ni bilo več tako. Pa se je vseeno nadaljevala, v nedeljah ob 12-ih, ob času goveje župe in tenstanega krompirja. Medtem ko je v naši nekdanji skupni državi divjala vojna, je Aida vrtela jugomuziko, ki so jo mainstream mediji iz svojih playlist takrat tiho izbrisali, v goste pa vabila Jelinčiča z vsemi njegovimi “proti” stališči. Orala je ledino antagonizmu RŠ-a na medijskem polju. Ta ni bil nov, si je pa moral najti mesto v novem kontekstu. Zavzel se je za družbena področja, ki niso zanimala nikogar drugega. Postal je nosilec podpore kontrakulturi ter gibanjem in iniciativam marginaliziranih in prekarnih. RŠ je imel dopisniško mrežo po Balkanu vzpostavljeno do tega obsega, da so se dogajala oglašanja s poročanjem o situaciji na terenu. Telefonski pogovori so se lahko v uredniški pisarni posneli na trak in oddaje so se lahko zmontirale tudi zunaj studija, če ta ni bil na voljo. Projekt Cross Radio iz konca 90-ih let je bil ena prvih iniciativ za ponovno vzpostavitev komunikacijskih mostov med prostori nekdanjih republik. V mrežo so se povezale radiopostaje po celotnem Balkanu. V lastnem jeziku je vsaka izmed njih redno oddajala kratek prispevek, ki je predstavil lokalno aktualno dogajanje na neodvisni sceni in se zavrtel na vseh vključenih radiopostajah. Zadeva je zdržala vse tja nekje do 2010, potem so se odprli drugi kanali. Softverska redakcija Radia Študent je harala po poljih takrat najnovejše pri nas dostopne tehnologije in programirala vse od strateških iger do odštevalca sekund, ki je napovedal vokal v komadu, kar je spikerju omogočilo usklajen in bombastičen zaključek vpada. Konec 80-ih in na začetku 90-ih se pojavi računalnik ZX Spectrum. V etru se predvaja prva računalniška oddaja v Sloveniji. Takrat se prvič digitalno popiše fonoteka. Pripravljanje glasbene opreme tako ni bilo več omejeno na analogni seznam. Opremljevalec je lahko s takšno pridobitvijo na primer hitro našel tudi vse obstoječe priredbe komada, ki ga je zanimal. Tudi besedila za branje v etru so se začela tipkati na računalnik in množiti s tiskalnikom. Tam nekje sredi 90-ih pride v naše kraje internet in vzpostavi se prva statična spletna stran Radia Študent, z njo pa tudi stream, ki se pojavi leta ‘98. Frekvenca še vedno ne seže dlje kot do robov Ljubljanske kotline, al’ sad može da nas čuje ceo svet! Ob koncu 90-ih let so se prvič pojavile avdicije za redakcije ter službi za napovedovanje in tehniko. Takrat je že obstajala Aktualnopolitična redakcija kot tudi Redakcija za kulturo. Družbena redakcija je najprej pokrivala področje teorije in univerze. Univerzitetni del se je leta 1996 odcepil v samostojno redakcijo. Družba pa se je kasneje združila s Kulturo. Glasbena redakcija je obstajala nespremenjena od same ustanovitve in morda imela tudi kakšno zaslugo za pojav sistematiziranih avdicij. Predtem je pridobivanje novih sodelavcev temeljilo na osebnem novačenju ljudi, v katerih so aktualni sodelavci videli potencial. Kdaj pa kdaj je na radio kdo prišel tudi sam od sebe. Novi sodelavci, danes oklicani za vajence, so morali opraviti določene naloge in kasneje prispevati na vseh področjih redakcije. Fora je bila, da se je sredi 90-ih punk že pošteno izpel. Legendarni festival Novi rock, ki se je dogajal od leta 1982, je v 90-ih, po par poskusih oživljanja, propadel. Na sceni v 90-ih je bil rejv! Nekateri pankerji so si oblekli oprijete majčke florescentnih barv in plesali do jutra. Elektronska glasba je poskušala najti svoje mesto tudi na radiu. Najprej je ekipa štirih DJ-ev prihajala vrtet lastno oddajo. Sodelavcem glasbene redakcije je šlo v nos, da niso bili vključeni v nobeno izmed drugih in v nobenega od, recimo temu, pišočih procesov glasbene redakcije. Ko so se fantje zaradi tenzij umaknili, se je pojavila špika, da RŠ ne mara elektronike. Naslednja epizoda se je zgodila, ko so mlajši DJ-i iz K4 izvajali DJ-grafite in je v sosednji studio uletela ekipa hardcorovcev in spustila komad Motorheadov. DJ-i so popokali kufre in elektronika je morala še malo počakati. Razširitev programa na vse večere v tednu na začetku 90-ih let je sicer prinesla večinoma glasbene oddaje. Spekter muzike je bil širok, v tistih časih je imela glasbena redakcija celo dva urednika, enega za rock in drugega za svetovne godbe. Muzika ostane v stiku z bivšo Jugo in jo tudi spremlja. Propadli festival Novi Rock v letu 2000 nadomesti Klubski maraton. Ta sceno decentralizira in odpelje mlade bende na turo po manjših klubih po Sloveniji. Od samega začetka leta 1969 je radio prebival v kleti osmega bloka študentskega naselja v Rožni dolini. Majhnost prostorov je bila povezovalni element. Studio pa je bil vseeno zmožen gostiti osemčlanski bend v živo. V miniaturnih razmerah je vsak mikrofon lovil vse inštrumente. V glasbeni redakciji je na en gramofon in cd predvajalnik hkrati delalo glasbene opreme pet sodelavcev. Teklo se je iz fonoteke do studia, med uredništvom in redakcijami, vsi so bili na kupu, razporejeni na dveh hodnikih, med katerima se je prehajalo skozi stranišče. Leta 1997 se je Radio Študent preselil v šesto in sedmo nadstropje bloka štirinajst, kjer deluje tudi dandanes. Če sta v kletnih prostorih vzporedna hodnika ustvarjala horizontalno dualnost, se je ta z nadstropji spremenila v hierarhijo. Ali pa je to le priljubljena RŠ-ovska šala, v kateri je zrno resnice. Vsekakor pa se je dinamika v dveh nadstropjih spremenila. Pot od redakcij k studiem ni bila več tako kratka. V sedmem štuku je prostor dejanskega nastajanja programa zunaj etra postala kadilnica. Šesti štuk pa je svojo identiteto zaradi vedno večjih nasprotovanj med vodstvom in sodelavci iskal nekoliko dlje. Nekje na začetku oddaje smo omenili, da je 2000 nova država zahtevala formalizacijo. Radio Študent jo je do neke mere izvedel skladno z Zakonom o zavodih. Nenavadno je bilo, da se po novi zakonodaji v sklopu tega zakona RŠ sploh ni mogel uvrstiti v kategorijo medija, saj je ta status pripadal le RTV Slovenija. Kljub temu je začasna rešitev omogočala vzpostavitev Sveta zavoda skupaj s svojo ustanoviteljico ŠOU, Študentsko organizacijo Univerze v Ljubljani kot naslednico ZSMS, Zveze socialistične mladine Slovenije. Svet je pri sprejemanju odločitev lahko deloval demokratično, saj so bili v njem tudi predstavniki zainteresirane javnosti. In čeprav na papirju status še ni bil legalno formaliziran, je za tisti čas to zadostovalo. Leto 1996 je bilo za RŠ v tem procesu prelomno. Svet zavoda je na mesto direktorja imenoval Dejana Jelovca, ki je na podlagi Akta o ustanovitvi iz leta ‘89, po katerem je Radio Študent imel status pravne osebe ali p. o., svet zavoda ukinil in takoj zatem sam prevzel tako organ upravljanja kot poslovodni organ. Z združitvijo dveh temeljnih funkcij zavoda je pridobil absolutno moč nad zaposlenimi in distribucijo stroškov. Po prvi neuspešni stavki sodelavcev 96-ega leta je velik del kadra odšel. Ta manko se je še nekaj časa poznal pri kakovosti sporeda Radia Študent. Navkljub notranje slabi situaciji, ki je povzročila nelagodno delovno okolje, so sodelavci še naprej proizvajali vsebino in se odzivali na dogajanje v zunanjosti. RŠ tako svoje medijske drže v teku procesa ni izgubil. Sodelavci so se leta 2004 organizirali v sindikat in posegali po mnogih pravno-formalnih prijemih in sredstvih javnega pritiska, da bi dosegli odhod Jelovca s položaja direktorja. On pa je ustanovil še en zavod, Radiotelevizijo Študent, ki je vsem sodelavcem izdal nove delovne pogodbe. Eden izmed navedenih členov v njih je bil pravni vzvod za dokončno odstavitev Jelovca v letu 2006, uskladitev Akta o ustanovitvi Radia Študent med RŠ-om in njegovo ustanoviteljico ŠOU ter združitev prej omenjenih dveh zavodov znotraj enega. Proces tranzicije se je za Radio Študent torej končal šele leta 2006, hkrati pa mu je uspelo "preživeti proces lastninjenja nove države - neolastninjen". Temu se ni izognila nobena druga obštudijska dejavnost, ki je bila ob koncu nekdanje Jugoslavije pod pokrovko ZSMSja. Drago poslušalstvo, jezik ne ve več, ali naj uporablja preteklik ali sedanjik. Bodi dovolj. Na zgodbo o poslabšanju odnosov med Zavodom Radio Študent in njegovo ustanoviteljico ŠOU, do česa njun konflikt privede in kakšna družbena gibanja so bila s tem dogajanjem vzporedna, bo treba počakati do katere izmed naslednjih obletnic ... Zgodovina naj bi se ponavljala, tako da presenečenj verjetno ne bo.


text: Gòla síngularnost (tudi ~ singulárnost) je v splošni teoriji relativnosti gravitacijska singularnost brez dogodkovnega obzorja. Singularnosti znotraj črnih lukenj vedno obkroža površina, od koder svetloba ne more uiti, in jih zatorej ne moremo neposredno opazovati. Gola singularnost je nasprotno točka v prostoru, kjer je gostota neskončna in je opazljiva od zunaj. Teoretični obstoj golih singularnosti je pomemben, ker bi zaradi njihovega obstoja lahko opazovali sesedanje telesa v neskončno gostoto. Računalniške simulacije sesedanja diska prahu so pokazala, da gole singularnosti lahko obstajajo. Zaradi tega domneva vesoljske cenzure, ki trdi, da so singularnosti zmeraj skrite, ne velja. Znani astrofizik Hawking je pri tem vprašanju izgubil stavo. Obravnavanje vrtečih črnih lukenj je pokazalo, da se hitro vrteča singularnost lahko spremeni v obroču podobno obliko. To vodi do dveh dogodkovnih obzorij, kot tudi do ergosfere, ki se z naraščanjem vrtenja singularnosti približujejo. Ko so zunanje in notranje dogodkovno obzorje zlijeta, se skrčita proti vrteči singularnosti in jo na zadnje izpostavita preostalemu delu Vesolja. Tako hitra singularnost lahko nastane s kolapsom prahu ali iz supernove hitro vrteče se zvezde. Raziskave pulzarjev in nekaj računalniških simulacij je razkrilo, da gole singularnosti kot dovolj hitre strukture, lahko nastanejo. To je tudi primer matematične težave (divergence gostote k neskončnosti), ki razkriva globljejši problem v našem razumevanju ustrezne fizike, ki je odgovorna za takšne procese. Izvedljiva teorija kvantne gravitacije bo morda lahko rešila takšne probleme. Relativnost Črne luknje


Zakonodajni sveženj vključuje direktivo o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in uredbo, ki določa pogoje za dostop do prenosnih omrežij. Uvajanje sistema neodvisnih upravljavcev omrežij Parlament je s 579 glasovi za, 80 proti in 32 vzdržanimi glasovi sprejel dopolnila k poročilu, ki ga je pripravil poslanec Romano Maria LA RUSSA (UEN, IT) in s tem podprl predlog, da je najboljši način za zagotavljanje neodvisnosti pri dobavi plina ločeno lastništvo med upravljavci prenosnega omrežja in dobave. Poslanci tudi ne nasprotujejo kompromisnemu predlogu Komisije, ki predvideva, da bi proizvajalci energije lahko ostali lastniki omrežij, ki bi jih upravljali neodvisni upravljavci. Države bi se tako lahko odločile za eno od obeh oblik razmerja med proizvodnjo in prenosom plina. Za zagotavljanje neodvisnosti upravljavcev omrežij določa direktiva naslednje mehanizme: imenovanje nadzornega organa, ki ga sestavljajo člani vertikalno integriranega podjetja, predstavniki delničarjev tretjih strani, predstavniki upravljavca omrežja in skrbnik; Direktiva še določa, da mora agencija regulatorjev najkasneje v petih letih po začetku veljavnosti zakonodaje Parlamentu in Svetu poročati o zagotavljanju dejanske neodvisnosti upravljavcev prenosnega omrežja. Parlamentarci so tudi podprli predlog o vzpostavitvi enotnega združenja evropskih upravljavcev prenosnih omrežij. Komisija bi morala po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi (zlasti z upravljavci prenosnega omrežja in agencijo) oceniti možnosti za njegovo izvedbo, opraviti analizo stroškov, koristi integracije trga in učinkovitosti delovanja prenosnih omrežij. Pravice potrošnikov Parlament poudarja, da mora biti varstvo potrošnikov najpomembnejši element pri sprejemanju odločitev o vzdrževanju in preprečevanju škodljivih učinkov pri dobavi zemeljskega plina za končne uporabnike. Že obstoječe pravice odjemalcev je treba okrepiti in zaščititi, zagotoviti pa je tudi treba večjo preglednost. Direktiva določa, da bi morali potrošniki imeti: - pravico do brezplačne odpovedi pogodbe za dobavo plina; - pravico do odškodnine in nadomestil kadar kakovost storitev ni v skladu s pogodbo, kar vključuje tudi nenatančno in zapoznelo obračunavanje; - zagotovljene informacije o svojih pravicah, ki bi bile posredovane v obliki obračunov in prek spletnih strani elektroenergetskih podjetij; - pravico do preglednih, enostavnih in poceni postopkov pri obravnavi pritožb; - zagotovljeno uporabo dvosmernih elektronskih števcev, ki jih bodo vsi odjemalci prejeli najkasneje v desetih letih po začetku veljavnosti direktive; - vsaj vsako četrtletje zagotovljeno ustrezno obveščenost o dejanski porabi zemeljskega plina in dejanskih stroških. Države bi morale sprejeti ukrepe za zaščito ranljivih odjemalcev, kar bi vključevalo prepoved odklopa energije za upokojence in invalide v zimskem času. Potrošniki pa bi morali imeti zagotovljen dostop do kontaktnih točk, kjer bi imeli na razpolago vse potrebne informacije o pravicah v zvezi z dobavo energije. V primeru pritožb in drugih kršitev bi za njihove pravice skrbele neodvisne službe za pritožbe, varuh pravic odjemalcev energije ali organ za zaščito odjemalcev. Komisija bi morala tudi predlagati listino pravic odjemalcev energije, ki bi bila javno dostopna, dobavitelji energije pa bi jo morali dostaviti vsem svojim odjemalcem. Regionalno sodelovanje Za integracijo skupnega energetskega trga je treba nameniti več pozornosti regionalnim pobudam. Te bi upravljavcem sistemov in nacionalnim regulativnim organom omogočile uskladitev dostopa in pravil ali prispevale k oblikovanju strukture regionalnega prenosa energije. Države bi zato morale spodbujati regionalno sodelovanje in spremljati učinkovitost omrežij na tej ravni. Za lažje sporazumevanje med pristojnimi nacionalnimi organi pa bi morale imenovati regionalne koordinatorje. Evropsko omrežje upravljavcev Parlament je s 642 glasovi za, 32 proti in 31 vzdržanimi glasovi podprl tudi uredbo, ki določa pogoje dostopa do prenosnih omrežij zemeljskega plina. Dokument, ki ga je pripravil poslanec Atanas PAPARIZOV (PES, BG), obravnava oblikovanje tehničnega regulativnega okvira za dostop do omrežij. Na ravni Unije bi se tako z usklajevanjem med upravljavci prenosnih omrežij in uskladitvijo pravil za upravljavce skladišč izboljšalo sodelovanje ter okrepilo delovanje notranjega trga. Poslanci poudarjajo, da bi bilo treba v Uniji ustanoviti evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za prenos plina, ki bi spodbujalo oblikovanje notranjega trga, čezmejno trgovino in delovanje trga na optimalen način. Povezava upravljavcev bi prispevala tudi k tehničnem razvoju evropskega omrežja za prenos plina. Delovanje bi moralo biti regionalno, z vzpostavitvijo struktur sodelovanja in združljivostjo regionalnih rezultatov s kodeksi in naložbenimi načrti na evropski ravni. Evropsko omrežje naj bi na podlagi smernic agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev pripravilo kodeks pravil glede varnosti in zanesljivosti omrežja. Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev Parlamentarci menijo, da je ustanovitev agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev ključen korak k integriranemu trgu. Njene pristojnosti bi bile, poleg nadzora nad izvajanjem kodeksa, predvsem potrjevanje delovnega programa evropskega omrežja upravljavcev, spremljanje in pregledovanje pobud upravljavcev prenosnih omrežij o regionalnem sodelovanju in usklajevanje priprav za desetletni načrt naložb. Slovenska poslanka v razpravi Pri razpravi o zakonodajnem svežnju, ki je potekala v torek popoldne, je sodelovala tudi slovenska poslanka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI), ki je uvodoma opozorila, da se Evropa na področju energetike sooča z okoljskim izzivom, izzivom zagotavljanja konkurenčnosti gospodarstva in izzivom varne in zanesljive dobave energije: "Osnovni pogoj in potreben pogoj za ustrezen odgovor na te izzive je, da igralci igrajo na preglednem notranjem trgu po enotnih pravilih. Seveda pa obstaja razlika med področjem elektrike in področjem plina. Na področju plina smo kar 60-odstotno uvozno odvisni, do leta 2030 bomo po nekaterih napovedih 80-odstotno. Samo iz Rusije uvozimo 40 odstotkov vsega plina, nekatere države članice pa iz Rusije uvozijo ves plin, torej so stoodstotno odvisne. Ravno zato je še toliko pomembneje, da poskrbimo, da bo enotna Evropa kompetentna in enakopravna partnerica Rusiji. Na področju energetike uvajamo z liberalizacijo več neodvisnih igralcev. Ker je že sedaj za Evropo velik izziv zagotavljanje kritične mase usposobljenih človeških virov, bo z nadaljnjo liberalizacijo skrb za strokovnjake še toliko večja. To še posebej velja za manjše države članice z relativno šibkimi energetskimi podjetji. Tu je dodaten izziv tudi ohranjanje politične odgovornosti za blaginjo v državi kljub spremembam na energetskih trgih v Evropi. Usposobljeni človeški viri so potrebni tudi za izkoriščanje možnosti v okviru načrta SET. Samo v zadnjih štirih letih pa smo prejeli več mehanizmov za spodbujanje raziskav in razvoja na področju energetike. Zato od Komisije pričakujem, da 907 bo posebno pozornost namenila usklajenosti različnih pogodb. Spoštovani, slovensko predsedstvo si je zelo prizadevalo za napredek tretjega liberalizacijskega paketa. Upam, da bo francosko predsedstvo nadaljevalo z delom enako zavzeto." Postopek soodločanja, 1. branje Razprava: torek, 8. julij 2008 Glasovanje: sreda, 9. julij 2008


Vrtninec je naravni fenomen in temelj za dizajn steklene slamice Calamus. V notranjosti ozke slamice so spiralne zareze, zaradi katerih se tekočina, ki steče skoznjo, močno zavrtinčni. ot lahko opazimo v naravi (tornado, valovi v oceanu, divje reke), vrtinec poveča stopnjo energije. Oblika nežne strukture ročno pihane slamice izhaja iz razmerij zlatega reza. Za lažje čiščenje je priložena praktična ščetka. Za otroke starejše od 6 let. Vodni kristal iz slamice Calamus Po slamici lahko pijete vse vrste tekočin. Postopek revitalizacije je drugačen kot pri ostalih izdelkih. Revitalizacija se zaradi vrtinčenja vode zgodi v trenutku. V Nemčiji so naredili na to temo zanimiv laboratorijski test. Vzeli so 3 naključno izbrane blagovne znamke japonskih vod v plastenki in izmerili njihovo biološko vrednost, nato pa so vsako od njih pustili v karafi Aladin in spet opravili meritev. Rezultati kažejo, da se biološka vrednost vode že po 1 minuti v karafi Aladin občutno izboljša. Vzorci vode iz plastenke so imeli od 500 do 1500 enot Bovisa, po 1 minuti v karafi Aladinpa je biološka vrednost vseh treh vod narasla na 18.500 enot Bovisa! Napisali boste oceno za: Steklena slamica Calamus Krpa iz 100% lanu mint Brittany 47x65 Električni difuzor ''Tiho poletje'' Krpa iz 100% lanu indigo Multistripe 47x65 Pogrinjek 100% lan small checks 45x45 Zajemalka iz silikona in lesa- bela Skleda Sweets zelena Skodelica iz bambusa Fair Trade turkizna


source: CulturaX

text: Vloge Upravitelja Nepremičnin | Pridobite delo - 2019 Glavni Pridobite delo Vloge Upravitelja Nepremičnin Pridobitve Raziskave in upravljanje Po podatkih Housestaff.net je upravljavec nepremičnin oseba, ki nosi veliko klobukov. Kot osebni asistent in skrbnik premoženja za premožne, upravitelj nepremičnin nadzoruje človeške vire, prodajo nepremičnin, vzdrževanje in druga področja, ki zahtevajo dober, poslovno dober dotik. Ker je njegova naloga tako raznolika, ponavadi pomaga dobro zaokroženo ozadje, ki vključuje nekakšno poslovno izobrazbo ali osebni asistent. Upravljavec nepremičnine je zadnja beseda pri najemu in odpustu na posestvu. Osebje ima pogosto več nepremičnin, za vsako pa je za uspešno delovanje potrebno drugačno kombinacijo zaposlenih. Glede na vrsto nepremičnin bo upravitelj posesti morda najel avtomehanike, vrtnarje, gospodinje in številne druge uslužbence. Da bi bilo to dobro, mora biti sposobna voditi te zaposlene, kot da sestavljajo majhno podjetje. Prav tako se morajo spoprijeti z neprijetnimi nalogami, kot so odpoved, razpravljati o dvigih in disciplini. Upravitelj nepremičnine odpravi vse težave s kadri, tako da nikoli ne pridejo do ušes njegovih delodajalcev. slika polo igralca Clarencea Alforda iz Fotolia.com Dober upravitelj nepremičnin je na voljo za pomoč pri nakupu premoženja, ne glede na to, ali gre za novo polo poni ali smučarsko lastnino. O izdelku bo opravil obsežne raziskave, tehtal vrednost in našel najboljšo možno ponudbo za kupca pred nakupom. Upravljavec nepremičnin se pozanima in se udeležuje informativnih sestankov za svojega delodajalca, s tem pa sprosti šefa za druge dejavnosti. Pomaga vam biti dober trgovec in pogajalec, pa tudi spreten kupec, ko ravnate s temi nakupi z velikimi dolarji. Čeprav bo bogata družina lahko najela službo za načrtovanje dogodkov, se bo osebje stranke preložilo na upravitelja posesti. V nekaterih primerih bo dogodek uredila sama. Upravljavec nepremičnine bo s svojimi stiki in strokovnim znanjem uporabil najem stolov, si zagotovil prizorišče, pripravil razloge in pripravil hrano za vse velikosti, ki jih bo družina želela metati. Velikost prireditve sega od majhnega družinskega žara do poroke z 1.000 gosti ali več. Ne glede na število gostov, pristojni vodja nepremičnin trdo dela, da bi delodajalcu omogočil brezskrben dogodek. slika jahte Marca Beiererja iz Fotolia.com Ena pomembnejših nalog upravljavca nepremičnin je, da nepremičnina izgleda dobro. Veliko posestvo ali veriga posesti potrebuje redno nego. Upravitelj posestva ve, koga poklicati za priklopljeno stranišče, za nastavitev velikega klavirja ali prebarvanje vrtca. Vodi centraliziran urnik popravljalnih del in je sposoben časovno razporejati delovna mesta na čim manj invaziven način. Upravljavec nepremičnine je odgovoren tudi za razprševanje plačila tem izvajalcem, kot tudi za spremljanje kakovosti dela. Vzdrževanje jaht, avtomobilov in bazenov prav tako spada pod njihovo pristojnost.


text: Veste katera je "prava" majoneza in katera "nateg"? | Sobotainfo.com Veste katera je "prava" majoneza in katera "nateg"? sobotainfo 13. April 2018 09:13 v Slovenija Sploh vemo, kaj jemo? Majonezna omaka ni majoneza. Kako torej prepoznati »pravo« majonezo? Strokovnjaki iz Zveze potrošnikov Slovenije svetujejo. Prava majoneza vsebuje vsaj 70 odstotkov maščobe in najmanj 5 odstotkov jajčnega rumenjaka. »Potrošniki, ki bodo prebrali seznam sestavin na izdelku, bodo videli, da je majoneza po večini narejena iz olja, najpogosteje je to sončnično olje. Jajčni rumenjak in voda sta druga in tretja sestavina na seznamu. Sledijo še kis in gorčica ter začimbe,« pojasnjujejo strokovnjaki iz Zveze potrošnikov Slovenije. Kako prepoznamo »pravo« majonezo? Obrnite izdelek in preberite seznam sestavin. Pravilnik o kakovosti jedilnih rastlinskih olj, jedilnih rastlinskih masteh in majonezi namreč točno določa standard, ki mu mora ustrezati izdelek, da je lahko opredeljen kot majoneza, izdelana z emulgiranjem ene ali več vrst jedilnih rastlinskih olj v vodni fazi. Sestavina vodne faze je tudi kis. Kot emulgator se uporablja jajčni rumenjak. Majonezi lahko dodajo tudi gorčico, sladkor, začimbe, začimbne ekstrakte ter druge dovoljene dodatke. Izdelek lahko označijo kot »majoneza« le, če vsebuje najmanj 70 odstotkov maščobe in najmanj 5 odstotkov jajčnega rumenjaka. Majonezna omaka. Čakaj ... Kaj? Zveza potrošnikov Slovenije razliko pojasnjuje na zanimivem primeru – čeprav na polici v trgovini oba izdelka izgledata podobna, oba sta pakirana v tubi in imata v imenu majonezo, pa standardu za majonezo ustreza prvi izdelek, ki glede na seznam sestavin vsebuje 79 odstotkov sončničnega olja in 6 odstotkov jajčnega rumenjaka. Drugi izdelek vsebuje le 66 odstotkov maščobe in le 0,5 odstotka jajc. »Ta izdelek torej ni majoneza. Na izdelku sta izpisani dve imeni: majoneza in majonezna omaka; prvo je v hrvaščini, drugo pa v slovenščini. Ker je proizvajalec ugotovil, da omaka ne ustreza standardu za majonezo, jo je poimenoval 'majonezna omaka'. A tudi slovenski potrošniki razumejo hrvaško besedo majoneza in bi tako v zmoti kupili nekaj, kar to ni,« opozarjajo. Izdelek 1 - »prava« majoneza (Vir: Zveza potrošnikov Slovenije) Izdelek 2 - majonezna omaka (Vir: Zveza potrošnikov Slovenije) Občasno brez slabe vesti Majoneza je energijsko bogato živilo, ki vsebuje veliko maščobe - v povprečju kar 78 gramov maščobe v 100 gramih izdelka, a če jo uživamo v sklopu uravnotežene prehrane z veliko sadja in zelenjave ter prehranskih vlaknin, si jo lahko tu in tam privoščimo brez slabe vesti. majonezna omaka simo (nepreverjen) 2 leti 1 mesec nazaj Kako prepoznamo »pravo« majonezo? Obrnte se in bejžte vkraj od te police v bauti ... gost_zvezda (nepreverjen) 2 leti 1 mesec nazaj Ne jem majoneze in me te stvari ne zanimajo. Robocop (nepreverjen) 2 leti 1 mesec nazaj Zakaj potem sploh beres taksne clanke? Moras bit posebne vrste idiot... Pa se komentiras zraven... Nobenega ne zanima ce ti jes majonezo ali ne.... In reply to Ne jem majoneze in me te... by gost_zvezda (nepreverjen) Ja, marsikoga zanima če jo jem ali ne. Moja zdravnica je rekla, da ji je super slišat, da ne jem te svinjarije :) In reply to Zakaj potem sploh beres... by Robocop (nepreverjen) Sicer pa imam jaz vso pravico odpret vsak članek, ga prebrat in seveda tudi podat svoje mnenje. Naslov članka me je pritegnil in sem ga prebrala, ter komentirala. Če pa imaš ti probleme sam s seboj, pa pojdi ven na sprehod, je čudovito vreme :) Anonimnež je komentiral/a OPAZILI SMO: Ste tudi vi videli transparente, ki pozivajo k nakupu kart?: Pa tij si tudi nej moški, ampa Anonimnež je komentiral/a Židan odhaja z mesta predsednika Socialnih demokratov: sedaj bomo imeli v sloveniji d Anonimnež je komentiral/a Na podlagi vavčerja ni mogoče zaračunati več, vlada diskriminacije ne bo dovolila: Janse se to si zaj... ide spag Anonimnež je komentiral/a Židan odhaja z mesta predsednika Socialnih demokratov: hehe :) Truplo je komentiral/a Židan odhaja z mesta predsednika Socialnih demokratov: A Brigita tudi kolesari s prot Anonimnež je komentiral/a OPAZILI SMO: Ste tudi vi videli transparente, ki pozivajo k nakupu kart?: npr.. KURITI se ne pijše KÜRI


"Ok, povej zdej, kam!?" // Glasba // Gromka ob 20.30: Human Beans MIST (Slo) + OLD NIGHT (Cro) MIST: Ljubljanska pretežno ženska zasedba uvoda pravzaprav ne potrebuje. Štiri skrivnostne čarovnice in bradati gozdni šaman končno izdajajo svoj težko pričakovani prvi album Free Me of the Sun. Obljubljajo večer težkih, rohnečih riffov v tempu pogubljenih duš in melodij, ki jim jih šepetajo duhovi z onstranstva. OLD NIGHT: Večer bodo otvorili Riješki doom metalci Old Night, ki nam bodo predstavili svoj odlični prvenec, lani izdani Pale Cold Irrelevance. Gre za traditional doom bend, osnovan na blues rocku 70ih in močnim poudarkom na atmosferi in vrhunskim vokalom. Za vse fane Candlemass, Solitude Aeturnus, Saint Vitus in seveda vsemogočnega riffa Black Sabbath. Channel Zero ob 22.00: Dimensions Festival International Series: Ljubljana Na sporedu je že sedma edicija Dimenions Festivala. LINEUP: ALLEGED WITCHES TRITCH ROLI MARTA Vstopnina: 6 EUR K4 ob 23.00: Just a Dance Za udobno vožnjo in splošno dobro počutje bodo s svojimi skrbno nabranimi italo, disco, synthwave in retro electro biseri še zadnjič letos skrbeli Den7el, Von Meister in Elovetric, nepozaben razgled na poti pa bo s svojimi neonskimi vizualizacijami kot vedno osvetlila VJ 5237. Vstopnina: 5 € Cirkulacija2 ob 20.30: PoOovezoOovanja 2: koOonC2rt oOo V sodelovanju s Cirkulacija2 ob peti obletnici deloOovanja pripravljajo druga poOovezoOovanja. Prisotni bodo: Borut Savski Boštjan Leskovšek Stefan Doepner Iztok Osojnik Tone Škrjanec Vesna Godler Dragan Tomašević Samo Pavlica Linch Domen Slovinič Urban Kušar Jure Boršič Jošt Drašler Urška Preis Blaž Božič Žiga Ipavec Kavarna Rog ob 19.00: Warm Up Saturdays, Žiga Murko // Oder // LGL ob 17.00: Bi se gnetli na tej metli? Čarovnica s sršečimi lasmi in njena Mačka skupaj potujeta na metli. Zaradi velike hitrosti (mogoče pa zaradi Mačkine nagajivosti?) Čarovnica izgubi svoje pokrivalo, zato se spusti na tla in ga išče vsepovsod. Z vsakim izgubljenim predmetom se znajde pred vrsto preizkušenj, pri katerih ji pomagajo vedno novi prijatelji, ki predmete bolj kot ne po naključju najdejo, za nagrado pa dobijo metlo »za en krog« – leteti je pač nekaj, česar ne zna, kaj šele zmore vsak, in zato tudi nekaj, kar si vsak še kako želi ... razen Mačke seveda. Da pa ni vse tako preprosto, se od nikoder in prav nič po naključju pojavita še strašni Zmaj, in ko se ta hoče lotiti dobre Čarovnice, še kosmati, lepljivi stvor. LGL, Oder pod zvezdami ob 17.00 in ob 19.00 (razprodan termin): Vihar v glavi "Moja želja je, da bi skupaj z najstniki, ki bi se zbrali v gledališko skupino, ustvarili predstavo o njih samih, o njihovem življenju, izkušnjah, strahovih in željah, upanjih, jezi in uporu, nerazumevanju odraslih, radosti in veselju, skratka o viharju, ki divja v njihovih možganih in srcih. Želim si, da bi skozi gledališče našli pot za svojo ustvarjalnost, da bi to lahko bil kanal za izražanje vsega tistega, česar v vsakdanjem življenju ne morejo ali ne znajo izraziti." - Primož Ekart SMG ob 19.00: Narodna sprava: Predstava za turiste Predstava, ki temelji na vsakič novi izvirni koreografiji Marie Stokłosa, poskuša doseči nemogoče: voditi gledalce skozi vse, iz česar sestoji gibanje telesa – osebo, njeno biografijo, filozofijo, zgodovino. Neznano bo postalo znano, ples bo ubeseden, tradicija neokrnjena. Drama, Mala drama ob 20.00: Anton Tomaž Linhart, Županova Micka »Mene golfati! Inu jest sim ga toku groznu lubila –« Trubarjeva hiša literature ob 19.00: Cankarjeve slike (improvizacijska predstava) Cankar je bil slikar, ki je podobe ustvarjal z besedami. Slikal je tako žive in dramatične pokrajine ter portrete, da jih lahko opazujemo znova in znova, pri tem pa vsakič odkrijemo nov odtenek, ki smo ga prej spregledali. Ustvarjalci: Miša Mahnič, Vid Sodnik, Andraž Gartner in Tomaž Lapajne Dekleva se bodo poglobili v Cankarjeve podobe ter pred občinstvom vizualizirali in oživili nekatere najpogostejše Cankarjeve motive. Ker literature ne le beremo, ampak tudi gledamo. Nastopajoči: Andraž Gartner (glasbenik), Miša Mahnič, Vid Sodnik, Tomaž Lapajne Dekleva. // Ostalo // Galerija ŠKUC: 25. literarno-glasbeni festival Živa književnost med 8. in 15. junijem 2018; danes ob 20.00: prozaistka Lejla Kalamujić iz Bosne in Hercegovine Vodi / Hosted by: Suzana Tratnik Glasba / Music: Ex Erotični Lejla Kalamujić (1980), Sarajevo. Končala študij filozofije in sociologije, objavlja kratke zgodbe, eseje in kritike. Na svoj nesporni pisateljski dar je opozorila že s prvo zbirko Anatomija osmijeha, za delo Kličite me Esteban (slovenski prevod v Lambdi, 2018) pa je prejela nagrado Edo Budiša za najboljšo kratkoprozno zbirko leta 2016, bila pa je tudi v ožjem izboru bosanskohercegovskih kandidatov za evropsko književno nagrado 2016. Vsi dogodki so brezplačni. Ljubljanski grad: Festival sodobne avtorske in etno glasbe Godibodi je v zadnjih letih postal sopomenka za kakovostno slovensko avtorsko in etno glasbo ter za celovito koncertno doživetje. Letošnji festival se bo odvil v prvem tednu junija na novi lokaciji, na Ljubljanskem gradu, kjer se bo predstavila vrsta svežih glasbenih projektov. Danes ob 21.00: Tretji, zadnji festivalski dan bo na sporedu festivalska produkcija z naslovom Metulji gredo v nebo. Prisluhnili bomo lahko reviji pesmi Roka Vilčnika, ki jih bodo izvajali MAJA KEUC, ALEKSANDRA ILIJEVSKI (Pliš), BILBI, ANA MRAVLJE, NOA VILČNIK IN BRODOLOMEC. Predskupina festivalske produkcije bo TAJA BOŽIČ, mlada jazz pianistka, ki ji v sodelovanju z Rokom Vilčnikom in s svojo zasedbo KIRKWAALDS ustvarila svež in izredno zrel album v maniri modernega izpovednega jazza. PREMIERA! SFU Ljubljana, od 15.00 do 19.00: Nelagodje v kapitalizmu Izgorelost, preobremenjenost, trpljenje zaradi odnosov na delovnem mestu, neuresničeni ideali, negotove zaposlitve, izguba službe, brezposelnost, dileme pri izbiri poklica ali študija, finančna stiska... Glavni simptomi 21. stoletja so simptomi, ki so povezani s porastom kapitalizma. Kako se z njimi sooča psihoanaliza? Kaj narekuje ritem našega časa in kakšni so pri tem novi izzivi za psihoanalitika lacanovske smeri? Izhajajoč iz teh kliničnih vprašanj je francoski psihoanalitik Jacques Lacan postavil glavne zastavke diskurza kapitalizma, ki ga beležijo zavrnitev kastracije, presežni užitek i 1000 n večno iskanje sreče, ki ga vodi izmuzljiv objekt razlog želje. Vabljeni na seminar na katerem bomo naslovili glavna vprašanja, ki danes spremljajo NELAGODJE V KAPITALIZMU. // Kino // Slovenska kinoteka: 19:00 / Fokus: Roger Deakins: Marinec Sam Mendes, ZDA/Nemčija, 2005, 35mm, 2.85, barvni, 125', sp 21:30 / Fokus: Roger Deakins: Krožna cesta Sam Mendes, ZDA/VB, 2008, 35mm, 2.35, barvni, 119', sp Kinodvor: 16:45 / Dvorana: Jamski človek, Nick Park 18:45 / Dvorana: Stalinova smrt, Armando Iannucci 21:00 / Dvorana: Fantastična ženska, Sebastián Lelio


text: 170. je osmo desetletje v 2. stoletju med letoma 170 in 179. D-0170.


Uporabniki imajo naslednje obveznosti:


text: Osnóvni délec ali elementarni delec je subatomski delec brez podstrukture, zato ni sestavljen iz drugih delcev. Osnovne delce sestavlja 12 fermionov in 12 antifermionov (kvarki, leptoni, antikvarki, antileptoni), ki so splošno "materični delci" in "antimaterični delci" in tudi bozoni (merilni bozoni in higgs-ov bozon), ki so splošno "silni delci", ki posredujejo interakcije med fermioni. Delec, ki je sestavljen iz dveh ali več osnovnih delcev je sestavljeni delec, na primer "hadron". Hadron je delec sestavljen iz dveh ali več kvarkov povezanih z močno silo. Do zdaj je v osnovnem modelu 17 osnovnih delcev. 6 kvarkov, 6 leptonov in 5 bozonov. Med seboj se ločijo po masi, električnem naboju in spinu. Protoni in nevtroni so sestavljeni iz kvarkov, ki so povezani z močno silo. Bozoni (brez higgs-a) interaktirajo s fermioni z elektromagnetno silo, šibko silo in močno silo. Higgs-ov bozon daje Z in W bozonu (in drugim delcem) maso preko Higgs-ovega mehanizma. Higgs-ov mehanizem daje protonom in nevtronom približno 1% njihove celotne mase. Njihov obstoj je CERN potrdil 14. marca 2013.


text: ... Kristina à la framboise: december 2011 Z okusom po eteričnih oljih pomarančne lupine Spet mineva cela večnost, odkar sem nazadnje pisala. Res je, na začetku sem bila bolj zagnana. Je pa tudi res, da se je na začetku dogajalo več stvari, več je bilo novega in potencialno zanimivega za prelitje v pisano obliko. Prav tako pa je res, da je razlog, zakaj zadnjih 10 dni nisem nič novega objavila na blogu, več kot opravičljiv. O tem najraje ne bi izgubljala preveč besed, a če na kratko povzamem: začelo se je z zobobolom, ki je prerasel v najhujši zobobol v mojem življenju (in upam, da bo pri tem tudi ostalo), petkratni obisk zobozdravnika, jemanje antibiotikov, zabuhlo lice, cel teden neprespanih noči, bore malo prehranjevanja (pozitivna stran tega - pas na hlačah sem lahko zategnila do ene luknje več, dobra priprava na prihajajoče praznike), nepredstavljive bolečine na zobozdravniškem stolu (moja paranoja pred zobozdravniki se je še povečala) in solze bolečine ter minus dvesto evrov za zobozdravniške storitve, menda dobim vse povrnjeno, bilo bi lepo. Zdaj sem zdrava. Lahko jem, lahko spim, pogrešala sem ti dve esencialni človekovi dejavnosti! Pred to bolečo izkušnjo pa sem preživela nekaj mnogo prijetnejših izkušenj: nogometno tekmo v Nantesu, ekskurzijo v tovarno Cointreauja in suši večerjo. Naj se stvari lotim po kronološkem zaporedju in začnem s tekmo. Sicer si ne bi zapomnila, a še vedno imam karto, zato vem, da je bilo to 25. novembra. Uh, pa je res že kar nekaj časa od tega! Šla sem s tremi Francozi in sedeli smo na tribuni, kjer so bili najbolj strastni navijači FC Nantesa. Ah ja, babja pamet - lahko bi povedala, kdo je igral. Torej, tekmo sta igrala FC Nantes in Monaco. Zmagal je Nantes, in sicer 3:0. Videli smo celo pet golov, a sta bila dva od njih razveljavljena (v nogometna pravila se raje ne bom spuščala, čeprav celo menim, da imam kanček pojma o tem). Na licu mesta sem se zavedela, da sem pravzaprav prvič na (večji) nogometni tekmi! Bila sem že na košarkaški, rokometni, smučarski ... tekmi, nogometni pa ne! In, ha! Bilo je nadvse zabavno, sploh ker je bilo toliko golov in se je domača publika naravnost razvnela. In seveda ni manjkala niti francoska (oziroma bolje, nanteška) različica "Kdor ne skače ni ...", v tem primeru "Qui ne saute pas n'est pas nantais!" Druga na seznamu mnogo prijetnejših izkušenj je "ekskurzija" v tovarno Cointreauja. Spomnim se, že dolgo nazaj, kako je moja mami imela steklenico Cointreauja v naši omarici s tovrstnimi priboljški in spomnim se, da mi je bil okus blazno všeč! Tako nekako po pomarančah ... In preden sem prišla na izmenjavo v Angers, sem nekje odkrila, da Cointreau izdelujejo prav tu! Kasneje smo izvedeli, da je možno tovarno tudi obiskati, na koncu ogleda pa sledi še degustacija, bingo! Živel je nekoč nek gospod po imenu Edouard Cointreau in ta gospod je svoje življenje posvetil iskanju tistega pravega okusa za prvovrstni liker, sestavljenega iz eteričnih olj pomarančne lupine. Moj poklon gospodu Cointreauju, odlično se je odrezal. V predelu, kjer poteka destilacija, je tako omamno dišalo, da bi najraje ostala kar tam. A obljuba o degustaciji me je pač gnala naprej. In splačalo se je. Posedli so nas za ljubko okrašene mize, vsak je najprej dobil kozarček čistega Cointreauja. Zadeva je prozorna, a ima nekakšno oljnato konsistenco. Zatem je sledil Cointreau "on the rocks", pri čemer je prozorna barva likerja postala nekoliko bolj motna. Zakaj, se boste nemara vprašali? Ker eterična olja, ki jih liker vsebuje, ob nenadni spremembi temperature postanejo motna. Tudi okus se nekoliko spremeni. A še vedno odlično. Po poizkušanju čistega likerja sta prišla na vrsto še dva koktejla, Cointreau Bubbles in Cointreaupolitain. Prvi je mešanica likerja, limetinega soka, mineralne vode in ledu. Krasno. Drugi je nekoliko bolj "ženski", in sicer mešanica likerja, limoninega in brusničnega soka. Tako je preprosto, da sem si rekla, da bom to ponovila še kdaj doma! Morda se lahko nadejate kakšnega Cointreau koktelj večera, zakaj pa ne. Evo, še par random slik tega sobotnega dopoldneva. Veleslavni gospod Cointreau, zaslužen za likerjev omamni okus. Približen prevod: "Strastno sem iskal ta liker, za katerega sem želel, da bi bil čist kot kristal in subtilnega okusa, vse to zaradi popolne harmonije lupin sladkih in grenkih pomaranč." [E. Cointreau] Destilarna, v kateri je tako omamno dišalo ... Cointreaupolitain in prigrizek za zraven. Ja, fino je bilo! In okoli poldneva smo vsi židane volje zapustili tovarno ... Istega dne zvečer smo se manjša zasedba odpravili na suši, eno mojih najljubših jedi. Če odmislim, da me je ravno po tej večerji začel boleti zob, je bil večer vrhunski. Toliko sušija naenkrat še nikoli nisem pojedla! Voila' dokaz: Ta teden me čaka še kopica izpitov, vsak dan eden razen v petek. V četrtek zvečer si bom globoko oddahnila in se končno podala po božičnem sejmu v središču Angersa! Mesto je okrašeno, povsod utripajo lučke, diši po cimetu in vseh mogočih pečenih in ocvrtih dobrotah, po kuhanem vinu ... Skratka, nič kaj drugače kot doma. Poročilo in kakšna sličica s sejma še sledijo. Upam, da mi uspe še kaj napisati, preden se 22. decembra podam v Slovenijo. Juhu, komaj že čakam! Bisous.


Numerološka napoved za obdobje od 2. do 8. oktobra: V tem času bomo hrepeneli po miru - Astro - Govori.se Numerološka napoved za obdobje od 2. do 8. oktobra: V tem času bomo hrepeneli po miru Notranji mir ne izvira z visokega stanja na bančnem računu. Koliko finančno uspešnih oseb na robu živčnega zloma poznate? Mir pa bo tisto, po čemer bomo hrepeneli v tem času. Pravzaprav, bolje rečeno, lastno bistvo bomo želeli na nekakšen način izražati v svojem življenju. Naj ne bodo le besede naše besede – naj bodo način življenja! Vsi poznamo osebe, ki govorijo o sebi eno, a živijo drugače. Seveda sami sebe doživljajo tako kot se opisujejo. Ko stojimo v hiši, je ne vidimo. Namesto, da komentiramo druge, se v temu času ozrimo v sebe: kaj pa mi govorimo, a ne počnemo? Kje so naše meje sprejemljivega od okolice in od nas samih? Opazujte kako ravnate, ko se počutite ogroženi. Cilj tega časa je okrepitev naših lastnih temeljev. Ko imamo močne korenine, lahko kljubujemo največjim nevihtam, zato v tem tednu napravite načrt kako se boste okrepili fizično, psihično, čustveno in nenazadnje tudi duhovno. Zaključujemo leto dvojnosti in ekstremov. Zdi se, da je vse belo in črno obenem. V tem času se bo ta občutek okrepil, zato bomo želeli razumeti kaj je smisel dogajanja okoli nas. Okoliščine, osebe in odnosi, situacije pa bodo vse bolj pritiskale. Značke: lekcije mir numeroskop ravnovesje vprašanja Preverite, kaj pravi numeroskop za prihodnje dni (od 26. oktobra do 1. novembra): Ste mojster sebe. Zasijte na vso moč!


:: broken bottles under children's feet; :: reads and rules Sob Okt 05, 2013 1:51 am REGISTRACIJA. na forum se registrirate z imenom in priimkom, ki bosta predstavljala vaš lik. ime in priimek naj bosta napisana z malimi črkami, ponavljam: male črke. bodite izvirni pri imenu, prilagajajte se času dogajanja (ker kakšna jessica tukaj ne bo ravno prišla v poštev..). USTVARJANJE LIKA. vaš lik prilagajajte k času dogajanja. naj bo izviren, in opozarjam in opominjam vas, da nihče ni popoln. na vsakemu se najde slabost, pa tudi če ni tako razvidna. tako da - ne pretiravajte s popolnostjo, okay? izgled lika naj predstavlja neka slavna oseba, katere slike naj bodo prav tako bolj kot ne primerne za ta čas - nobenih disneyev, darkerjev in podobno. za opis lika potrebujete le opisni obrazec, ki ga najdete v temu namenjeni temi. PISANJE. verjamem, da vsi izkušeni pisci poznajo pravila pisanja, vendar jih za vsak slučaj ponovimo. pišemo v tretji osebi ednine, v knjižni slovenščini. dovoljene so narečne besede, vendar manj poznane, prosim, da razložite :p. dovoljeno je preklinjanje, seks, tudi alkohol, v tistem času pa droge ravno niso preveč omenjene, tako da tiste pustimo zadaj. spodnja meja prispevkov je 250 besed - prosimo, če se je držite. hvala v naprej. kar vaš lik govori, naj bo v prvi osebi ednine (you don't say?), to besedilo pa naj prav tako izstopa iz navadnega. priporočeno je, da ga obarvate, odebelite, seveda pa naj bo to besedilo opremljeno z narekovaji. kar lik misli, pišemo s poševno pisavo, vseeno pa je, ali bodo začetki stavkov napisani z velikimi ali malimi črkami. OSTALO. avatarji naj bodo mer 150x200, drugih ne sprejemamo. podpisi naj ne bodo predolgi, lahko vsebujejo kakšno sliko, napis, vendar ne preveč vsega. če imate veliko željo po pisanem, uporabite spoiler ali kakšne kode. danes je tega že veliko. za plot page, pisanje po forumu itd., se lahko uporabljajo kode. oglaševanje je možno le v temu namenjeni temi - če želite forum oglaševati, mi pišite na zasebno sporočilo. mislim, da je to vse, za več pa vprašajte. imamo pravico do spreminjanja in dopolnjevanja pravil.