text: Norveška |Kongeriket Norge Kongeriket Noreg Kraljevina Norveška |Geslo:| |Himna: Ja, vi elsker Kraljevska himna: Kongesangen Lega Norveške (oranžno) na Evropski celini (belo) |Glavno mesto (in največje mesto) |Oslo |Uradni jeziki||norveščina (bokmål in nynorsk) samijščina1| |Demonim||Norvežàn, Norvežánka| |Upravljanje||parlamentarna demokracija in ustavna monarhija| |-||monarh||Harald V.| |-||predsednik vlade||Erna Solberg (H)| |Ustanovitev| |-||ustava:||17. maja 1814| |-||neodvisnost od zveze s Švedsko:|| razglašena 7. junija 1905 |Površina| |-||skupaj:||385,155 km2 (61.2)| |-||voda (%):||7,03| |Prebivalstvo| |-||ocena 2007:||4.770.000 (114.)| |-||gostota:||12/km2 (202.)| |BDP (PKM)||ocena 2006| |-||skupaj:||213,6 milijard USD [1] (42.)| |-||na prebivalca:||46.300 USD [1] (3.)| |BDP (nominalno)||ocena 2006| |-||skupaj:||335,3 milijarde USD [2] (25.)| |-||na prebivalca:||72.305,6 USD [3] (2.)| |Gini (2000)||25,8 (nizek) (6.)| |HDI (2007)||0,968 (visok) (2.)| |Valuta||norveška krona ( |Časovni pas||CET (UTC+1)| |-||poletni (DST):||CEST (UTC+2)| |Vrhnja domena (TLD)||.no5.sj and .bv| |Klicna koda||+47| |1||V šestih občinah se uporablja severna samijščina, v občini Tysfjord luleška samijščina in v občini Porsanger finščina in kvenščina.| |2||Vključuje tudi otočje Svalbard in otok Jan Mayen.| |3||Odstotek je naveden za celino in vključuje tudi ledenike [1] (v angleščini)| |4||Ocena norveškega statističnega urada (5. september 2006) z uporabo MMMM iz Tabel 10 (v angleščini). Glej tudi [2]| |5||Dodeljeni sta bili tudi domeni .sj za Spitsberge in otok Jan Majen; .bv za Bouvetov otok.| Norvéška (uradno Kraljevína Norvéška) je država in ustavna monarhija v Severni Evropi, ki zaseda zahodni del Skandinavskega polotoka. Meji na Švedsko, Finsko in Rusijo. Deželo odlikuje razčlenjena obala ob Severnem Atlantskem oceanu s številnimi fjordi. Kraljevina Norveška vključuje tudi arktična otoška ozemlja Spitsberge in Jan Mayen. Norveška suverenost nad Spitsbergi temelji na Spitsberški pogodbi. Zunanji odvisnosti sta tudi Bouvetov otok v Južnem Atlantiku ter Otok Petra I. in Dežela kraljice Maud na Antarktiki, ki pa niso del kraljevine. Po drugi svetovni vojni se je Norveška gospodarsko hitro razvijala. Danes je med najbogatejšimi državami sveta[4][5] in ima v polni meri razvit sistem socialnega varstva. Njen gospodarski napredek deloma temelji na izkoriščanju priobalnih zalog nafte in plina. Po človekovem razvoju je bila Norveška od leta 2001 do 2006 prva med državami.[6] Po svetovnem indeksu miru pa je ta država najmiroljubnejša na svetu.[7] Vsebina Zgodovina[uredi | uredi kodo] Številni kamniti spomeniki dokazujejo, da je bila Norveška naseljena že v mlajši kameni dobi, okrog leta 3.000 pr.n.š, Iz bronaste dobe, ko so se na obalah in v dolinah te dežele naselili Germani, so risbe na skalah blizu Trondheima. Naselja, katerih imena se končujejo na -vik ali -heim. Pričajo o nekdanjih majhnih kraljestvih, ki jih je leta 872 prvikrat združil v državo Harald Lepolasi, vendar je ta kmalu spet razpadla na posamezne dele. Vikingi iz norveške so bili od 9. do l0. stoletja osvajalci, ki so se jih bali v severnih morjih. Njihove ladje so priplule do Anglije, Islandije, Grenlandije in celo do Amerike. A gospodarji morja niso dolgo ostali gospodarji v lastni deželi. V 11. in 12. stoletju se je Dancem večkrat posrečilo zasesti Norveško in s tem utirati pot krščanstvu. V ta namen je bila ustanovljena trondheimska nadškofija s čimer se je začela graditev lesenih cerkva. Te lesene cerkve so še danes simbol Norveške. Danska kraljica Margareta I., vdova norveškega kralja čigar oče je bil švedski kralj je Norveško, Dansko in Švedsko leta 1397 pogodbeno združila v Kalmarsko zvezo. Zveza je leta 1523 zaradi izstopa Švedske sicer razpadla, toda danski kralji so še naprej ostali tudi norveški kralji, Norveška pa se je tako za več stoletij spremenila v dansko provinco. Danci so vpeljali reformacijo povezali so vladarske posle, danščina je postala šolski in uradni, srebro in baker iz norveškega gorovja pa sta polnila dansko blagajno. Ko je bila danska premagana v Napoleonovih vojnah, je Norveško leta 1814, kot zmagovalka, prevzela Švedska. Pri menjavi vladarjev so Norvežani zahtevali samostojnost, te niso dobili dobil pa so liberalno ustavo v zameno pa je morala Norveška priznati unijo z Švedsko. Sredi 19. stoletja se je na Norveškem močno okrepila narodna zavest ki je prišla še posebno do izraza v jezikovnem sporu. Dežela je postala neodvisna leta 1905 in Norvežani so se na plebiscitu odločili za ohranitev monarhije. Za svojega kralja so danskega princa, ki so ga kot Haakona IV. okronali za norveškega kralja. Samostojna Norveška se je spomnila svoje pomorske tradicije in je z razvojem trgovskega ladjevja doživela med prvo svetovno vojno, v kateri je ostala politično nevtralna, občuten gospodarski napredek. Med drugo svetovno vojno je Norveško zasedla nacistična Nemčija in poskušala z njenega dolgega obalnega boka zavračati angleške napade na celino. Kralj in vlada sta odšla v izgnanstvo. Danes je Norveška kot svobodna država članica vseh pomembnih zahodnih zvez, kot sta NATO in EFTA, vstop v Evropsko unijo pa so na plebiscitu zavrnili. Svobodno in širšo ponovitev je doživela celo zgodovinska Kalmarska zveza, in sicer v Nordijskem svetu, v katerega so se leta 1951 včlanile Norveška, Danska in Švedska, pozneje pa tudi Finska. Norveški prispevek k evropski kulturi. Norveška kultura je zavezana evropski tradiciji in je vanjo tudi odločilno prispevala. O krščanstvu pričajo na primer samosvoje lesene cerkve in biser nordijske gotike, Nidarosova stolnica v Trondheimu. »Ledenomorska katedrala« v Tromsoju, mestna hiša v Oslu in v jugendstilu zgrajeno mesto Ălesund kažejo na tokove evropske moderne v norveški arhitekturi. V slikarstvu in literaturi so dali tej moderni odločilne spodbude prav Norvežani. Edvard Munch spada med predhodnike ekspresionizma, drame Henrika lbsena so postale zgled sodobnega gledališča, a tudi najbolj posebni norveški glasovi niso ostali na provincialni ravni, temveč so dosegli svetovno slavo. O tišini in turobnosti obmorske dežele. a tudi o razdvojenosti njenih ljudi med resnobo in arhaično veselje pripovedujejo glasbena dela Edvarda Griega in romani Knuta Hamsuna. Najboljši način. da spoznamo Norveško in njene skrivnosti. je. da jim prisluhnemo. Geografske značilnosti[uredi | uredi kodo] Norveška se razteza od rta Lindesnes na jugu do več kot 1.700 kilometrov zračne črte oddaljenega Nordkappa na severu in od tam še nadaljnjih 250 kilometrov proti vzhodu. Izredno razčlenjena obala obroblja Norveško morje in gorata notranjost je povprečno komaj kje širša od sto kilometrov, pri Narviku samo šest, pri Oslu pa vendarle 430 kilometrov. Obala meri v zračni črti 2.650 kilometrov, če pa ji prištejemo še fjorde, zalive in ob obali ležeče otoke, teh je okoli 50.000, se podaljša kar za desetkrat in razkazuje igro narave posebne vrste. Površina države znaša 324.220 km2, od tega je 16.360 km2 vodovij in 307.860 km2 kopnega. Najvišja gora je Goldhøpingen z 2469 metri nadmorske višine. Podnebje je zmerno, brez zalivskega toka, ki prihaja iz Karibskega morja, bi bila Norveška pusta in negostoljubna kot sta na primer vzhodna Grenlandija ali severna Sibirija, ti dve ležita približno na isti geografski širini kot Lofotsko otočje, a ne dovoljujeta nobenega življenja, medtem ko se lahko celo na najsevernejšem norveškem otoku pasejo ovce tudi pozimi in so obale največkrat vse leto ne zmrnejo. Zalivski tok in atlantski zahodni vetrovi skrbijo tudi za obilico dežja, in ta spet poskrbi za zelena norveška poletja, ki so manj hladna, kot bi pričakovali. Zime so hude, a še vedno znosne. Temperature hitro padejo šele nad Nordkaapom, najsevernejše točke evropske celine, ali na norveškíh polarnih otokih Spitsbergen in Jan Mayen ter na Medvedjem otoku. Norveška pokrajina je posledica ledenih dob, ki so zapustile razločne sledi od zahodne obale do državne meje s Švedsko. Rodovitna tla so dar morja, ki je pustilo za seboj z rudninami bogate usedline. Ostri gorski grebeni so samo na Lofotih. Fjorde, ki se globoko zarezujejo v strmo Skandinavsko gorovje in segajo marsikje več kot sto kilometrov v notranjost, so izbrusili ledeniki, pozneje pa jih je zalilo morje. O debeli plasti celinskega ledu, ki je prekrivala kopno, pričajo samo še ostanki ledu na visokih planotah. Skandinavsko gorovje, ki poteka v smeri sever-jug, se vleče čez Norveško po vsej dolžini in sega do 2.470 metrov visoko. Visoke planote nad drevesno mejo pa sestavljajo neskončni viddi in fielli, po katerih se raztezajo stepe in tundre z mahovi in vresjem, ki jih prekinjajo jezera in močvirja. Zaradi pokrajine so posamezni kraji v fjordih težko dostopni, do njih dostikrat pelje le ena pot. Posamezni deli obale so bili dolgo dosegljivi samo z ladjo in še danes je najbolj priljubljeno prevozno sredstvo poštne in tovorne ladje na sloviti Hurtigovi ruti, ki se mimo čeri zvija skozi fjorde tako do najbolj odročnih pristanišč kot do velikih mest. Živalski svet norveške je izredno pisan. V njenih gozdovih in rekah najdemo: jelenjad, losose, severni jelene, bobre, volkove, rise, polarne zajce in polarne lisice. Demografija[uredi | uredi kodo] Norveška je leta 2003 štela 4.546.123 prebivalcev. Rast prebivalstva je 0,46%. kar je zanimivo, je to, da imajo v primerjavi s Švedsko in Finsko pozitiven naravni prirastek. Povprečna pričakovana starost je 79,09 let, za moške 76,15 let in za ženske 82,22 let. Poleg Norvežanov v državi prebivajo še Laponci, ki jih je okoli 20.000. Večina prebivalcev (86 %) se prišteva med evangeličane, med ostale protestante in katolike pa 3 % prebivalcev. Imajo tudi 100 % pismenost. Uradni jezik je norveški, obstajajo pa tudi laponsko in finsko govoreče manjšine. V Finnmarki namreč živi, statistično gledano, na vsakem kvadratnem kilometru samo po en človek, medtem ko si enako površino deli v južni Norveški osemdeset ljudi. Na obali in v mestih živi kar 80 odstotkov prebivalstva, praznjenje notranjosti pa postaja problem. Ne glede na to ostajajo ljudje povezani s podeželskim življenjem in odhajajo ob koncu tedna in v počitnicah v enkratno naravo. Na Norveškem je tudi dovolj prostora za manjšine. Okrog 20.000 Laponcev živi še danes, posebno v Finnmarki, po starem se preživljajo z ribolovom in vzrejo severnih jelenov, imajo značilne običaje, oblačijo pa se v slikovite noše. Norveški jezik ima dve uradni obliki: nynorsk, nekoč imenovan landsmal izhaja iz stare norveščine in podeželskih narečij, bokmal, za katerega se ogreva večina prebivalstva, je danskemu jeziku soroden knjižni jezik. Gospodarstvo[uredi | uredi kodo] Nekoč se je na Norveškem vse vrtelo okrog vode, danes se vse vrti okrog nafte. Nekoč Norvežani niso živeli slabo od svojih tradicionalnih gospodarskih panog, danes živijo dobro z visokimi plačami in pretiranimi cenami pregrete konjunkture. Zemljepisne značilnosti so za gospodarski razvoj Norveške bolj slabe, lega na severnem obrobju in brezpotja na kopnem z velikimi razdaljami, slabo rodovitne pokrajine, zato pa veliko obale in vode. Toda Norvežani so znali pomanjkljivosti že zgodaj spremeniti v prednosti. Njihova glavna zaposlitev je postala pomorstvo, kamor štejemo osvajalska potovanja vikinških ladij, trgovska potovanja v okviru Hanse, roparske vožnje ribiške industrije do današnje nevarnosti prevelikega izlova in sodobno plovbo zaradi izvoza, katere donosnost vse bolj ogroža prevoz na ladjah iz držav v razvoju, saj so njihove storitve cenejše kot norveške. Norveška je pač dežela visokih plač in cen. Norveška pa ne spada med največje na svetu samo kot ribiška in pomorska država. Zaradi morja in kopenskih voda, gorskih slapov in zajezitvenih jezer na nenaseljenih planotah, zaradi vsega velikanskega potenciala vodne energije je Norveška postala vodilna proizvajalka naravi prijaznega električnega toka. Na prebivalca pride več kot 18.000 kilovatnih ur električne energije, presežke izvažajo v sosednje države, še vedno pa ostane dovolj energije za oskrbo drugače zasnovanega norveškega gospodarstva, V bližini hidroelektrarn deluje industrija, ki porabi izredno veliko energije, in druge dežele bi njene potrebe težko pokrivale brez toplotnih in jedrskih elektrarn. Tako proizvajajo na Norveškem: aluminij, magnezij in umetna gnojila z naravi prijaznim električnim tokom, pri čemer pa je nastala nova težava,smog, v hladnem podnebju fjordov se odpadni plini te industrije ne razpršujejo dovolj. Pomorstvo in proizvodnja energije na svetovni ravni sta zagotovila norveškemu ladjedelništvu in tehnologiji elektrarn mednarodno veljavo. Od tako zbranega znanja imata korist tudi strojegradnja, ki dela za domačo lesno, tekstilno in živilsko industrijo, in zadnja leta vedno bolj uveljavljanje sodobne visoke tehnologije kot nove gospodarske panoge. Morje in vodno bogastvo kot jedro prepletene gospodarske zasnove bosta najbrž odrinila v ozadje kmetijstvo. Za kmetijstvo so tako ali tako uporabni samo trije odstotki nerodovitnih tal in samo del tega tudi za poljedelstvo. Tradicionalno majhne kmetije so le s težavo še donosne in silijo kmete k dodatnim dejavnostim. Tudi ti so se usmerili k bolj posebnim naravnim bogastvom dežele. Velikanski gozdovi že stoletja oskrbujejo pomembno lesno industrijo, strogi ekološki predpisi in pogozdovanje pa zagotavljajo dovolj lesa tudi za prihodnost. Deloma izlovljeno morje daje mimo negotovega visokomorskega ribolova možnosti za sodobno akvakulturo, gojenje boljših vrst rib spada med najbolj donosne norveške gospodarske veje. Tako na morju kot na kopnem je v središču norveškega gospodarstva zmožnost, da s specializacijo spreminjajo pomanjkanje v korist. Norveška si je samo na tak način pridobila precejšnjo blaginjo, tako nastala industrija pa je vtisnila pečat vsej družbi, ki jo sestavljajo ribiči in kapitani trgovske mornarice, ladjarji in trgovci v izvoznih podjetjih, gozdarski in vodnogospodarski strokovnjaki, dokaj številna vodilna plast, za njimi pa širok srednji sloj in revnejši kmetje. Norveška od leta 1976 spada med države, ki izvažajo nafto in zemeljski plin. Ti surovini sta danes najvažnejše izvozno blago od kmetijskega uvoza odvisne dežele. Norveški sta prinesla precejšnjo gospodarsko rast. Toda padec naftnih cen sredi osemdesetih let je povzročil hudo gospodarsko krizo. Težavno črpanje tekočega zlata iz viharnega Severnega morja je dalo v obliki vrtalnih ploščadi pri Ekofisku in Friggu tehnične čudeže, ki pa so postali predragi. Padec naftnih cen je razgalil tudi slabost prej obstoječe industrije, na tradicionalnih temeljih delujoče gospodarstvo se je zapodilo v nafto in živelo nad svojimi zmožnostmi. A Norvežani so se iz vsega nekaj naučili. Zdaj jim pomeni nafta pri normalnih svetovnih cenah pomembno oporo blaginji, toda dobiček vlagajo tudi v preoblikovanje tradicionalnih industrijskih vej. Nosilka tega preobrata je nova generacija Norvežanov, kajti naftni čudež je poleg industrijske strukture spremenil tudi družbeno. Država je zelo odvisna od črpanja nafte, saj so leta 1999 naftni derivati predstavljali 35 % vsega izvoza. Več nafte izvozita samo še Saudova Arabija in Rusija. Imajo velik BDP na prebivalca: 33.000 USD. V storitvenem sektorju je bilo leta 1995 zaposlenega 74 % aktivnega prebivalstva, v industriji 22 % in v gozdarstvu, kmetijstvu in ribolovu 4 %. Njihovo industrijo predstavljajo predvsem naftna, prehrambeno predelovalna, ladjedelniška, kemična, ribiška in tekstilna industrija. Izvažajo nafto in njene derivate, stroje, kovine, kemikalije, ladje in ribe, uvažajo pa predvsem hrano. Politika[uredi | uredi kodo] Osrednjo vlogo, čeprav le reprezentativno, pri vodenju države ime kralj. Priljubljenost monarhije in to, da je vključena v demokratično ustavo kot konstitucionalna dedna monarhija, ima korenine v zgodovini in izročilu. Že majhne germanske države so imele za kralja njegovega »jarleja« (kraljevega namestnika), vikinška skupščina thing pa je imela že preddemokratične poteze, čeprav so se tam pogosto sporekli gorkeje kot v današnjem norveškem parlamentu Stortingu. Norveški kralji so bili vedno simbol narodnostne in kulturne samostojnosti dežele, ki je postala avtonomna šele leta 1905. Ko je kralj Haakon Vll. moral med drugo svetovno vojno skupaj z vlado zbežati v pregnanstvo v London, mu je bila dodeljena vloga povezovalne osebnosti norveškega odporniškega gibanja. Pa tudi njegov sin kralj Olav V., ki so ga spoštovali zaradi sodelovanja v odporniškem gibanju, je bil v najboljšem pomenu besede ljudski kralj. Ta olimpijski zmagovalec v jadranju je leta 1928 zastopal Norveško enako dobro kot pozneje v diplomatski vlogi. Ko je leta 1957 prevzel dediščino svojega očeta, zaradi svoje prisrčnosti in skromnosti pa je postal v svoji deželi vzor pokončnega človeka z visoko moralo. To populistično tradicijo nadaljuje njegov sin, kralj Harald. Norveška je ustavna monarhija s parlamentarnim sistemom vladanja. Kraljeva hiša je veja plemenite družine Glücksburg, izvirno iz nemškega Schleswig-Holsteina. Kralj Harald V. opravlja pretežno ceremonialne funkcije, a ima na svoje državljane vpliv kot simbol narodne enotnosti. V zunanji politiki si Norveški prizadeva za dobre odnose s sosednjo Evropsko unijo, a po dveh neuspelih referendumih o vstopu (1972 in 1994) ostaja vključena le v EFTO. Kljub temu je vključena v Schengenski sporazum. Obrambna politika Norveške se močno naslanja na dobre odnose z ZDA. Država je ustanovna članica zveze NATO in je ob invaziji leta 2003 kot del koalicije voljnih poslala v Irak svoje vojake. Od leta 1992 je tudi pridružena članica Zahodnoevropske unije. Upravna delitev[uredi | uredi kodo] - Akershus - Aust-Agder - Buskerud - Finnmark - Hedmark - Hordaland - Møre og Romsdal - Nordland - Nord-Trøndelag - Oppland - Oslo - Østfold - Rogaland - Sogn og Fjordane - Sør-Trøndelag - Telemark - Troms - Vest-Agder - Vestfold Norveška mesta[uredi | uredi kodo] Zaradi izredno gorate pokrajine živi večina Norvežanov na samo petnajst kilometrov širokem prehodnem območju od morja k celini. Norveška mesta so se razvila tam, kjer so razmere primerne za ribolov in trgovino, in so v glavnem majhna, niti prgišče jih nima več kot sto tisoč prebivalcev, Življenje in podoba velikih mest se spreminjata, odkar pred norveško obalo črpajo nafto, naftni boom pušča za seboj bolj ali manj opazno sled. Oslo[uredi | uredi kodo] Christiania je bila ustanovljena okrog leta 1000, od leta 1814 je bila glavno mesto, leta 1924 pa sojo preimenovali v Oslo. Danes šteje približno 450.000 prebivalcev. Mesto so že od nekdaj slavili zaradi čudovite lege ob fjordu, prozornega zraka in najboljše pitne vode v Evropi. Svetovno znano je smučarsko središče Holmenkollen v bližini mesta, v gozdove, parke, do jezer in kopališč se je mogoče sprehoditi. Iz norveškega srednjega veka pozdravljajo razstavljene vikinške ladje in trdnjava Äkerhus. Za Oslo je bilo do nedavnega težko reči, da je sodobna metropola. Udobno mesto, katerega podobo obvladujejo mogočen, a precej preprost kraljevi grad, opečnati kompleks mestne hiše z obema nezamenljivima stolpoma in zgradba parlamenta, ki združuje nordijske, italijanske in celo mavrske sloge. V obdobju naftnega razcveta se je Oslo opazno spremenil. Naglica se je povečala, kulturna ponudba je postala bolj mednarodna, ceste so kljub velikopotezni graditvi mreže primestnih in glavnih prometnic velikokrat zamašene. Mestna podoba dobiva nove poteze, deloma zaradi obnavljanja starega jedra, deloma zaradi neprijaznih novogradenj kapitalsko močnih družb. Število kavarn in restavracij narašča in Norvežani odkrivajo zadovoljstvo ob haut cuísine (visoki kuhinji). Oslo ni več prav udobno počasen, temveč je postal svetovna metropola Še vedno pa je mesto, ki ga odlikuje kakovostno življenje. Stavanger - središče naftne industrije Srednjeveška stolnica v središču mesta spominja na to, daje bil Stavanger od 12. do 17. stoletja sedež deželnega škofa, majhen stari del mesta z ljubko pobarvanimi lesenimi hišami pa razkazuje izročilo ribiškega in pristaniškega mesta, ki je imelo v 18. stoletju lastno trgovsko ladjevje. Toda nafta, ki jo črpajo kakih tristo kilometrov pred obalo, je Stavanger postavila na glavo. industrija se je povsem prilagodila črpalni tehnologiji, pogled se ti zaustavi na steklenih in jeklenih palačah naftnih koncernov, vrtalne ploščadi, pripravljene, da jih bodo odvlekli na morje. Bergen[uredi | uredi kodo] Bergen, ki so ga ustanovili leta 1070 v čudovitem fjordu in je bil do leta 1300 norveško glavno mesto, je danes drugo največje mesto v deželi. Zgodovinska privlačnost starega hanzeatskega mesta se nepretrgano ohranja v pristaniški četrti Bryggen. Slikovito prepletene lesene hiše, pisarne in skladiščne barake nekdanjih hanzeatskih trgovcev, ki so prevažali sol in polenovke za menjavo med Bergnom in Hamburgom, je UNESCO zapisal v seznam svetovne kulturne dediščine. Toda niti Bryggen niti tri srednjeveške cerkve, niti trdnjava Bergenhus in stara mestna hiša, niti tihi dom skladatelja Edvarda Griega niti tradicionalni rožni in ribji trg s svojo kljubovalno mediteransko barvitostjo v večno deževnem Bergnu ne morejo prikriti, da se je mesto zaradi naftnega vzpona spremenilo. V središču poganjajo iz tal nebotičniki koncernov, na obrobju in na lepem nabrežju fjorda vsepovsod gradijo. Vzporedno z novo industrijo, ki je povezana z nafto, nastajajo nove stanovanjske četrti, v okoliške hribe se zarezujejo nove ceste in čez fjord se pnejo novi mostovi. Pravi Bergen postaja vse bolj muzej. Trondheim[uredi | uredi kodo] Trondheim je bil ustanovljen leta 997 in je bil še v 13. stoletju kraljeva rezidenca. Danes je najprijaznejše in tretje največje norveško mesto. Tukaj se v upravnem in trgovskem središču, zadnjem velikem mestu, ki odpira vrata proti severu, izgublja vonj po nafti. Ritem v preglednem mestnem središču je umirjen, stara skladišča ob reki Nidelv in ceste, ki jih obrobljajo čedne lesene, v tradicionalnem slogu grajene hiše, hitro odrinejo v pozabo t.i. naftni vek. Sicer ima tudi Trondheim svojo industrijo in pomembno tehniško visoko šolo, toda na obličju prijaznega mesta skorajda ni sodobnih megalomanskih objektov. Pogled z baročne trdnjave Kristiansten zajame meniški otok z njegovim srednjeveškim samostanom in mestnim jedrom, kjer stoji Stiftsgarden, največja evropska lesena palača. Nekdanjo kraljevo rezidenco so postavili leta 1770, okrasto pobarvana učinkuje bolj prijazno kot kljubovalno, zaradi česar kralj še danes rad prebiva v njej med svojimi obiski v Trondheimu. Nedaleč od rezidence je kraj, kjer kronajo norveške kralje, to je Nidarosova stolnica, ki so jo začeli graditi v romanskem slogu in jo dokončali v gotskem. S svojo ganljivo preprostostjo spada med najlepše evropske cerkve in najpomembnejše norveške srednjeveške stavbne spomenike. Reference[uredi | uredi kodo] - https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/no.html - "World Economic Outlook Database, GDP (PPP)" (v angleščini) - "World Economic Outlook Database, GDP (nominal per capita)" (v angleščini) - Seznam držav po BDP (nominalno) na prebivalca - Seznam držav po BDP (PPP) na prebivalca - http://sl.wikipedia.org/wiki/Indeks_%C4%8Dlovekovega_razvoja - http://news.bbc.co.uk/1/hi/in_depth/6704767.stm (v angleščini) Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Poglejte si besedo norveška v Wikislovarju, prostem slovarju.| |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Norveška| - Norway.no, Norway's official portal - Statistics Norway - State of the Environment Norway - State of the Environment Norway: About Norway - Norway entry at Encyclopædia Britannica - Norway from UCB Libraries GovPubs - Norway.info, official foreign portal of the Norwegian Ministry of Foreign Affairs - VisitNorway.com, official travel guide to Norway. - vifanord – a digital library that provides scientific information on the Nordic and Baltic countries as well as the Baltic region as a whole. - Birdwatching Norway - National Anthem of Norway


Kdo bi šel ven, roko gor! // Metka // Sindikat odklonskih entitet 2018 Klub Gromka, ob 19.00: Lana Zdravković: Politični potencial, estetike drag in kvir, predavanje Rebellious KITCH Controversy je nenehno obsedena s politiko. Politični potencial išče vsepovsod, v tem, kako pijemo kavo, kakšno hrano imamo radi, kakšno frizuro nosimo ali pa s kom fukamo. Seveda ga pogosto najde tudi v estetiki drag in kvir. Kaj je bolj politično kot burleska, kabaret, ekstravaganca idr., ki izpostavljajo užitek in zabavo namesto resnobnega iskanja in uprizarjanja »smisla«, igrivo telesnost namesto »ideje« ter obskurnost in banalnost namesto kulturnih in splošno družbeno sprejemljivih vzorcev? In kaj je bolj emancipatorno kot zamejitev lastne identitete skozi preizpraševanje normiranih spolnih vlog, ki generirajo hierarhičnost v patriarhalni kapitalistični družbi, kar neizogibno odpira tudi vprašanja rase in razreda? Rebellious KITCH Controversy je ponovno zaneslo v teoretiziranje, to ima v krvi. Najbrž jo bo še kdaj. A takoj, ko bo pokazala joške, bo vse normalno in spet je ne boste jemali tako smrtno resno. Predstavila bo Vaginal Davis, Divine, Liad H. Kantorowicz in primere iz prakse Tatov podob. Menza pri koritu, ob 21.00: Za crknt Kabaret Za crknt je predstava skupine klovnov, ki skozi svoje točke razkrivajo človeško ranljivost, raztresenost in vznesenost. Gledalcem radodarno ponujajo oddih od vsakdanjega stresa in banalnosti. Kabaret vidijo kot prostor za raziskovanje in odkrivanje samih sebe in svojih skritih lastnosti. Klovni: Eva Škofič Maurer, Tina Janežič, Tomaž Lapajne Dekleva, Simeon Huzun, David Dolamič in gostje // Teater // LGL, ob 19.00: Vihar v glavi, razprodano "Ustvarjalnost in pogum pa sta stvari, ki sta bistveni tudi v gledališču. Moja želja je, da bi skupaj z najstniki, ki bi se zbrali v gledališko skupino, ustvarili predstavo o njih samih, o njihovem življenju, izkušnjah, strahovih in željah, upanjih, jezi in uporu, nerazumevanju odraslih, radosti in veselju, skratka o viharju, ki divja v njihovih možganih in srcih. Želim si, da bi skozi gledališče našli pot za svojo ustvarjalnost, da bi to lahko bil kanal za izražanje vsega tistega, česar v vsakdanjem življenju ne morejo ali ne znajo izraziti." Primož Ekart, režiser Mini teater, ob 20.00, PREMIERA: Tadeusz Slobodzianek, Naš razred Naš razred je zgodba o skupini sošolcev iz majhnega, večkulturnega poljskega mesteca, v katerem so sprva do sovjetske in kmalu nato še nemške okupacije v slogi in prijateljstvu živeli poljski in judovski otroci. V štirinajstih prizorih se pred našimi očmi odvrtijo pretresljive usode desetih učencev nekega povsem običajnega šolskega razreda – od njihovih prvih zaljubljenosti in prijateljstev do neizmerne krutosti, ki jo povzročita antisemitizem in nacizem. Avtor te virtuozno napisane drame skorajda dokumentarno sledi usodam desetih otrok od leta 1925, nekaterim izmed njih vse do danes, da bi skozi zapleten preplet njihovih usod prikazal grozovite posledice tako stalinistične kot nacistične ideološke indoktrinacije, ki sta med ljudmi povzročili popoln razkol in sovraštvo. Obenem pa v drami razkriva tudi problem kolektivne krivde in njenih posledic, ki ljudi določajo in zaznamujejo še danes. Zgodba temelji na resničnem dogodku, ki se je zgodil na Poljskem med drugo svetovno vojno, vendar bi ga lahko prepoznali kjer koli, tudi v Sloveniji, kjer duhovi preteklosti še zmeraj niso pomirjeni in zgodovina še zdaleč ni razčiščena. // kino // Kinodvor: 17:00 / Dvorana: Louise pozimi, Jean-François Laguionie + predfilm: Celica. 19:00 / Dvorana: Pokliči me po svojem imenu, Luca Guadagnino 21:30 / Dvorana: Ne skrbi, peš ne bo prišel daleč, Gus Van Sant Slovenska kinoteka počiva. Drive-in Kino Bežigrad, ob 19.45: Čarovnik iz Oza


source: wikipedia

text: 970. je osmo desetletje v 10. stoletju med letoma 970 in 979. D-0970.


source: CulturaX

text: Valorizacijska konferenca Učilnica MIŠ MAŠ | Eurydice Valorizacijska konferenca Učilnica MIŠ MAŠ 12. oktobra, 2016 | Zadnje novice | CMEPIUS bo 15. novembra 2016 v hotelu Lev v Ljubljani organiziral konferenco Učilnica MIŠ MAŠ – 'maš miš pri roki? Osmišljena raba digitalne tehnologije pri kreiranju in širjenju mednarodnih projektov, na kateri bodo spregovorili o tematiki osmišljene rabe IT v učilnici in o tem, kako najbolje izkoristiti digitalno tehnologijo pri oblikovanju vsebin projektov oz. pouka ter kako s pomočjo IT oplemenititi širjenje projektnih rezultatov in izkušenj. Konferenca, ki bo združila valorizacijsko konferenco CMEPIUS-a in KONFeT, je namenjena pedagoškemu osebju vrtcev, osnovnih in srednjih šol, ravnateljem in drugemu strokovnemu osebju v šolstvu, ki delujete na področju mednarodnega sodelovanja in izobraževanja ter usposabljanja. Program dogodka (.pdf) Na konferenco se lahko prijavite prek e-prijave do 5. 11. 2016. Vir: CMEPIUS, 10. 10. 2016 PrejšnjePovabilo strokovnim delavcem na področju vzgoje in izobraževanja za zbiranje prijav za delo v evropski šoli


Tista sobota po petku // LJUBLJANA // ↗ Dobimo se pred Škucem: 18.00 – Teater v galeriji: Kužek in muca, lutkovna predstava v izvedbi Gledališča Uš 18.00 – Poletne ustvarjalnice: Sitotisk express: Cankarjanski, ustvarjalno delavnico za mlade vodita Meta Žvokelj in Anka Doblekar 20.00 – Muzika na Starem trgu: Noair, alternativni pop 22.00 – Teater v galeriji: Guliver na otoku velikanov, mini kabaret ekstremnih marionet ↗ Pritličje ob 20.00: Poletni celovečerec | Žiga Murko Samo link so popali: https://soundcloud.com/zigasoul ↗ Gala hala ob 23.00: RAVE VOYEUR, tolstoyed Takole pravijo: "Vroč poletni večer je še kako primeren za hrustljave bejslajne, neonske melodije in bengerske ritme, ki jih bomo potegnili iz skritih zakladnic največjih mojstrov techna, housa, electra, acida, braindancea, breakbeata in raznih avanturističnih hibridov. Vabljeni na pošteno poletno rejv razpaljotko." Eat, sleep, rave, repeat! Vstopnina: 3 € do polnoči, 5 € kasneje ↗ Klub Gromka od 19.00: klubski večer "Grejemo klopice na Trgu brez zgodovinskega spomina & poslušamo fino muziko. Pridite ždet z nami!" ↗ Narodni muzej Slovenije ob 18.00: Osvoji veščine neandertalca in se preizkusi v izdelavi piščali! Ob sobotah je v okviru programa Preteklost na dotik na sporedu prikaz izdelave najstarejšega glasbila na svetu. Pridružite se lahko kadarkoli med 18. in 21. uro z nakupom muzejske vstopnice. ↗ Centralna postaja Ljubljana: Sobotno popoldne / LVN Dodali so: "Če nisi na morju si lahko z nami v naši zeleni oazi sredi Trubarjeve ... Muska bo huda, folk tud tko da lahko komot nardiš kkšn story da vrneš frendom na morju." ↗ K4 od 23:59 do 05:00: UVK4: Just a Dance w/ Den7el, Maša, Elovetric MAIN: Maša, Den7el, Elovetric program / music policy: disco, nu-disco, electro, retro synth ... Klub K4 je zajelo ultravijolično valovanje poletne klubske sezone, pred katerim ne pomaga noben faktor. Najmočnejši ga bodo odrejvali tudi v poletni vročini in to kar dvakrat tedensko. Za švic bodo zadolženi večinoma domači rezidenti, ki ga bodo tenstali vse od techna, housa, electra in tja do drum & bassa. Vstopnina: 5 € < 1.00 < 7 € // PRI NAS JE VSE MALCE IZVEN // ↗ Okarina festival Bled OB 20.30: Gato Preto (Mozambik) Lokacija: JEZERSKA PROMENADA Duet Gato Preto (portugalsko za “črne mačke”) združuje vse, v čemer je mednarodna klubska kultura najboljša, od funka iz favel v Riu do groova južnoafriških townshipov do angolskih kuduro-tehno hibridov. Vse te sestavine vnašata v recept za globalni bas na podlago rave partyjev in breakbeatov. Zasedbo sestavljata: Lee Bass, skladatelj in aranžer, in mozambiška fatalna MC-jka Gato Misteriosa s svojimi udarnimi portugalskimi poantami. Njuna kombinacija sintov in procesorjev ob spremljavi afriških tolkalcev in plesalcev, groova in nadzvočnega basa publiko drži v transu. Njun najnovejši album Tempo je izšel marca 2017. Vstop prost // NEHIŠNI ZASLONI // ↗ Film pod zvezdami | Film Under the Stars ob 21.30: Whitney Intimen, ganljiv in presenečenj poln dokumentarni portret pop ikone Whitney Houston, po domače "Nippy", je z uradnim pooblastilom pevkine družine zrežiral oskarjevec Kevin Macdonald (Marley). Film, ki je nedavno doživel svetovno premiero v Cannesu, v Kinodvor prihaja kmalu po lanskoletnem dokumentarcu Nicka Broomfielda Whitney Houston (Whitney: Can I Be Me). Cena vstopnice: 4,5 € ↗ Premiera filma Mamma Mia! Spet začenja se ob 20.00, dve lokaciji: Kolosej in Drive-in Kino Bežigrad Konec poletja se bo spet začelo: na filmska platna prihaja drugi del velike uspešnice Mamma Mia, v katerem smo spoznali simpatično Sophie, ki se bo kmalu poročila in bi zato rada ob sebi imela tudi očeta. Ker ji mama Donna nikoli ni zaupala očetovega imena, Sophie na mali grški otok pripelje trojico moških iz mamine preteklosti. Med ugotavljanjem, kdo bi lahko bil njen oče, nastaneta kaotičen vrtinec zabavnih zmešnjav in poplava romantičnih čustev. Filmska zgodba novega dela MAMA MIA: SPET ZAČENJA SE! se vrača v zgodovino in opisuje dogajanje, ki je pripeljalo do nenavadne zgodbe s tremi očeti. Na filmskih platnih ne bo manjkala igralska zasedba z Mery Streep, Pierceom Brosnanom, Stellanom Skarsg?rdom in Colinom Firthom na čelu. Slišali bomo tudi Abbine uspešnice, ki jih ustvarjalci prvega dela niso uporabili. Kinodvor: 20:00 / Mala dvorana: Grace Jones, Sophie Fiennes Komuna: 15.45: Klub zadovoljnih žensk, komedija, Bill Holderman 17.45: Ljubiti Pabla, biografska kriminalna drama, Fernando León de Aranoa 20.00: Mamma Mia! Spet začenja se, glasbena komedija, Ol Parker Slovenska kinoteka ne obratuje. Lepo tisto nedeljo, ki pride po soboti!


Izobraževalna gradiva Želite izvedeti več o ekonomiji in o našem delu v ECB? Potem raziščite multimedijske vsebine na tej strani in odkrijte različne priložnosti, kako se lahko povežete z nami. Kaj je torej ECB (po razlagi youtuberja Simona Clarka)? Vlogerja Simona Clarka smo povabili na Forum ECB o centralnem bančništvu v Sintri, kjer se vsako leto srečujejo guvernerji centralnih bank in strokovnjaki za ekonomijo, da bi razpravljali o vprašanjih v zvezi z denarno in drugimi politikami. Simon je nameraval govoriti z doktorskimi študenti, ki na forumu predstavljajo svoje raziskave, toda še prej je želel odgovoriti na tole temeljno vprašanje! Oglejte si pogovore youtuberja Simona Clarka z mladimi ekonomisti in pobrskajte po njihovih raziskavah Pobude za mlade Na spletu, v prostorih ECB in v različnih krajih po Evropi organiziramo vrsto dogodkov posebej za mlade v starosti med 16 in 30 let, kot so dialogi z mladimi in dijaško tekmovanje Generacija €uro. ECB pojasnjuje Iščete informacije in gradiva o ECB? Bi radi podrobneje raziskali kako temo, s katero se ukvarja ECB? Center ECB za obiskovalce in predavanja po meri Če želite izvedeti več o tem, kaj delamo in zakaj, lahko pridete v našo glavno stavbo v Frankfurtu. Če centra za obiskovalce ne morete obiskati osebno, si ga lahko vedno ogledate virtualno. Že dobro poznate vlogo in naloge ECB? Zakaj ne bi potem zaprosili za eno naših predavanj po meri? Igre in aplikacije Naučite se kaj novega o bankovcih in kovancih v igri »Euro Run« (za iPhone in Android) in v novi različici Akademije za eurogotovino (za iPhone in Android). Lahko tudi zberete vse dokumente in jih dostavite Svetu ECB v igri »Top Floor«. Ali pa poskusite najti pravo obrestno mero v igri »€conomia« in se naučite še več o inflaciji v igri »Inflation Island«. Pridružite se nam! Ste pred kratkim diplomirali in iščete naslednji izziv? Vas zanimajo centralnobančne in evropske zadeve? Bi radi prispevali k boljšemu življenju evropskih državljanov? Potem si oglejte priložnosti, ki jih ponujamo, in se pridružite naši mednarodni ekipi.


Predstavitev posvetovanja Ciljna skupina Posvetovanje je namenjeno vsem, ki se ukvarjajo s politiko in prakso družbeno odgovornega javnega naročanja, denimo organi centralne države in lokalne uprave, mreže/grozdi javnih naročnikov, podjetja in organizacije socialnega gospodarstva, neprofitne in nevladne organizacije, mednarodne organizacije, sindikati, panožna združenja in združenja dobaviteljev ter posamezniki iz akademskega sveta in zasebnega sektorja, ki jih zadeva družbeno odgovorno javno naročanje. Syftet med samrådet S tem ciljnim posvetovanjem želimo zbrati mnenja deležnikov o obsegu in strukturi priročnika Evropske komisije o družbeno odgovornem javnem naročanju. Natančneje, Komisijo zanima, kakšna navodila naj objavi in njihova struktura ter kako kar najbolje izkoristiti zbrane dobre prakse. Rezultate posvetovanja bo uporabila za pripravo novega priročnika o družbeno odgovornem javnem naročanju in morebitnih dopolnjujočih dokumentov. Evropska komisija je leta 2011 objavila priročnik o družbeno odgov 003a8b ornem javnem naročanju: Kupujte socialno - Priročnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju EU je v zadnjih šestih letih posodobila svoja pravila o javnem naročanju ter z direktivami o javnih naročilih leta 2014 razširila možnosti za uporabo socialnih klavzul. Deležniki iz zasebnega in javnega sektorja v EU vse pogosteje uporabljajo javna naročila za izboljšanje družbenega in poklicnega vključevanja, nakupovanje etičnih izdelkov in storitev ter ustvarjanje boljših pogojev za invalide in depriviligirane družbene skupine. Številni med njimi, zlasti iz sektorja socialnega gospodarstva, so pozvali k posodobitvi obstoječega priročnika in zbiranju dobrih praks družbeno odgovornega naročanja. Evropska komisija se je v sporočilu Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za Evropo 3. oktobra 2017 zavzela za sistematično uporabo strateškega javnega naročanja. V podporo temu cilju bo kmalu predstavila projekt, ki bo: - ozaveščal o možnostih, ki jih ponujajo direktive iz leta 2014 - vseboval jasna in praktična pojasnila, kako v javna naročila vključiti socialne vidike - zbral in razširil primere in dobro prakso družbeno odgovornega naročanja - izboljšal dostopnost javnih naročil za socialna podjetja Način oddaje odgovorov Svoje mnenje sporočite z odgovori na spletni vprašalnik. Vprašalnik je na voljo v 23 jezikih EU, odgovarjate lahko v kateremkoli. Vprašalnik je pripravljen v skladu s smernicami za dostopnost spletnih vsebin (WCAG)2.0. V skladu s pravili Evropske komisije glede transparentnosti odgovorov ne bomo objavili, pridržujemo pa si pravico do objave povzetka prejetih mnenj ter podatkov o številu in vrsti deležnikov, ki so sodelovali v posvetovanju.


Pesa schitonoska fotografija Pesa schitonoska - Cassida nebulosa L. (Coleoptera red, družina Chryso-). Insekt razvija na sladkor in sladkorne pese, vendar bolj na laboda, bela goosefoot Mari in drugih plevelov. Schitonoska poje stran na oknih listov, skozi luknjo ali poje liste od robov, pogosto zapusti glavno žilo. Hrošči rjavo rumene ali zelene z majhnimi črnimi pikami, 6-7 mm v dolžino. Pokrovke in vratnem ščitu veliko širši in telo prikryvaayut hrošča z glavo v obliki ščita. Rjave noge, boki mrk. Pokrovke z rednimi vrstami pik. Elytrums stranski robovi srednji del zgosti. Ličinka je rumeno-zelene barve, ravno na straneh telesa je precej velik nazobčanimi bodice, vključno z dvema nazaj več. Konec ličinke trebuh ukrivljen navzgor. Žuželke se pojavijo zgodaj spomladi. V aprilu, samice začnejo nesejo jajca v skupinah na listi Chenopodiaceae plevela in zgornji pokrov izločki, ki ima obliko pol prozorno folijo. Povprečna rodnost 200 jajc na ženske. Razvoj zarodka traja 10-12 dni. Ličinke razvije v 2-3 tednih, nato pa med listi porumenijo ravno ščemeč bub. prve generacije odraslih pojavljajo v juliju, drugi konec avgusta. Hrošči so druge generacije stanja mirovanja. Nadzorni ukrepi. Uničevanje plevela, še posebej družine Chenopodiaceae. Na ročno pletje je potrebno, da jih odstranite iz polja. Uporaba insekticidov proti ličinke hroščev in schitonoski po ... Seznam EPV schitonoski na zadel 0.7-1 kopij / m2, več kot 10 ličink na 1 obrat v fazi 4-5 parov pravih listov. Kapyushonchaty kobilica - "tropski žrebica" Schitonoska ali želv hrošč: da od insekt? Kako nevarne črna (pesa) Weevil Treschalki - barvita beetle leaf hrošči Krasotel net: fotografije, opis hrošča Drevesinnik ali bora zalubniki Hercules Beetle - najmočnejši hrošč slv.guruanimal.ru » Žuželke » Schitonoska pese


Lahko kdo na kratko opiše bistvene razlike med tema dvema? (07-02-2017, 00:08)borderuros Napisal: Lahko kdo na kratko opiše bistvene razlike med tema dvema? Oh, preveč je vsega...zadevi se razlikujeta kot noč in dan raje konkretno uprašaj kaj te zanima... Ne rabim natančna navodila, okvirno me zanima.... - streljajo silhuete - odvrže se lahko poln nabojnik na tla - omejitev pri orožju - teža - tok je lahko samo klasičen - tok in orožje morajo biti skrito za jakno - odvrže se lahko le prazen nabojnik na tla, poln se mora pospraviti - tok je lahko klasičen ali hitri Koliko nabojev se ustreli v vsako tarčo? Pozicija streljanja je naprej določena? Kako se šteje čas in zadetki? Predpisani kosi oblačil? Kot prvo, IDPA v Sloveniji ne obstaja. Obstajajo samo približki, saj mnogim v Sloveniji, tako organizatorjem, kakor tudi tekmovalcem, IDPA pravila ne ustrezajo. Nekaterim zaradi želje po čim večji udeležbi in različnosti tekmovanj (uporaba dolgocevnega orožja), drugim pa zaradi streljanja s pištolami, ki so v IDPAju prepovedani oz. niso dovoljeni. Največkrat je to teža. IDPA je v Sloveniji včasih obstajal, in sicer se je zgodba začela v v letu 1998 (ali leto prej, kasneje). Takrat se je tekmovalo v pravem IDPAju, ravno tako je več slovenskih tekmovalcev odhajalo na ameriške "Nationalse", ki so bili v tistem času največje IDPA tekmovanje na svetu. Po več takih in drugačnih tipično slovenskih peripetijah, ki so temeljile predvsem na "striženju ovc" (beri $), se je razvilo več zvez z različnimi imeni, vse pa temeljijo na pravilih IDPAja, ki jih je vsak organizator priredil po svoje. S tem, da IDPA ne pozna streljanja z dolgocevnim orožjem, temveč samo streljanje s pištolo in revolverjem. Sicer spodbujajo tudi strelstvo z dolgocevnim orožjem, vendar kot stranske dogodke. Izdali so tudi "Provisional" multigun pravila, vendar, kot vem, so ostala "Provisional". Najbližje se IDPA strelja v severni Italiji. Sicer je po Evropi slabo razvit, ravno zaradi načina streljanja, saj je evropsko dojemanje tovrstnih tekmovanj povsem drugačno od ameriškega... Kot način streljanja gre za simulacijo različnih situacij, v katerih se lahko znajde imetnik orožja. Pri streljanju na tarče moraš uporabljati kritje, streljati v taktičnem zaporedju, sekvence, menjavati nabojnike taktično,... Uporablja se oprema, ki jo naj bi uporabljal tudi v realnem življenju (tokovi). Pri tem je vloga sodnika izjemna, saj po večini nimaš linij, od koder streljaš na tarče, temveč te sodnik v ozadju ocenjuje, ali si dovolj v kritju. Seveda te sodnik opozori z glasnim "Cover", če ne uporabljaš kritja. Tako je tvoje streljanje zelo odvisno od sodnika... Pri varnosti te pa pri nevarnem rokovanju najprej opozorijo. Če pa to ne zaleže, te pa diskvalificirajo, vendar je tega bolj malo... Bistveno je tudi, da moraš vedno uporabljati "prikrito" nošnjo orožja, kar pomeni, da moraš uporabljati brezrokavnik ali jakno in skriti tok za pištolo in nabojnike. Sicer se je pa IDPA razvil na pobudo Jima Hackatorna in Billa Wilsona, saj se v svetu hitrega razvoja IPSCja nista več videla in sta ustanovila disciplino, ki bi šla bolj v smislu "Back to the Routes"...k osnovam praktičnega strelstva. Za točkovanje se uporabljajo časovni pribitki na tvoj osnoven čas na progi. Več o IDPA na www.idpa.com in na youtube Z IPSCjem je povsem drugačna zgodba, ki temelji predvsem na varnem izvajanju streljanja po mednarodnih pravilih, ki veljajo po vsem svetu in je za razliko od IDPAja bolj razvito, tekmuje pa se s kratkocevnim in dolgocevnim orožjem. Obstajajo pa tudi 3Gun tekmovanja, kjer je tekmovanje sestavljeno iz treh zvrsti, tekmovanja s pištolo/revolverjem, šibrenico in puško. Bistveno je, da po istih pravilih streljaš na vseh nivojih teh tekmovanj po svetu. Opremain oblačila so predvsem športna, ni prikritega nošenja, tokovi so odprti, dovoljena je uporaba kolenčnikov, različnih ščitnikov (streljanje leže9, dodatkov na pištolah, puškah šibrenicah. Kakšna pištola v odprti diviziji izgleda tudi kot "Space Gun",... Prostori streljanja so omejeni z barikadami in linijami, ki jih ne smeš prestopiti. Strelja se pa po lastnem preudarku, kar pomeni, da tekmovalec strelja na tarče, ki so na progi, na lasten način, po svojem mnenju. Bistvenega pomena je varno rokovanje. Ni skrivanja za barikadami, ni taktičnih menjav, šteje samo čas, ki ga na progi porabiš, zadetki ter, kar tudi zelo pomembno, varno rokovanje. Oprema je specifična, orientirana na čim hitrejši poteg orožja, menjavo nabojnika, nabojnik menjaš kadar želiš,... Za točkovanje se uporablja število točk na progi in tvoj čas.... Za napisat je ogromno, tako da je najbolje, da več informacij dobiš v katerem od klubov, ki se s tem ukvarjajo, predvsem pa na www.ipsc.org in www.ipsc.si ter, seveda, youtube... Citat: Vem to: - streljajo silhuete - DA - odvrže se lahko poln nabojnik na tla - NE - omejitev pri orožju - teža - DA - tok je lahko samo klasičen - DA - tok in orožje morajo biti skrito za jakno - DA - večkotnik - ? - DA in NE, odvisno... - odvrže se lahko le prazen nabojnik na tla, poln se mora pospraviti - NE - tok je lahko klasičen ali hitri - DA Koliko nabojev se ustreli v vsako tarčo? - praviloma 2, železne štejejo, ko padejo Pozicija streljanja je naprej določena? - NE Kako se šteje čas in zadetki? - čas - pogledaš timer, zadetki - pregledaš in oceniš tarče. Predpisani kosi oblačil? - NE IPSC: Predpisana pa je tudi pozicija, kje nosiš tok za pištolo in za nabojnike (razen v Open). Najboljš pogledati pravila na www.ipsc.org ali prevod na www.ipsc.si. Borderuros: lansko leto sem začel z IPSC in kot začetnik ti svetujem, da se držiš te discipline. Nimam izkušenj z IDPA (sem pa odstrelil par tekem IASC) in ti povem, da je varnost najbolj stroga pri IPSC. In to je najbolj pomembno! Starejši mački marsikaj povedo, kaj se dogaja na raznih tekmah; tudi sam sem že doživel "kriljenje z dolgimi cevmi" (seveda ne na IPSC) ... zato večkrat pravim: streljanje ni košarka, kjer je vseeno, če ti žoga pade na nogo, ali pa če jo komu vržeš v hrbet. Spremljaj www.ipsc.si kjer so objavljeni termini za tečaj+izpit IPSC in potem na tekmi pocukaj izkušene, pa ti bodo radi pomagali. Za IPSC moraš narediti varnostni IZPIT? Ja. V teoriji (vprašanja iz pravil) in praksi (streljanje na progah). Torej ne moreš na tekmo dokler nimaš IPSC varnostnega izpita... :-P Seveda ne, kar je tudi edino pravilno. Morda se ti to sliši čudno, nenavadno ali vzvišeno, a tako je. Boš razumel, ko boš na prvi tekmi. Po mojem mnenju bi tak moral biti pravzaprav izpit za varno rokovanje z orožjem. Namesto 4 urnega predavanja o zakonodaji, bi bilo veliko bolj smiselno 4 urno rokovanje z orožjem. 07-02-2017, 11:23 (Ta prispevek je bil nazadnje popravljen: 07-02-2017, 11:27 od IPSC Boštjan.) ker se na tekmovanjih nimajo/mo časa ukvarjati s tem, ali je nekdo dovolj varen, da lahko tekmuje. Namreč, v IPSCju se na progah zadeve odvijajo z veliko hitrostjo in željo po čim boljšem rezultatu. Obstaja čas/obdobje, pred piskom timerja in čas po pisku timerja. Dve popolnoma različni prostorski dimenziji. Človek včasih ne more verjeti, kaj vse se dogaja po pisku timerja, ko tekmovalci streljajo pod obremenitvijo. Stvari, ki bi jih na treningu ali brez timerja naredil povsem z lahkoto, logično in razumljivo, predvsem pa varno, po pisku timerja postanejo "čudne". Primer: veliki popper, ki ga tekmovalec skuša zadeti na razdalji 10 metrov, bi ga na treningu ali brez časovne obremenitve, z lahkoto zadel s prvim strelom. Ko pa je ta isti tekmovalec po pisku timerja na progi, pa postane ta veliki popper izredno majhen, včasih pa celo "premikajoč se". Namreč, tekmovalec ga ne zadane več s prvim strelom, temveč, včasih, celo s petim, sedmim... In potem se hecamo..kaj je pa bilo..a se je premikal...on te čaka...prosi te...daj me, daj me...ti pa mimo... Tako da, kot pravimo, ni bistveno, kaj znaš in kako znaš na treningu. Bistveno je, da znaš odstrelit, ko pride "Žuta minuta" oziroma, ko na tekmi zapiska timer. Predvsem je bistveno varno rokovanje, potem pa vse ostalo. Z dobrim treningom in ustrezno pripravo, pride tudi dober rezultat. Vsi pa se moramo zavedati svojih limitov. Brez tega ne gre...včasih so apetiti preveliki, samozavest ogromna, jemanje proge ali posameznih tarč preveč zlahka,... Potem pride pa pisk in čas, ko je treba pokazati, kaj znaš. In to je edino merodajno opravilo. In končna razvrstitev...prvi je samo eden, ostali pa v iskanje razlogov za neuspeh...ki jih velikokrat nočejo/mo videti v tistem, ki ga zjutraj vsak dan prvega vidimo v zrcalu. Največkrat je tisti kriv za dosežen rezultat...ne sonce, prehrana, vročina, blato, punca/žena/mož, merki, jutranja kava, zamuda, podlaga streljanja, tarče, strelivo,... Seveda...najslajše so pa debate po tekmi, ko se začne "ČE-tekma"...če tam ne bi streljal tako in če tam ne bi streljal tako, bi bil boljši...bi bil tretji, drugi, prvi..." Jasno, tudi tisti, ki je uvrščen pred tabo ima isti repertoar besed...in tudi tisti za tabo...vsi bi bili boljši, če... Dobro ste se razpisali... 8-) 07-02-2017, 11:49 (Ta prispevek je bil nazadnje popravljen: 07-02-2017, 11:50 od IPSC Boštjan.) Bolje da se to ve sedaj, da ni potem slabe volje in ter . 07-02-2017, 12:16 (Ta prispevek je bil nazadnje popravljen: 07-02-2017, 12:17 od borderuros.) (07-02-2017, 11:49)IPSC Boštjan Napisal: Bolje da se to ve sedaj, da ni potem slabe volje in ter . Točno to. Bolje se na začetku pozanimati o vsem. 8-) Kako je s streli? Na vsako tačro zadaneš le 2x in potem se prestaviš? 07-02-2017, 13:01 (Ta prispevek je bil nazadnje popravljen: 07-02-2017, 13:02 od JRC.) Saj ti je odgovoril že Boštjan zgoraj : papirnato tarčo ustreliš 2x... lahko tudi 10x, štejeta najboljša 2 strela. (če v tarči nista 2 zadetka, so kazenske točke. V kovinske pa toliko časa, dokler ne pade. Koliko pa je tarč? Kok časa imaš na razpolago? Kaj pa je pogoj za opravljanje izpita. Ali je to samo tečaj ali je tudi izpit. Se ve v naprej kaj je potrebno znati in imaš vso teorijo na voljo. Koliko je cena tečaja/izpita? Trenutni čas: 16-12-2019, 09:39 Poganja MyBB, © 2002-2019 MyBB Group.


Davis Vantage Vue - na katero spletno stran jo vnesti ZEVS Forum Tehnika Vremenske postaje Davis Vantage Vue - na katero spletno stran jo vnesti Avtor Tema: Davis Vantage Vue - na katero spletno stran jo vnesti (Prebrano 5666 krat) « dne: 01. Marec 2017, 20:58:54 » Pozdravljeni.Jaz sem nov, kar se vremenskih postaj tiče.Zanima me glede vremenske postaje Davis Vantage Vue in Weathwrlink Ip.Kam oz na katero stran na internetu je najboljše dat da bodo podatki čimbolj ažurni in zanesljivi? In seveda bi bil vesel kakšnih navodil.Trenutno imam povszavo na Weatherlink in wuweather strani. Weatherlink je nekako staromoden.Wuweather pa zamuja z podatki. Za vsak nasvet se lepo zahvaljujem. Odg: Davis Vantage Vue - na katero spletno stran jo vnesti « Odgovori #1 dne: 01. Marec 2017, 21:38:02 » Sam imam tudi Davis VP2+ postajo z weatherlikIP dataloggerjem in preko Weathelink.com nimaš kaj veliko možnosti za posredovanje podatkov na druge strani, le na: CWOP, GLOBE in Weather Underground. Brez lastnega PC-ja ali katere druge rešitve ne moreš pošiljati podatkov na druge spletne strani oziroma na lastno spletno stran. Lahko sicer preko katere od skript, ki podpirajo tudi weatherlink.com ali katero od prej naštetih strani kreiraš tudi svojo spletno stran brez PC-ja.


Izgradnja druge cevi karavanškega predora se zaradi Petričevih zasebnih interesov vse bolj odmika, nastaja velika gospodarska škoda!


text: Kako Treat pazduho Razor izpuščaj lahko srbeča , boleče , luknjasta pazduho britev izpuščaj, ki ga od številnih dejavnikov , vključno s topim britve , britje v nasprotni smeri rasti dlak naravno , suho kožo , ki jih trpek pazduho deodorant povzročajo , in "suho povzročil " britje --- ki ne uporabljajo katerega koli ali dovolj mazanje kože , da bidrsenje britvice brez zapletov . Čeprav je preventivanajboljše zdravilo , obstaja več domača pravna sredstva za omilitev nelagodje pod pazduho britev izpuščaj uporabljate izdelke, ki jih morda že imate v vaši hiši . Tisto, kar potrebujete Potato and Ljuštilac vonja losjon jagod Neomejeno Spoon jezik jabolčni kis jezik bombažne kroglice Najizpuščaj zdraviti s časom. Če lahko, ustavite britje , izpuščaj posejana pazduhami za teden ali dva , da se omogoči , da se koža zaceli . pomiriti srbenje . Drgnjenje surovega krompirja na pazduho izpuščajem lahko pomirja srbečico . Olupite krompir in se pretvarjati, da jepalica deodorant , kot si nežno drsijo krompir v prizadetem območju . vlažijo kožo . Aloe vera gel in losjon lahko olajša srbenje in bolečino in tudi pomaga vlažijo kožo pod pazduho , da se prepreči bodoče britev izpuščaj. Nanesite tanko plastjo aloe vera gela ali unscented losjona ( vonj lahko še dodatno dražijo občutljivo izpuščaj ) na pazduhe pred spanjem. okužba Prevent . Izpuščaj ni resen , vendar malo udarci še vedno lahko okuži . Zdrobite nekaj jagod s hrbtom žlico in zbadanje celuloze na vašem pazduho britev izpuščaj , jagode imajo naravne antiseptične lastnosti . Prav tako lahko potopil vate , v jabolčni kis in očisti prizadeto območje ---kis pomirja srbenje in preprečuje okužbo .