predlagam.vladi.si: Plačilo "neuspelega" študija Plačilo "neuspelega" študija Ogledov: 4991 Predlog ustvarjen 15.02.2012 Z odzivom organa 19.04.2012 Zadnja sprememba 14.02.2012 20:28:44 Predlagam, da študentje, ki pogojev za vpisan letnik npr. 5 let kasneje še niso opravili, vrnejo stroške šolanja za tisti letnik. Tisti študentje, ki kljub ponovnem vpisu v letnik še nimajo opravljenih pogojev plačajo stroške za npr. letnik in pol (namesto za dva krat vpisan letnik). Absolventski staž je tukaj izjema. S tem bi se znebili vseh študentov, ki so vpisani samo zaradi statusa samega (da lahko izkoriščajo ugodnosti, ki so jih študenti deležni: študentski dom, študentsko delo...) in študentov, ki se vpišejo zato, ker so se pač vsi ostali tudi nekam vpisali (in takih ni malo, vam garantiram). Manj šolnin torej, ki gredo iz državnega proračuna, manjše obremenitve fakultetnih pedagoških delavcev in več prostora na prenasičenih fakultetah (še posebej v prvih letnikih). Ne verjamem, da bi se s tem zmanjšalo število diplomirancev, prepričana pa sem, da bi se s tem "kvaliteta" diplomirancev povečala. Prav tako bi študentsko delo (lahko tudi v taki obliki kot je sedaj) s tem postalo res le sredstvo za preživljanje študentov in ne več resna konkurenca "rednih" delavcev. Ključne besede Plačilo šolnine, študentsko delo anekdota | 09.03.2012 | 13:03 Predlog se da spreminjat. Klikneš na Uredi. anekdota | 04.03.2012 | 15:38 V nekem predlogu tule sem že pred kratkim pisal... predlog je sicer zanimiv in morda do nekje pravičen, saj nalaga tistemu ki nekaj prejme v posodo tudi odgovornost in obveznost. To se mi zdi smiselno. Seveda pa ne moremo vseh študentov metati v isti koš. Nekateri eventuelno zbolijo, se jim zgodijo različne okoliščine katerih rezultat je, da zanemarijo študij. Recimo nekdo je športnik ki se udeležuje mednarodnih tekmovanj, drugi je imel socialne težave, tretji je dobil trojčke, itn. Torej okvirje ki ljudi vzpodbujajo k učenju, hkrati pa jim nalagajo odgovornost, se mi zdijo sprejemljivi, a v tem mislim, da je potrebno določenega študenta obravnavati tudi individualno, glede na razloge zakaj študija ni opravil. Lenoba ni isto kot okoliščine v katerih se oseba ne more učiti. Študenta ki resnično želi opraviti nek študij, pa ga zaradi objektivnih razlogov ni mogel, bi bilo nepravično in nesmiselno prikrajšati podpore. Mala Mojka | 08.03.2012 | 08:46 Se strinjam, res je treba upoštevati tudi izjeme. Sem tudi na to pomislila, vendar na žalost ne znam predloga spremeniti (ne vem, če se ga sploh še da). Jasno, da, če imajo objektivne razloge za nedokončanje študija, je to težje. Čeprav, roko na srce, 5 let (za letnik) je res dolga doba. Izjeme bi morale biti res "resni" razlogi. Laskec | 01.03.2012 | 09:05 Se strinjam sam sem naredil višjo in visoko šolo in vse izpite v prvem možnem roku! Zraven sem v času počitnic in nekaj ob študiju tudi delal in je šlo vse skozi! Žal sem pa po študiju brezposeln saj vsi bivši delodajalci bi me zaposlili zgolj preko napotnice in malo obžalujem, da sem vse opravil sprva. Z novim šolskim letom se bom vpisal na magisterij in ga imam namen tudi opraviti le da bom tokrat bil premoran načrtno ponavljati prvi letnik zaradi neumne slovenske zakonodaje. Fishella | 23.02.2012 | 18:06 Če bi se dalo dobiti zaposlitev po srednji šoli sploh nobeden ne bi rinil na študij in delal preko študenta. Tako da se raje lotite tega preoblema kot pa da trpinčite študente ki jih čaka še težka prihodnost... npr. če dobijo zaposlitev pri tridesetih, bodo delali ravno dokler ne bodo že z eno nogo v grobu... država pa pri vsem tem pozablja da če začne človek delati pri 30 letih pred tem pa dela že preko študenta 10 ali 15 let ne bo zmožen več pri 60 delati in jih bo več kot pol dobilo status invalida... Mala Mojka | 29.02.2012 | 23:19 Ni moja naloga, da resim svet, ampak je moja zelja, da podam predlog, ki bo, po mojem, pravicen in pomaga resevati financno stanje. Se pa strinjam, da bi bilo boljse, ce bi bile sluzbe bolj dosegljive. Je pa to za mene preprosto prevec kompleksen problem, da bi se ga lahko lotila kar z enim (ali par) predlogom. Se ljudje, ki so bolj pametni od naju imajo probleme "zbalansirati" najbolj ugodno stevilo studentov, zaposlenih in upokojenih, da bi bilo za vse najboljse. sp | 22.02.2012 | 22:04 Dober predlog:študentje naj resno študirajo in končajo študij v razumnih rokih. benF86 | 17.02.2012 | 20:16 Vsak, ki mu študentsko delo lahko predstavlja resno konkurenco, naj raje razmisli o tem, zakaj mu lahko nek nekvalificiran študentek predstavlja grožnjo na delovnem mestu in kako bi lahko dvignil svojo vrednost za delodajalca. Tipično slovensko - namesto da bi izboljševali svoj položaj poskušamo poslabšati položaj drugih. Študentsko delo pa je enkrat že bilo skoraj ukinjeno, pa se je neinformiranim ovcam, pardon, raji, pardon, poštenemu in delovnemu slovenskemu narodu zdelo, da je malo delo slaba alternativa, čeprav najbrž 90 % ljudi zakona sploh ni prebralo (tako kot sem prepričan, da 90 % ljudi misli, da sem naredil napako, ko sem pred znakom za odstotke zapisal presledek.) benF86 | 02.03.2012 | 09:24 K 1: Ne, taki niso problem. So pa dokaz, da študenta niso odpustili, ker je diplomiral, ampak ker je bil zamenljiv. Dobrodošli v kapitalizmu. Kdor je zamenljiv, se ga ob boljši priložnosti zamenja, ne glede na to, ali je študent ali delavec s 30 leti delovne dobe. K 2: Študenti imajo status študenta zato, ker je pač napisan zakon tako, da dobiš ob vpisu na študij status študenta. Sam status študenta k študiju pripomore zgolj finančno, pa še to v zanemarljivi meri. Če si kuhaš sam, za hrano porabiš ravno toliko kot za bone, če si seveda pripravljen študentsko jesti. V študentskih domovih je prostora za le delček študentov, kar pomeni, da večina plačuje tržne najemnine. Edina prednost, je študentsko delo, s katerim lahko študenti zaslužijo dovolj, da se osamosvojijo, kar bi pa bilo preprosto izvedljivo, tudi če bi naša preljuba Slovenija imela malo fleksibilnejšo delovno pravo (npr. da bi nehali dvigovati stroške opravljanja dopolnilne dejavnosti - nekoč te je to stalo 40 €. Dandanes čez 180 €). Poleg tega ni hec v nekvalificiranosti ampak v nenadomestljivosti delavca. Tudi če vzamemo za primer npr. klicne centre - nekdo, ki opravi na dan 30 anket, bo z vidika delodajalca boljša naložba, kot drug, ki jih opravi le 10, pa čeprav ga slednji stane 20 % manj. Isto velja za karkoli. K 3: Vlada tega ne bo kar tako naredila, ker bi to bil politični samomor, vsaj dokler bodo študentki take ovce, da jih lahko ŠOU napumpa, da grejo protestirat proti čemerkoli, pa čeprav je morda celo v njihovo korist, in na naslednjih volitvah kompletno volit nekoga, ki je bil proti temu. K 4: To, da študenti morajo delati, da preživijo med študijem, ni žalostno, ampak je prav. Seveda vkolikor dejansko delajo na svojem študijskem področju. Ampak namesto, da rešujete problem tako, da bi ogromno mladih pahnili v dolgove zaradi iz raznoraznih razlogov legitimno in manj legitimno nedokončanih letnikov, se raje zavzemajte za rešitev, po kateri bo volk sit IN koza cela. Npr. za državno subvencioniranje popoldanske obrti študentov "v zameno" za odpravo študentskega dela in študentske davčne olajšave, kar bi bila še najboljša rešitev, saj hkrati izenači študenta z ostalimi delavci, mu pa tudi omogočila preživetje. Mala Mojka | 29.02.2012 | 23:09 Ne vsak, ampak zelo dosti studentov, ki so delali pri kaksni firmi v casu studija na napotnico, so bili odpusceni takoj, ko so diplomirali. Po tem so zaceli drugace razmisljati o svoji (bivsi) konkurentnosti. Drugace pa se mi "namesto da bi izboljševali svoj položaj poskušamo poslabšati položaj drugih" ne zdi dober argument proti mojem predlogu. Drzava omogoca zastojn studij z namenom, da bi studenti studirali, ne pa delali vse drugo. Pomisliti je treba na to, da bo vsak zaposlen moral placati davek, komunalne prispevke, hrano v polni vrednosti (in nima subvencionirane v obliki bonov), elektriko in polno stanarino (ne pa subvencionirane), pa ni vazno, ali ima pet otrok in minimalno placo. In temu delavcu je potem v konkurenco se student, ki ne placa davka, komunalnega prispevka, je na bone, ne placuje elektrike (v studentskem domu na primer), zivi v studentskem domu in dela vse drugo, razen studira. Da ne bo pomote: ne mislim, da so vsi studenti taki, ampak, da bi jih moralo biti cimmanj. In moj predlog bi pri tem pomagal. Na drugi del komentarja pa ne nameravam odgovarjati, saj se mi zdi, da odseva nesprejemanje demokracije (demokracija pac omogoca tudi odlocitve, ki jih sprejme pescica nepoucenih ljudi, ce se ostali s tem strinjajo=ne volijo drugace). benF86 | 01.03.2012 | 09:32 Zanimivo, da pa nekaterim študentom delodajalci že med študijem ponudijo redno zaposlitev takoj po diplomi. In tudi po študiju nimajo težav z iskanjem zaposlitve. In zanimivo je tudi, da to ne velja zgolj za naravoslovce, ampak tudi za družboslovce in humaniste, ki med študijem niso zgolj "kelnarili" in študirali, ampak dejansko delali na svojem področju in imajo zato po diplomi 3-4 leta delovnih izkušenj iz svojega področja VEČ od vseh pridnih diplomantov, ki so študirali, vse izpite naredili v prvo in praktičnemu znanju posvetili ravno 0 delovnih dni med študijem. Študenti lahko ogrožajo kvečjemu delovna mesta tistih, ki ne delajo dovolj dobro, in tistih, katerih dela se je mogoče priučiti v tednu dni. Strokovnjakov na nekem področju pa ne bodo nikoli mogli zamenjati. Sicer pa ne, država ne omogoča zastonj študija, da študentom ne bi trebalo delati, ampak ker je to (sicer pozitiven) ostanek prejšnjega sistema. Poleg tega povsod po svetu, kjer so šolnine za naše pojmovanje nerazumno visoke, študentje ob faksu opravljajo tudi po dve službi, pa vseeno hkrati še študirajo, tako da je argument, da študent mora študirati in nima časa delati, nesmiseln. Poleg tega študenti prav tako plačajo dohodnino, če presežejo mejo davčnih olajšav, kakor vsak drug zaposleni. Davek plačajo po isti lestvici kot kdorkoli drug, le da dobijo nekaj višjo olajšavo, ker so pač študenti. In kot rečeno, malo delo bi te probleme v veliki meri rešilo na popoln način, pa ni šlo skozi, ker je demokracija pač diktatura neumnih ljudi, ki se jih da odlično manipulirati. Demokracijo sicer popolnoma podpiram, bi pa dal udeležencem vsakega referenduma najprej nekaj naključnih vprašanj iz zakona, o katerem glasujejo, in če ne bi odgovorili na vsaj 80 % pravilno, njihovega glasu ne bi upošteval, ker očitno nimajo pojma, o čem govorijo. Mala Mojka | 01.03.2012 | 13:59 K prvemu odstavku: Studenti, katerim delodajalec takoj po koncanem studiju ponudi sluzbo niso problem in se jih ta ukrep ne bo dotikal (vkolikor bodo imeli vse pogoje letnika npr. 5 let po vpisanem letniku). O njih moj predlog ne govori. K drugemu odstavku: Studenti imajo status studenta zato, da studirajo, ne pa zato, da "jemljejo" delo nekim drugim (sicer nekvalificiranim) delavcem. Tudi oni morajo preziveti in ce niso dovolj kvalificirani imajo ze tako tezko situacijo, brez, da imajo resno konkurenco v "poceni delovni sili" (beri: studentih). K tretjemu odstavku: Se strinjam, da je zastojn studij (pozitiven) ostanek prejsnjega sistema, se pa ga zlorablja preko vseh mej. Mislim, da je treba narediti konec. Moj predlog bi k temu pripomogel. Nekega dne bo vlada udarila po mizi in se enostavno odlocila za placilo studija (jaz o tem ne dvomim, zato pa ze sparam za studij svojih otrok). Poskusimo to prepreciti in poskrbimo, da se preneha z izkoriscanjem studija zastojn. K cetrtemu odstavku: V redu, res placajo, to ni sporno. Se strinjam, da nekateri studenti pac (na zalost) morajo delati, da se prezivijo skozi studentska leta. Vendar pa je zloraba studentskega statusa z namenom okoriscati se z bonitetami, ki temu statusu pripadajo nemoralna, nepostena in slabo (v ekonomskem smislu) vpliva na splosno stanje. K petemu odstavku: Se strinjam, da je bil zakon o malem delu v redu resitev, ampak ni bil izglasovan. Pika. Nimamo vec kaj pametovati, ampak iscimo druge resitve. O temu moj predlog ne govori. radko hriberšek | 16.02.2012 | 19:50 Za čestitat! Res dober pedlog. Odziv objavljen: 19.04.2012 Zakon o visokem šolstvu (Uradni list RS, št. 119/06 – uradno prečiščeno besedilo, 59/07-ZŠtip, 15/08 – odl. US, 64/08, 86/09, 62/10-ZUPJS, 34/11 – odl. US in 78/11) v 66. členu določa, da se študenti ob rednem napredovanju izobražujejo in dokončajo študij pod pogoji, ki so veljali ob vpisu. Določa tudi, da se postopki in pravila o vpisnih postopkih, izpitnem režimu, napredovanju in dokončanju izobraževanja podrobneje uredijo s statutom visokošolskega zavoda. Zakon v 70. členu pa pravi, da status študenta preneha, če ta ne diplomira v 12ih mesecih po zaključku zadnjega semestra, se izpiše ali se med študijem ne vpiše v naslednji letnik oz. semester. Sam status študenta je opredeljen v 65. členu Zakona o visokem šolstvu in je vezan na osebo, ki se vpiše na visokošolski zavod na podlagi razpisa za vpis in se izobražuje po do- ali podiplomskem študijskem programu. Status študenta se izkazuje s študentsko izkaznico. Zakon o visokem šolstvu v 69. členu določa, da imajo študenti pravico do zdravstvenega varstva in drugih ugodnosti ter pravic (na primer prehrana, prevozi, štipendiranje) v skladu s posebnimi predpisi, če niso v delovnem razmerju ali prijavljeni kot iskalci zaposlitve. Študenti imajo tudi možnost bivanja v študentskih domovih in drugih zavodih, registriranih za dejavnost študentskih domov. Pravice študentov, ki se navezujejo na njihovo zdravstveno varstvo, prehrano, štipendiranje in delo prek študentskih servisov, podrobneje opredeljujejo pravni akti, ki sodijo v pristojnost različnih ministrstev. Prva pravica je v pristojnosti Ministrstva za zdravje, ostale tri pa v pristojnosti Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Menimo zato, da bi bilo pri spremembi zakonodaje v skladu s predlogom potrebno sodelovanje celotne vlade. Prenova visokošolskega sistema in s tem povezanih pravic študentom mora namreč potekati medresorsko usklajeno. Zavedati se je treba, da študenti od vpisa v 1. letnik do zaključka študija nimajo vsa leta status študenta. Brez statusa študenta pa ne morejo koristiti pravic, ki bi jim na tej podlagi (lahko) pripadale. Če namreč ne izpolnijo pogoja za vpis v višji letnik, če ne morejo (več) ponavljati in so izkoristili možnost t.i. absolventa, jim ta status ne more biti dodeljen. Na podlagi 77. člena Zakona o visokem šolstvu se šolnine in drugi prispevki za študij določijo s predpisom ministra, pristojnega za visoko šolstvo. Veljavni Pravilnik o šolninah in drugih prispevkih v visokem šolstvu (Uradni list RS, št. 40/94 in 45/98) tako določa, da se lahko zaračunavajo razni prispevki (vpisni stroški, četrti in nadaljnji izpit pri istem predmetu, komisijski izpit, terenske vaje ipd.), da se šolnina plačuje za vsako študijsko leto posebej, študentom pa, ki letnik ponavljajo, se šolnina zaračuna po dejanskih stroških za tiste obveznosti, ki jih še niso opravili. Pravilnik opredeljuje tudi metodologijo izračuna stroškov in možnost zaračunavanja drugih posamičnih storitev. Zakon o visokem šolstvu ter podrejeni predpisi se bodo v bližnji prihodnosti res spremenili in dopolnili, pri čemer se bodo proučile tudi določbe o statusu študenta in zaračunavanju šolnin. Pri tem moramo opozoriti na sprejeto Resolucijo na Nacionalnem programu visokega šolstva 2011-2020 (Uradni list RS, št. 41/11), v kateri je v poglavju 2.7 o socialni razsežnosti zapisano: ''V prihodnjem desetletju se želi omogočiti širok dostop do terciarnega izobraževanja in študij omogočiti vsem, ki imajo interes in so sposobni študirati, ter jim zagotoviti pogoje za uspešno dokončanje študija. Kljub velikemu porastu števila študentov in razmeroma visoki vključenosti generacije v terciarno izobraževanje še ni oblikovanih mehanizmov spremljanja študentskega telesa ter sistemsko prepoznanih ovir k študiju in njegovemu zaključku. Podatki kažejo, da je odstotek tistih, ki ne zaključijo študija, visok (35 %), še posebej ob primerjavi z nekaterimi drugimi državami Evropske unije ali OECD. V ta namen se želi poenotiti sistem socialnih transferjev za študente v enotnejšo obliko. Prav tako se bodo oblikovali sistemi spremljanja študentskega telesa in odkrivanja ovir k študiju ter sproti, na podlagi ugotovitev, sprejemali ukrepe in prilagajali sistem socialnih transferjev. /.../ Na tretji stopnji študija bo na novo celostno urejen sistem financiranja doktorskega študija, pri čemer bodo vse obstoječe sheme med seboj poenotene oziroma komplementarne: shema mladih raziskovalcev, mladi raziskovalci v gospodarstvu in nova inovativna shema sofinanciranja doktorskega študija. Shemo mladih raziskovalcev oziroma sistem financiranja doktorskega študija je treba spremeniti tako, da bo usmerjen na študenta. Država bo zaradi zagotavljanja ustreznega števila raziskovalcev in obnove kadrov financirala stroške doktorskega študija določenemu številu kandidatov kadar koli v življenju. Posameznik bo sredstva ob neuspešnem zaključku vrnil državi. Višina šolnine za vračanje v primeru neuspešnega zaključka se bo določila celostno tako, da ne bo diskriminatorna glede na področje študija. Vsekakor pa bo število mest za doktorski študij omejeno skladno z zmogljivostmi, ki jih imajo univerze, vključno s številom mentorjev. Pri določanju števila kandidatov, ki jim bo država financirala stroške doktorskega študija, bo pri izbiri področij varovan celostni razvoj vseh disciplin, sredstva bodo namenjena tudi področjem, ki bodo določena kot nacionalne prioritete. Izbiro kandidatov bodo opravljale univerze oziroma izvajalci doktorskega študija.'' Navedeno jasneje opredelijo ukrepi 39 – 43, in sicer: − 39. ukrep: Financiranje študija na prvi in drugi študijski stopnji kadar koli v življenju ob določenih pogojih − 40. ukrep: Celostna ureditev sistema doktorskega študija, ki bo temeljila na spodbujanju odličnosti in nagrajevanju rezultatov − 41. ukrep: Vzpostavitev sistema vračanja sredstev ob nedokončanem študiju po študijskih programih druge in tretje stopnje Posameznik bo v primeru nezaključenega študija na drugi in tretji študijski stopnji državi vrnil stroške študija po zgoraj opisanem sistemu. Obdobje, ki se bo štelo za zaključek študija, bo praviloma pet let po študijskem letu, v katerem je posameznik vpisal zadnje ECTS za drugo in praviloma eno leto za tretjo študijsko stopnjo. Višina šolnine za vračanje v primeru neuspešnega zaključka se bo določila celostno tako, da ne bodo diskriminatorne glede na področje študija. − 42. ukrep: Vzpostavitev enotnega in transparentnega sistema socialnih transferjev za študij, vezanih na pravico koriščenja določenega števila let Sistem socialnih transferjev bo harmoniziran tako, da bodo posamezne ugodnosti dodeljene enotno, vključno s študentskimi namestitvenimi zmogljivostmi. Za slednje bo do leta 2015 namenjenih 1.500 novih ležišč, do leta 2020 pa 4.500. − 43. ukrep: Uvedba posebnih posojilnih shem (dodatna oblika pomoči in ne nadomestilo štipendij. Obrestno mero bo subvencionirala država in bo za posameznika nižja kot običajna obrestna mera.) V okviru presojanja zaposljivosti diplomantov se moramo zavedati, da je odgovornost za kakovost visokega šolstva še naprej v (primarni) pristojnosti visokošolskih zavodov samih in je odvisna predvsem od kompetentnega raziskovalno ter pedagoško odlično usposobljenega akademskega osebja ter motiviranih in ambicioznih študentov. Visokošolski zavodi se tako sami odločajo o številu prostih vpisnih mest ter o podrobnostih vpisnih pogojev. Čeprav so slednji okvirno zakonsko določeni, pa je npr. določanje ustreznih in manj ustreznih študijskih področij, dodatnih obveznosti ter maturitetnih predmetov prepuščeno avtonomiji visokošolskih zavodov. Podobno velja za odločanje o omejitvi vpisa ter merila za izbiro. » Uradni odgovor MIZKŠ (272.61 KB) 11. Mala Mojka 12. DamijanD 13. Flora1 14. Katja81 17. mikilino 18. Laskec 19. kat88 3. crk00 Svobodno odločanje človeka o cepljenju v skladu s svojimi prepričanji (60737 ogledov) Čas je za novo - trajnostno - prehransko politiko (51070 ogledov) Pasje borbe (45564 ogledov)


source: fineweb

text: Človeška ribica ali močeril (Proteus anguinus) je največja jamska žival na svetu. Spada med dvoživke, v red repatih krkonov (kakor npr. tudi močeradi in pupki). V dolžino meri od 25 do 30 centimetrov in je edini vretenčar v Evropi, ki je povsem vezan na podzemlje. Človeška ribica je popolnoma prilagojena življenju v temi: njena koža ne vsebuje zaščitnega pigmenta, je bledikasta z roza odtenkom, kar je posledica kožnih kapilar, in ima zakrnele oči. Diha z zunanjimi škrgami, s preprostimi pljuči in kožo. Razvito ima notranje uho, ki je hkrati ravnotežni in slušni organ. Ima 2 para drobnih nog, ki sta si daleč narazen, s po 3 prstki na sprednjem in po dvema na zadnjem paru. Pri plavanju si pomaga s plavutastim repom. Hrani se z rakci, črvi, polži in drugimi vodnimi nevretenčarji. Živi do 100 let, brez hrane pa lahko vzdrži tudi več let. Razmnožuje se z jajčeci, ki jih samica odloži na spodnjo stran ploščatih kamnov. V Sloveniji je človeška ribica z zakonom zavarovana živalska vrsta, od leta 1982 pa uvrščena na seznam redkih in ogroženih vrst. Brez posebnega soglasja pristojnih naravovarstvenih ustanov je njen odlov prepovedan. Človeška ribica je v Postojnski jami na ogled v sodobnem akvariju na poti od Velike gore v Koncertno dvorano in v Proteusovi jami – Vivariju (v naravnem okolju se jo z nekoliko sreče lahko ugleda na jamskem trekingu v Spodnjem Tartarju). V tem edinstvenem podzemnem živalskem vrtu lahko v živo spoznate tudi druge predstavnike jamske favne iz Postojnske jame, ki z vrstno raznolikostjo in dolgo tradicijo naravovarstvenih prizadevanj velja za zibelko speleobiologije (raziskovalci ocenjujejo, da Postojnska jama nudi zavetje več kot 150 živalskim vrstam). Postojnska jama, d.d. Jamska cesta 30 6230 Postojna Telefon : 05 700 01 00 Faks : 05 700 01 30 E-pošta : Spletna stran : www.postojnska-jama.eu


Namazi - jazkuham.si Domov › Namazi › Namazi Enostavni, hitri in dobri Foto: Kneipp Verlag / Peter Barci Namazi so primerni za veliko več, kot le za obložene kruhke za zajtrk. Jajčni, tunin in liptovski namaz so nepogrešljive sestavine na zabavah, bifejih in ostalih vitrinah z delikatesami. Nekateri namazi so danes že pravi klasiki, najdemo pa jih tudi na okusnih obloženih kruhkih v specializiranih trgovinah. Tudi doma so zelo dobrodošla popestritev, saj jih lahko hitro in enostavno pripravimo, spreminjamo in večstransko uporabimo s samo nekaj sestavinami. Tako za malico, kot na kanapejih, obloženih kruhkih, za predjed ali kot hladen prigrizek- primerni so skoraj za vsako pecivo ali vsako priložnost. Na jazkuham.si lahko najdete namaze vseh vrst, od krepkih ali eksotičnih do lahkih in zdravju prijaznih. Avtor: Maria Tutschek / jazkuham.si


Javni natečaj „Kje so meje?“: povabilo mladim filmskim ustvarjalcem Pekarna Magdalenske mreže vabi mlade med 15. in 23. letom na natečaj za kratki igrani, dokumentarni ali animirani (tudi stop-motion) film v dolžini max. 5 min. Natečaj opredeljuje osnovno temo: Boj proti sovražnem govoru in diskriminaciji v odnosu do beguncev in migrantov. Filmi, prispeli na natečaj, naj upoštevajo sledeča vsebinska izhodišča: – informiranje mladih o oblikah diskriminacij in socialne izključenosti, s katerimi se srečuje omenjena ciljna skupina; – informiranje mladih o nesprejemljivosti uporabe sovražnega govora v odnosu do omenjene ciljne skupine; – spodbujanje solidarnosti z omenjeno ciljno skupino. Žirijo bodo sestavljali strokovnjaki iz področja filma in animacije ter člani Sveta za odziv na sovražni govor. Vsi prispeli izdelki bodo prikazani na javni predstavitvi 20. 6. 2016 na Svetovni dan beguncev v Pekarni Magdalenske mreže v Mariboru. Komisija bo o najboljšem filmu odločala v dveh kategorijah: – Samostojno delo (samostojno delo posameznika ali skupine v navedenem starostnem okviru) in – Delo pod mentorstvom (delo posameznika ali skupine v navedenem starostnem okviru, ki je nastalo v okviru izobraževane istitucije, pod mentorstvom profesorjev ali strokovnjakov iz področja filma). Filma obeh kategorij z najmočnejšim sporočilom bosta nagrajena z brezplačno udeležbo na delavnici stop-motion animacije v okviru 6. Mednarodnega filmskega festivala StopTrik, ki jo bo vodil priznan avtor Miloš Tomić (Samostojno delo) in s strokovnim predavanjem iz področja filma (Delo pod mentorstvom). Izpostavljena bosta tudi na socialnih omrežjih in spletnih straneh Pekarne Magdalenske mreže ter Urada Vlade RS za komuniciranje. Vsi prispeli filmi bodo objavljeni pod profilom organizacije na spletnih straneh za izmenjavo videov (Vimeo, Youtube). Prijava naj vsebuje film (format .mp4 – HD (720p) ali Full HD (1080p). Bitrate: Video – min 6000kbps, max 12000kbps, zvok – 320kbps), kratek opis filma, navedek o avtorju, sodelujočih in mentorju, leto nastanka, dolžino filma in elektronski naslov prijavitelja. Našteto na DVD nosilcu pošljite na naslov Pekarna Magdalenske mreže, Ob železnici 8, 2000 Maribor z dopisom Javni natečaj „Kje so meje?” najkasneje do 30. 5. 2016. Natečaj izvajamo v okviru projekta »Kje so meje?«. Projekt sofinancira Urad Vlade RS za komuniciranje v okviru prizadevanj za spoštovanje in sprejemanje pripadnikov različnih etničnih skupin, beguncev in migrantov. MISC INFOPEKA 2020 | Avtorji | Politika uporabe piškotkov


text: Tovariši in tovarišice, veselite se, vrag je mrtev! Že če samo občasno pokukate na ta blog, vam je najbrž že jasno, da za avtorja, ki tipka črke pred vami, trenutna vlada ni ravno božji dar. Tako je bilo že od njenega začetka. Mučno je bilo gledati povolilno pijanost zmagovalcev, ki so po 12 letih na 50 let podlage končno prišli na vrsto in se v skladu s tem tudi tako obnašali. Mučno, a ni boljše motivacije za pisanje. Nič me ne spravi hitreje pred računalnik kot biseri nekaterih političnih obrazov. Branko Grims na televiziji? Že tipkam... Na tem mestu je zato še kako primerna zahvala vsem zaslužnim: hvala, brez vas bi bila ta stran precej bolj prazna. Kot politologu mi politika seveda pomeni več kot večini državljanov, ki običajno višek politične vpletenosti izvršujejo na vsakokratnih volitvah ali pa še takrat ne. Politika je zame tako predmet bolj ali manj resnega preučevanja kot tudi strast. Kjer pa je posredi strast, pa je lepo imeti nekaj, kar nas v nevarnih trenutkih, ko dvomimo nad lastnimi zmožnostmi presoje, uravnoteži, postavi na realna tla. Zaradi tega rad poslušam tiste, ki so v politično dogajanje manj vpleteni, ki cirkus sicer spremljajo, a občasno in manj zavzeto ter sistematično. Tiste, ki so na vsakih volitvah jeziček na tehtnici, ki usmeri rezultat na eno ali drugo stran. Famozne “neodločene volivce”. Ni boljšega političnega barometra, nič ne pokaže jasneje, kam trenutno piha veter javnega razpoloženja. V kolikor uporabim ta instrument na političnem dogajanju zadnjih dni, lahko zaključim le; tovariši in tovarišice, veselite se, kajti vrag je politično mrtev. Do zdaj preprosto nisem naletel na nikogar, pri katerem bi najnovejši manevri Janeza Janše naleteli na vsaj pogojno podporo, ne glede na to, kaj si dotični sicer misli o medijih, novinarjih, reformah, opoziciji... “Neresno... cirkus... a nas ima za norca?... pa naj odstopi, če mu je tako težko... a zdaj naj mi se pa smili, ali kaj...” V dnevih po predsedniških volitvah smo bili priča javnemu političnemu samomoru, pri katerem mi ni jasno samo slednje: kdo za vraga je menil, da se takšen manever lahko sploh obrestuje? Kdo bo na naslednjih volitvah sploh še pripravljen zaupati glas politiku, ki grozi, da bo včerajšnjo akcijo ponovil spet in spet, če se mu bo tako zazdelo? Madona, saj reveža še postrani ne bo mogoče več pogledati ne da bi zagrozil z odstopom! Toda lahko bi bilo povsem drugače. Država je bila v relativno v solidnem stanju, potrebna “finetuninga”, mukotrpnega in na videz dolgočasnega izboljševanja tistih področij, ki so pomembna za vsakdanje življenje državljanov, vendar v senci zgodovinskih projektov (gradnja države, EU, NATO) niso bili deležni primerne pozornosti. Malo krajši sodni zaostanki, manj čakalnih vrst v zdravstvu, boljši rezultati slovenskih šolarjev na mednarodnih primerjavah, boljše (in cenejše) ceste, odzivnejši državni aparat... V ozadju postopnega izboljševanja vsakdana pa tehtni premisleki o daljnosežnejših reformah, v katere bi bil vpleten čim širši krog strokovnjakov in zainteresirane javnosti. Ne konsenz za vsako ceno in odločanje brez konca, a hkrati nobeni skupini dati monopola nad reformami, ostale pa razglasiti za bedake, za katere je boljše, da so tiho. Če je kaj dobrega prinesla vladavina Janeza Janše, je to zagotovo spoznanje, da je slovenska družba mnogo sodobnejša, zrelejša in kompleksnejša, kot smo si morda mislili. Revolucionarno reformiranje vrat na nos, skozi zid in z odrivanjem pomembnih družbenih akterjev je obsojeno na neuspeh. Trenutna vlada je to pokazala na številnih področjih, od neslavno propadlih reform, kjer so tvorci odrivali sindikate, ekonomiste, ki niso peli po edino pravih in zveličavnih notah, pa razglašali za bedake... do (visokega)šolstva, zdravstva, kulture... Reformni predlogi, zakoni, potegnjeni iz predalov, pripravljeni na skrivaj, brez znanih avtorjev, stran od oči javnosti, stran od tistih, ki jih spremembe neposredno zadevajo, so vedno znova trčili ob silovit upor. Dvomim, da je katera vlada v tako kratkem času pridelala toliko in tako množično podprte peticije in proteste kot sedanja. Čas vsevednih revolucionarjev, ki vedo kaj je dobro za ljudstvo, je nepreklicno mimo. Kot se počasi izteka čas Janezu Janši, politiku, ki bi lahko a ni zmogel iti preko sebe. Ni večje tragedije kot je politična tragedija.


source: CulturaX

text: O nas – Vanilla Box Dobrodošli v Vanilla Shop-u Dobrodošli, dragi obiskovalci naše spletne trgovine Vanilla Box! Vanilla Box je ustanovljena z željo, da kupcem ponudi širok spekter izbranih in skrbno pregledanih izdelkov, ki jih v vsakdanji ponudbi sicer ne najdemo. Spletna trgovina je zasnovana na način, da zadovolji potrebe še tako petičnega kupca. V spletni trgovini Vanilla Box ponujamo široko paleto izdelkov za nego, lepoto, zdravje, dom, prosti čas ter boljše počutje. Nudimo izdelke po dostopnih cenah, namenjenih izboljšanju kvalitete življenja na vseh področjih. Pri nas najdete raznovrstna, zanimiva, posebna in predvsem praktična darila tako zase, kot za svoje bližnje. Naše največje poslanstvo je, da poskrbimo za zadovoljstvo naših kupcev. Pri tem zagotavljamo varne nakupe, kvalitetne izdelke ter hitro dostavo. Zadovoljstvo in zvestoba naših kupcev sta pri nas na prvem mestu!


Ameriška vlada se je odločila, da se bo pritožila na odločbo sodišča, ki je telekomunikacijskemu velikanu AT&T dovolila prevzem medijske družbe Time Warner. Odločitev je bila pomemben poraz ameriškega ministrstva...


Zloraba: ministrstvo za infrastrukturo se v primeru »Pilotov Koper« skriva za »zaupnostjo« in ne odgovarja na vprašanja | Insajder.com - Objektivno. Odkrito. Točno. 21. januar 2020 -Igor Mekina / Insajder – avtorski članek Za varne prihode predvsem velikih tovornih ladij v pristanišče Koper in iz njega že 23 let skrbi podjetje Piloti Koper. Država se je sicer šele lani lotila »urejanja« tega področja, pri tem pa se je odločila za precej nenavadno metodo – namesto da bi področje uredila s koncesijo, kot je predvideno v zakonodaji, država v zakulisju, pod taktirko ministrice Alenke Bratušek pripravlja spremembe, ki bodo Pilote Koper učinkovito spravile ob zaslužek, trg in delavce. Interes države je gotovo jasen: regulacija področja je njena dolžnost, temu se je tudi zavezala, toda ob tem imajo »Piloti Koper« na leto 2,6 milijona evrov prihodkov in 1,4 milijona evrov dobička, država pa ima očitno skomine po teh dobičkih, očitno pa se požvižga tudi na usodo podjetnikov, ki so v svoje podjetje, ladje in usposabljanje že doslej vložili ogromno, že kmalu pa bi jim celotna investicija lahko propadla, saj je slovenski trg premajhen za dve takšni podjetji. Situacija je še toliko bolj absurdna zato, ker Piloti Koper ogromno vlagajo v izobraževanje in usposabljanje svojih zaposlenih. Zadevo sedaj že proučujeta Komisija za preprečevanje korupcije, zaradi suma kaznivih dejanj pa je bila podana tudi prijava na Nacionalni preiskovalni urad. KPK v zvezi s tem proučuje sum koruptivnosti, nezakonitega in neetičnega ravnanja ter kršitev s področja lobiranja zoper ministrstvo za infrastrukturo oziroma državno sekretarko Nino Mauhler, ki ji je ministrica Alenka Bratušek zaupala operativno vlogo pri podržavljanju pomorske pilotaže. V oči bode predvsem dejstvo, da Ministrstvo za infrastrukturo (konkretno DS Nina Mauhler) tako postopek za ustanovitev novega državnega podjetja kot tudi pogovore z zaposlenimi družbe Piloti Koper (!), vodi v popolni tajnosti. To dokazuje tudi naša korespondenca z Ministrstvom za infrastrukturo. Zaposlenim v družbi Piloti Koper so ob tem obljubili najmanj toliko visoke plače in od njih zahtevali podpisano izjavo, da se bodo zaposlili v novem državnem podjetju. Pravila za usposabljanje predpisuje Pravilnik o pomorski pilotaži. Ne le po presoji Pilotov Koper, temveč tudi upoštevaje ureditev v drugih evropskih in drugih razvitih pomorskih državah po svetu, so pogoji, ki jih navedeni pravilnik določa za pristop k pilotskem izpitu, namreč bistveno prenizki. Ne le po presoji Pilotov Koper, temveč tudi upoštevaje ureditev v drugih evropskih in drugih razvitih pomorskih državah po svetu, so pogoji, ki jih navedeni pravilnik določa za pristop k pilotskem izpitu, namreč bistveno prenizki. Zlasti to velja od spremembe pravilnika v letu 2013, ko so bile predpisane praktične izkušnje zmanjšane na prisotnost na ladji pri 60-ih opravljenih manevrih ladij. Piloti Koper d.o.o. na lastne stroške zaposli in usposablja vsakega svojega pilota približno za eno leto oziroma dokler po presoji že izkušenih pilotov s pilotsko izkaznico, ki so mu določeni za mentorje, ni ustrezno usposobljen. V tem času posameznik pod mentorstvom pilota kot kandidat opravi oziroma prisostvuje približno 700 do 1000 manevrom ladij. S tem podjetje Piloti Koper d.o.o. zagotavlja izpolnjevanje pogojev, ki jih za usposabljanje pilotov določa Resolucija Mednarodne pomorske organizacije (IMO) A.960. Torej imamo podjetje Piloti Koper, ki celo nad predpisanimi zahtevami države že 23 let uspešno skrbi za pomorsko pilotažo (brez ene same nesreče v teh letih), nagradi jih celo minister za okolje in prostor za požrtvovalnost na področju varovanja okolja - kot prve v Sloveniji. Na drugi strani iste zgodbe pa imamo MZI, ki želi to isto družbo v strogi tajnosti de facto - podržaviti. Toda še večji paradoks je, da država želi onemogočiti delovanje podjetja Piloti Koper, hkrati pa nagrajuje njegovo požrtvovalno delo, ki je preprečilo ekološko katastrofo! Minister za okolje in prostor Simon Zajc namreč se je namreč odločil, da podeli pilotu podjetja Piloti Koper Andreju Gorupu priznanje za izjemno požrtvovalnost za varovanje okolja. Andrej Gorup se je namreč aprila lani v Koprskem zalivu vkrcal na krov švedskega tankerja, ki je prevažal več tisoč ton dizelskega goriva, zmanjšal hitrost in ga obrnil ter s tem preprečil pomorsko nesrečo in ekološko katastrofo. Prav visoko profesionalno ukrepanje pilota Andreja Gorupa je v danem primeru zaradi nestrokovnega dela ostalih preprečilo, da bi se situacija spremenila v krizno. V vseh teh letih ni bilo ene pomorske nesreče, podjetje nad zakonsko predpisanimi normami skrbi za usposabljanje svojih pilotov in jih obenem tudi dobro plača. MZI pa sedaj po dostopnih podatkih in pričevanjih, ki smo jih zbrali tudi v uredništvu Inajderja.com zaposlene v zasebnem podjetju nagovarjata k nezakoniti kršitvi konkurenčne klavzule, k izdajanju poslovnih skrivnosti ter zaposlenim »ponujata« celo denarno nadomestilo ob morebitnih sodnih postopkih družbe do zaposlenih. V zvezi s te smo Ministrstvu za infrastrukturo že 13.01. zastavili tudi več vprašanj. Z MZI so nam sicer v zakonskem roku, toda šele 20.01. poslali nasleden suhoparen odgovor. V njem na velikovečino vprašanj sploh niso odgovorili, kar je še en dokaz bahave in flagrantne zlorabe Zakona o medijih. Namesto da bi MZI odgovorilo konkretno, pošilja medijem vsebinsko prazne odgovore, ki sploh ne odgovarjajo na zastavljena vprašanja. »Izvajanje pomorske pilotaže zagotavlja varno plovbo, varstvo okolja in voda ter nemoteno izvajanje pristaniških dejavnosti, Republika Slovenija pa mora, skladno z zakonodajo, zagotoviti njeno nemoteno in varno izvajanje. Pomorski zakonik sicer že od leta 2010 določa, da mora država za opravljanje te dejavnosti zagotoviti gospodarsko javno službo. V zadnjem letu in pol je nekajkrat prišlo do situacij, ko je bilo izvajanje pilotaže resno ogroženo, zato je Ministrstvo za infrastrukturo v sodelovanju z drugimi državnimi organi, med njimi seveda tudi Upravo RS za pomorstvo, pristopilo k iskanju rešitev, da se tako stanje ne bi ponovilo. Izredne razmere so se nadaljevale do začetka aprila 2019, ko je bila napovedana celo stavka pomorskih pilotov in upravljavcev pilotin. Aktivnosti v zvezi z novo ureditvijo izvajanja pomorske pilotaže še potekajo, nekatera vladna gradiva so zaradi različnih postopkovnih določil označena s stopnjo zaupnosti, zato vam podrobnih pojasnil ne moremo posredovati, javnost pa bo ustrezno obveščena takoj, ko bodo sprejete ustrezne odločitve. Pričakujemo, da se bo to zgodilo v kratkem, ob tem pa poudarjamo, da pri vseh aktivnostih dosledno spoštujemo načela zakonitosti in integritete.« Nihče ni od MZI zahteval, da razkrijejo vladne dokumente, vendar so javnosti vsekakor dolžni pojasniti svoja ravnanja, ne pa jih skrivati za plaščem 'državnih skrivnosti.' Pri tem je še posebej nerazumljivo, da se MZI pri »ustanavljanju javne gospodarske družbe«, izgovarja na »zaupnost.« Nihče ni od MZI zahteval, da razkrijejo vladne dokumente, vendar so javnosti vsekakor dolžni pojasniti svoja ravnanja, ne pa jih skrivati za plaščem »državnih skrivnosti.« Druga težava omenjenega zavajajočega odgovora MZI je, da na konkretna vprašanja MZI s svojim »odgovorom« v resnici sploh ne odgovarja na zastavljena vprašanja. Ob tem pa smo jim zastavili še naslednja vprašanja: Zakaj država meni, da je obstoječa ureditev neustrezna, če pa je tudi iz zadnjega primera pravilnega ukrepanja pilota Pilotov Koper dobro razvidno, da podjetje dobro opravlja svoje delo? Kot je bilo že objavljeno v slovenskih medijih je nagrajeni pilot s svojim ukrepanjem preprečil ekološko katastrofo. Iz Poročila preiskovalca pomorskih nesreč je razvidno, da se je samo takojšnji reakciji pilota zahvaliti, da ni prišlo do nasukanja ladje ter ogromne ekološke katastrofe, saj je bila ladja z ugrezom 10,9 metrov oddaljena le slabih 100 metrov od globin 10 m, kjer bi na polno nasedla. Kako ste ukrepali proti vsem drugim udeleženim v to situacijo Kako ste ukrepali proti nadzorniku pristaniške kapitanije? Kako ste ukrepali proti Luki Koper, ker njeni zaposleni niso pravočasno ukrepali? Ali ste se na MZI v zvezi z načrtovano ustanovitvijo nove službe za pilotažo pogovorili tudi z vodstvom Pilotov Koper? Ali ste predstavniki MZI ali tisti ki z vedenjem vodilnih na MZI pripravljajo novo službo že imeli kontakte s sedanjimi zaposlenimi pri Pilotih Koper in se zanimali, ali bi bili pripravljeni delati v novem javnem oz. državnem podjetju na istem področju, kjer delajo sedaj Piloti Koper? Ali vaša ravnanja niso pravzaprav zelo podobna podržavljenju dela trga, ne sicer z nacionalizacijo »Pilotov Koper«, toda s postopkom, ki se od tega postopka ne razlikuje prav veliko, saj je jasno, da je Luka Koper enostavno premajhna za dve takšni podjetji hkrati in bo zato državno podjetje zasebnemu nujno odvzelo tako trg kot delavce? Zakaj nadaljujete s postopkom »etatizacije« področja pomorskih pilotov nadaljuje, kljub temu, da je trg doslej že ponudil delujočo rešitev? Zakaj se niste odločili, da to področje uredite s podelitvijo ustrezne koncesije? Ali se vam ne zdi, da bi bilo vaše ravnanje z ustanovitvijo nove službe pilotaže, ki bi iz trga izključilo podjetnike, ki so v svoje podjetje vložili veliko dela, znanja in naporov, v nasprotju z cilji vzpodbujanja podjetništva v Sloveniji? Ali se zavedate, da bi zaradi vašega ravnanja lahko prenehal delovati uspešen poslovni subjekt (Piloti Koper) ter da bo s tem podjetnikom in delavcem, zaposlenim v tem podjetju, nastala nenadomestljiva škoda? Ste jo pripravljeni nadomestiti? Sedaj pa ta vprašanja primerjajte z odgovori, i smo jih dobili z MZI. Je MZI oddgovorilo na zastavljena vprašanja? Seveda ne. Raje je izigralo zakon. Konkretnih odgovorov na konkretna vprašanja MZI ni podalo. Tudi v tem primeru pa velja, da 'kdor molči, desetim odgovori.' Tudi v tem primeru pa velja, da »kdor molči, desetim odgovori.« Pa ne samo desetim – ista vprašaja si zastavlja slovenska javnost in zaman čaka na razumljive odgovore. Kar je še en dokaz več da se »etatizacija« področja pomorskih pilotov pod taktirko Alenke Bratušek res nadaljuje, kljub temu, da je trg doslej že ponudil delujočo rešitev. Pri tem pa bi lahko mnogi, tudi v tujini takšno ravnanje države in državno izrivanje delujočih družb iz trga lahko razumeli kot tipičen in škodljiv primer dušenja svobodne podjetniške pobude. Zakaj nam ministrstvo za infrastrukturo ne odgovori - če trdi, da je vse čisto? Je skrivanje javnih projektov, izvajanih z denarjem davkoplačevalcev - lahko upravičeno?


Organizator za orodje rdeči in modri zabojčki | PunKufer - idej za nakup Domov » Izdelki » Gradnja » Dodatna oprema za gradnjo » Shranjevanje in organiziranje orodja » Organizatorji in skrinje za orodje Organizator za orodje rdeči in modri zabojčki Ti plastični zabojčki za shranjevanje so obvezni za vsako delavnico, idealni so za shranjevanje ma Organizator za orodje rdeči in modri zabojčki količina Šifra: 141403 Kategorije: Dodatna oprema za gradnjo, Gradnja, Organizatorji in skrinje za orodje, Shranjevanje in organiziranje orodja Oznaka: Modra Ti plastični zabojčki za shranjevanje so obvezni za vsako delavnico, idealni so za shranjevanje majhnih delov, dodatkov, orodja in ostalih stvari. Set ima 47 odstranljivih in skladalnih zabojčkov za shranjevanje, ki se jih zloži na priloženo stojalo v 7 vrst. Narejeni so iz polipropilena, ki imajo visoko termično stabilnost in so oodporni na večino industrijskih topil. Vrhnja plošča je zasnovana za shranjevanje ključev, izvijači, kladiv in drugega orodja in pribora, medtem ko so zabojčki kot nalašč za matice, vijake in druge majhne predmete. S temi zabojčki za shranjevanje pri roki, boste lahko obdržali svojo delavnico dobro organizirali. Material: Železen okvir + plastični zabojčki Mere: 83 x 24,5 x 115,5 cm (D x Š x V) Dimenzije rdečih zabojčkov: 17 x 10 x 7,5 cm (D x Š x V) Dimenzije modrih zabojčkov: 23 x 15 x 12,5 cm (D x Š x V) 32 x malih rdečih zabojčkov 15 x velikih modrih zabojčkov 1 x Železno stojalo Skladalni zaboji za shranjevanje 35 kosov 218x360x156 mm modri Voziček za orodje s 14 predali velikost XXL jeklo redeče barve Omara za orodje z 2 vrati jeklo 90x40x180 cm črna in rdeča Skladalni zaboji za shranjevanje 150 kosov 125x195x90 mm modri


text: - Novice - Triki - Forum - Revija - Igre - Akcije in licitacije - IT podjetja - Zaposlitveni oglasi - Dogodki - Izobraževanja - RN VIP Elektronsko sporočilo v katerem je navedeno, da je eden od vaših prijateljev na Facebooku dodal novo fotografijo na kateri ste tudi vi, je najverjetneje okuženo z virusom, zato bodite previdni preden kliknete. Če imate v Facebooku nastavljeno pošiljanje obvestil, potem bodo lahko takšna sporočilca povsem regularna. Seveda se okuženo obvestilo razlikuje že po elektronskem naslovu pošiljatelja, to pa vsebuje tudi priponko z ZIP datoteko, ki lahko (seveda če je odprete) postane zelo nevarna. S pomočjo zlonamerne programske kode lahko namreč nepridipravi popolnoma prevzamejo vaš računalnik. Če boste malce bolj pozorni boste videli, da je pošiljateljev elektronski naslov precej čuden (firstname.lastname@example.org), kar je prvi znak, da takšno elektronsko pošto enostavno izbrišete. Na priloženi sliki lahko vidite podrobnosti takšnega »spam« sporočila, ki je lahko še posebej če nismo pozorni večkrat usodno.


Dober mesec po tem, ko je na sirskih bojiščih začela veljata prekinitev ognja, orožja še vedno večinoma molči. Uspešnost skupne mirovne pobude Rusije in Združenih držav je presenetila diplomatske kroge ter po petih letih vojne končno poskrbela za nekaj upanja, da se najbolj krvav konflikt našega časa vendarle lahko zaustavi. Marec je bil najbolj miren in najmanj krvav mesec v Siriji po juliju 2011, ko so se protesti proti despotskemu režimu predsednika Bašarja al Asada po brutalnem odzivu oblasti že spreminjali v oborožen spopad, v danes opustošeno in nepovratno razkosano državo pa so začeli vstopati (številni) zunanji akterji konflikta, ki je v naslednjih letih postal »sirska svetovna vojna«. Na večini ključnih sirskih bojišč trenutno vlada zatišje, oborožene skupine in civilisti pa, kolikor je to mogoče, kopičijo zaloge hrane, vode, nafte in ostalin temeljnih potrebščin. Še posebej to velja za Alep, največje sirsko mesto, ki je bilo po dolgotrajnem ruskem in režimskem bombardiranju tik preden je v veljavo stopila prekinitev ognja, tik pred padcem. Od usode uničenega Alepa, v katerega se je v zadnjih štirih tednih kljub nevarnosti, da spopadi izbruhnejo kadar koli, več tisoč ljudi, bo v marsičem odvisna tudi usoda Sirije kot enotne države. Za zdaj se zdi, da Sirija v svoji centralizirani obliki in obstoječimi institucijami tudi v primeru, da bodo mirovna pogajanja v Ženevi, ki se bodo najverjetneje nadaljevanja 9. aprila, preprosto ne more preživeti . Federacija? Trenutna razmerja moči kažejo na možnost »federalizacije« države, ki jo tiho podpira tudi večina zunanjih igralcev vojne. Sirski Kurdi (YPG), ki so tik pred zaustavitvijo ognja s pomočjo ruskih bombnikov in ameriških obveščevalnih podatkov (in tudi politične podpore), že skoraj v celoti povezali vse tri province, kjer večinoma živi kurdsko prebivalstvo, so pred tremi tedni razglasili avtonomijo in ob tem povedali, da »svojo prihodnost vidijo znotraj Sirije«. Kurdsko delovanje je bilo očitno usklajeno tako z Moskvo kot z Washingtonom in tu je mogoče iskati nastavke političnega reševanja vsaj geografske enotnosti države, ki je po letu 2012 postala peskovnik vseh ključnih geostrateških igralcev in sil. Ob kurdskem delu bi morebitna sirska federacija obsegala sunitsko območje, katerega meje je danes praktično nemogoče določiti, Alep pa bi lahko dobil poseben status in postal moderni Berlin (ali Kosovska Mitrovica): razdeljeno mesto pod nadzorom modrih čelad Združenih narodov. Osrednji del federativne Sirije bi bil pod nadzorom vladnih sil. V njem bi večinoma živelo šiitsko (alavitsko) prebivalstvo. »Vladni del« bi obsegal Damask, Homs, sredozemsko obalo z Latakio in tudi del vzhodne Sirije, za katero se utegnejo že zelo kmalu razplamteti boji z Islamsko državo, ki je glavnino svojih sil iz antične Palmire v »taktičnem umiku« pred ruskimi in režimskimi bombami iz barbarsko uničenega starodavnega mesta preusmerila prav na območja, kjer ni prisotnosti vladnih sil – proti Raki, prestolnici samooklicanega islamskega kalifata, in proti že dobri dve leti neobstoječi meji z Irakom, ki bo v svoji sunitski sredici (severni in srednji del države) pripadnikom skrajne sunitske milice vsaj še nekaj časa ponujal sorazmerno varno zatočišče. Amnezija zgodovinskega spomina Sirske oblasti se z Islamsko državo do zavzetja Palmire praktično niso spopadale in so skrajneže ves čas spretno izkoriščale za gradnjo logike »manjšega zla«, ki jo je sprejel velik del mednarodne skupnosti in ob tem v popolni amneziji zgodovinskega spomina pozabil na vzroke za sirsko vojno in hudodelstva Asadove vojaško-obveščevalne oligarhije. Ruska letala so pred prekinitvijo ognja obračunavala z manj skrajnimi sirskimi uporniškimi skupinami in tako pripravile teren za napredovanje režimskih sil, ki napovedujejo nadaljevanje svojega vojaškega pohoda. Pri tem ob Rusiji, ki se je uradno sicer začela umikati iz sirskih bojišč, a v realnosti tega (še) ni mogoče opaziti, sodelujejo tudi pripadniki iranske republikanske garde, libanonski Hezbolah, iraške šiitske milice in številni afganistanski »prostovoljci«, ki so jih sirske oblasti priključile svojim rednim silam. Moskva in Washington, ki sta iz igre velikih sil družno izrinila Turčijo, pri »reševanju« sirskega vprašanja sodelujeta veliko tesneje, kot se morda zdi. Tudi (ne)prihodnost države vidita zelo podobno: edina dilema, ki ostaja odprta, je prihodnost vojnega zločinca in ljubimca številnih zahodnih dvorov Bašarja al Asada.


text: Po Sloveniji lahko potujete z avtobusnim in železniškim javnim prevozom. Železniški prevoz je po večini na voljo z lokalnimi vlaki, na nekaterih progah pa vozijo tudi Eurocity in Intercity (ICS) vlaki, ki so tudi najhitrejši. Povezave med večjimi kraji so redne in dokaj pogoste, vlaki udobni in klimatizirani. Glavna železniška postaja v Ljubljani se nahaja v neposredni bližini centra mesta. Z vlakom je mogoč prevoz koles ter na relaciji Bohinjska Bistrica – Most na Soči tudi avtomobilov . Poleg notranjih povezav pa so na voljo tudi mednarodne. Ljubljana je z direktno linijo povezana z avstrijskimi mesti Dunajem, Gradcem, Beljakom in Salzburgom, bolgarsko Sofijo, češko Prago, gršim Solunom, hrvaškim Zagrebom, Puljem, Opatijo in Reko, italijanskimi Benetkami, madžarsko Budimpešto, makedonskim Skopjem, nemškim Münchnom, srbskim Beogradom in švicarskim Zürichom. Vozne rede lahko najdete TUKAJ . Glavna avtobusna postaja v Ljubljani se nahaja neposredno čez cesto od železniške postaje. Avtobusne povezave so pogoste in mogoče tudi v oddaljene konce države. Vozni red lahko vidite TUKAJ . V večih krajih je možen tudi najem koles, s katerimi v spremstvu vodnikov ali brez lahko odkrivate zanimive kotičke naše države.


Mnenja Blogi Dobro jutro: Zguljeni jezik tor, 20.03.2018, 06:00 zguljenost, blebetanje, predvolilno govorjenje Ko je bil Miha še Mihec, se je neki odrasli burkaško pošalil, naj bo vsaj malce tiho, saj si lahko obrabi jezik, če bo toliko čebljal. Malček, zaprepaden nad nesluteno možnostjo človeškega bivanja, je res obmolknil, a si takoj z dlanmi pokril ušesa, češ, teh odraslih norčij raje ne bom poslušal ..., saj si lahko potem zgulim tudi uhlje. Tišina je dragoceno stanje – nastavljeno je že v otroštvu, kakor dojamemo pozneje v odraslosti, in je tudi pomembno – javno, politično stanje. V molku se dogaja zelo veliko, zato se je ob vsem trušču dobro brusiti v skrbno odmerjeni molčečnosti. Lahko je priložnost za premislek in v resnici pomeni premišljanje, morda je znamenje modrosti, tudi globljega potrpežljivega pogleda, vase in v tistega poleg, ki govori, dopoveduje in razlaga svoj prav, čeprav si ne gre delati naivnih utvar, da ni odmaknjeni molk prepogosto le bleda sled, ki jo puščajo neznanje, nevednost, nepripravljenost. Preveč jih je in premočne so, zato ni česa povedati. A v kratkem se bomo, predvolilno hrupno, verjetno naposlušali javnega govorjenja in – če smo malo populistično poredni in plastično cinični – tudi židanega blebetanja. Drugi nas bodo želeli voditi po praznih serpentinah šarenih dovtipov in tretji nič manj popeljati skozi grenkobo prinčevske temine. Četrti bi pri tem radi dajali pomirjajoč vtis, da so se končno nehali cmeriti, spet peti tu in tam kaj povedo, kakor da bi bili mesečni. Nekdo z roba se (spet) predstavlja kot zmagovalec, spet en napoveduje, da prihaja tudi njegova doba, ambiciozni mladenič morda sam po sebi govori to ni ..., medtem ko se edina jezična ženska med moškimi raje brati v domačem kot v tujih jezikih. To bo jezikanja, verjetno tudi populističnega pogrkavanja! Čim manj politično prazno bo moralo biti, brez obrabljenih besed ... – da si ne bodo Mihci, ki rastejo v odprte mladeniče, prehitro mašili ušes. Ko je bil Miha še Mihec, se je neki odrasli burkaško pošalil, naj bo vsaj malce tiho, saj si lahko obrabi jezik, če bo toliko čebljal. Foto: AP/Niranjan Shrestha


source: wikipedia

text: 890. je deseto desetletje v 9. stoletju med letoma 890 in 899. D-0890.


text: Sir William Thomson, prvi Largški baron Kelvin (splošno znan kot lord Kelvin), PRS, škotski fizik in inženir, * 26. junij 1824, Belfast, Irska, † 17. december 1907, Netherhall pri Largsu, Ayrshire, Škotska. Po njem se imenuje osnovna enota SI za absolutno temperaturo kelvin. Življenje in delo Po povprečnih uspehih v šoli je kasneje postal učitelj matematike, leta 1832 pa je postal profesor na Univerzi v Glasgowu. Leta 1841 se je vpisal na Univerzo v Cambridgeu. Leta 1851 je bil izvoljen v Kraljevo družbo v Londonu, ter ji kasneje med letoma 1890 in 1895 tudi predsedoval. Že zgodaj se je seznanil z deli Carnota ter prišel na misel, da bi lahko Carnotovo krožno spremembo uporabil za definicijo absolutne temperaturne lestvice, ki ne bi bila vezana na določeno snov. Na neki prireditvi je Thompson srečal Joulea, s katerim sta opazovala širjenje plinov v prostoru z zelo nizkim tlakom, in odkrila Joule-Thompsonov pojav. Leta 1851, eno leto po pomembni Clausiusovi objavi, je opustil zamisel, da se toplota ohrani, ter sprejel Joulovo ugotovitev. Poudaril je, da ni mogoč izotermni toplotni stroj, ki bi izkoristil toploto, ko bi se na primer voda svetovnih morij ohladila za majhen del stopinje, in jo spremenil v delo. Tak stroj prvi zakon termodinamike dopušča, drugi pa ne, zato bi to bil perpetuum mobile druge vrste. Razglabljanje o toplotnih strojih ga je pripeljalo do pojavov, ki jih danes štejemo v termoelektriko, včasih pa so jih poleg plina in pare pogosto uporabljali. Te je tako razčlenil, da so pozneje z njimi ilustrirali energijski in entropijski zakon. Leta 1854 je izboljšal svoj predlog absolutne termometrične lestvice. Izhajal je iz tega, da absolutno temperaturo merimo od absolutne ničle pri -273,15 °C. Lestvica se njemu na čast imenuje Kelvinova lestvica. V letu 1853 je izpeljal enačbo za električno nihanje v nihajnem krogu. Pozneje so ji dodali še en člen, imenuje pa se telegrafska enačba. Raziskoval je tudi merilnike za električni tok in patentiral telegrafski prejemnik, ki je uporabljal zrcalce namesto kazalca, ter razne druge pripomočke, ki so mu prišli prav pri plovbi s svojo jadrnico. Eden zadnjih njegovih prispevkov pa je bil model atoma. Obogatel je zaradi sodelovanja pri več projektih, s svojimi patenti ter tovarno električnih merilnih naprav. Pokopan je v Westminstrski opatiji. Priznanja Nagrade Kraljeva družba iz Londona mu je leta 1856 za njegove kemijske raziskave v povezavi z elektriko, gonilno silo toplote podelila svojo kraljevo medaljo. Za svoje znanstvene dosežke je lord Kelvin leta 1883 prejel Copleyjevo medaljo Kraljeve družbe. Sklici Viri Zunanje povezave (v angleščini) Akademsko drevo lorda Kelvina na Physics Tree Heroes of the Telegraph at Project Gutenberg "Horses on Mars", from Lord Kelvin William Thomson: king of Victorian physics at Institute of Physics website Measuring the Absolute: William Thomson and Temperature, Hasok Chang and Sang Wook Yi (PDF file) Mathematical and physical papers. Volume I (PDF copy from gallica.bnf.fr) Mathematical and physical papers. Volume II (gallica) Mathematical and physical papers. Volume III (gallica) Mathematical and physical papers. Volume V (Internet Archive) Reprint of papers on electrostatics and magnetism (gallica) Elements of natural philosophy: Part I (gallica) Treatise on natural philosophy (Volume 1) (Internet Archive) Treatise on natural philosophy (Volume 2) (Internet Archive) The molecular tactics of a crystal (Internet Archive) Baltimore lectures on molecular dynamics and the wave theory of light (Internet Archive) Quotations. This collection includes sources for many quotes. Kelvin Building Opening – The Leys School, Cambridge (1893) William Thomson Škotski fiziki Škotski inženirji Škotski plemiči Škotski akademiki Člani Kraljeve družbe Člani Kraljeve družbe iz Edinburga Člani Pruske akademije znanosti Predsedniki Kraljeve družbe Predavatelji na Univerzi v Glasgowu Predavatelji na Univerzi v Cambridgeu Prejemniki Copleyjeve medalje Prejemniki Kraljeve medalje Prejemniki Matteuccijeve medalje Nosilci Kraljevega viktorijanskega reda Škotski univerzitetni učitelji Člani Kraljeve švedske akademije znanosti Člani Madžarske akademije znanosti Nosilci reda za zasluge Združenega kraljestva Pokopani v Westminstrski opatiji Predsedniki Kraljeve družbe iz Edinburga


Kalkulator > Gradnja > Gradbena dela, cena >\tZidarstvo, cena Kakšna je cena zidarskih del? Zidarska dela so zelo različna in temu primerno so različne tudi cene. Na primer za zidanje 20 cm debele opečne stene, boste na m3 odšteli 120 eur, pri penjenem betonu pa vas bo 25 cm debela stena stala 140 eur/m3. Če gradite hišo na ključ, je cena za vsa gradbena in zaključna dela 800-1200€/m2. Za podrobne cene vseh zidarskih del potrebujete od izvajalca ponudbo oziroma podroben popis predvidenih del. Komu zaupati zidarska dela? Uporabite obrazec spodaj in pošljite povpraševanje ustreznim in ocenjenim zidarjem v vaši okolici. Brezplačno in nezavezujoče! CENA ZA ZIDANJE Z OPEKO. Cena zidanja z modularno opeko klasičnih dimenzij. Cena za zidanje v apneno cementni malti opeke debeline 29 cm na m2 stene. DRUGE CENE ZA ZIDARSTVO Zidanje z Ytong zidaki, 25 in 30 cm Cena za zidanje sten s plinobetonskimi - siporeks - Ytong zidaki dimenzij 25 in 30 cm. Zidanje z Ytong zidaki, 10 in 15 cm Cena za zidanje sten s plinobetonskimi - siporeks - Ytong zidaki dimenzij 10 in 15 cm. Siporeks Ytong tipske preklade, 30 cm Cena za dobava in vgradnja tipskih nosilnih siporeks preklad Ytong NP 25 za zid debeline 30 cm, s pomožnimi deli in prenosi. Siporeks Ytong tipske preklade, 25 cm Cena za dobava in vgradnja tipskih nosilnih siporeks preklad Ytong NP 25 za zid debeline 25 cm, s pomožnimi deli in prenosi. Zidanje z modularno opeko, 19 x 19 x29 cm Cena za zidanje sten z modularno opeko, 19 x 19 x29 cm v apneno cementni malti 1 : 3 : 9, debeline 19/29cm. Zidanje z Ytong zidaki, 10 cm Cena za zidanje predelnih sten s plinobetonskimi - siporeks - Ytong zidaki dimenzij 10 cm. Izravanava površine zidov po obodu objekta s predhodno pripravo podlage, izdelava cementnega redkega obrizga in finega ometa s cementno rahlo podaljšano malto 1:3 skupaj z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli in odri ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti: priprava površine za nanos vertikalne hidroizolacije Izravanava površine betona, izdelava cementnega redkega obrizga in finega ometa s cementno rahlo podaljšano malto 1:3 skupaj z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti: priprava površine za nanos horizontalne hidroizolacije Kompletna dobava materiala in izvedba horizontalne hidroizolacije - vodotesna membrana - npr Sika Proof skupaj z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Dela izvesti skladno z navodili in detajli proizvajalca! Kompletna izvedba vertikalne hidroizolacije z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti Dela izvesti po navodilih proizvajalca. H.I. v sestavi: - Nanos hladnega bitumenskega premaza (npr. IBITOL) na suho in brezprašno površino AB konstrukcije, poraba 0,3 l/m2, sušenje premaza 24 ur. - Izdelava vertikalne hidroizolacije. Bitumenski trakovi iz oksidiranega bitumna, v skladu s SIST EN 13969 - TIP A in SIST 1031 (npr. IZOTEM V4 oz. IZOTEKT V4), popolno privariti s podlago. Trak odmerimo na začetek preklopa v horizontali (10 cm). Pričetek varjenja pa začnemo s spodnje strani stene - od zgornjega konca kotne letve proti vrhu stene. Izdelava 10 cm preklopov v prečni in 15 cm v vzdolžni smeri. S končanjem vertikalne hidroizolacije dokončamo še spoj hidroizolacije: stena-tla, preklop najmanj 10 cm (na EPS kotno letev traku ne varimo). Nabava, dobava in vgradnja vodoodporne toplotne izolacije ~ 25 cm (npr XPS toplotna izolacija in mehanska zaščita hidroizolacije, v skladu s SIST EN 13163, evropska direktiva o gradbenih proizvodih CPD 89/106/EEC). Pritrjevanje; poliuretansko lepilo TERMIFIX (1 kartuša/5m2), bitumensko hladno lepilo BITUFIX (1-2 kg/m2), vključno z dodatno zaščito s čepaste folijo (Tefond) z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Nabava, dobava in vgradnja vodoodporne toplotne izolacije ~ 20 cm (npr Nabava, dobava in vgradnja KOTNE LETVE 5x5 cm za blažitev ostrega kota na področju prehoda hidroizolacije: tla-stena (preprečevanje ostrega pregiba varilnega traku in posledičnega trganja trakov zaradi zemeljskih posedkov) Kompletna dobava in polaganje pod temeljno ploščo toplotno izolacijo d=14 cm XPS - Fibran SEISMIC ali podobno skupaj z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti Dela izvesti skladno z navodili in detajli proizvajalca! Nabava, dobava in zidanje opečnih nosilnih zidov debeline 25cm, z uporabo porozirane opeke in podaljšane malte 1:2:6 V ceno je vključeno vso delo in material pomožnih sredstev, pomožni material, lepljenje opeke, rezanje opeke za zidarsko vez, končna obdelava vertikalnih špalet odprtine, kakor tudi glajenje površin okenskih parapetov. Izvedba natančno po navodilih proizvajalca, vključno z V in H transporti ter potrebnimi delovnimi odri. Nabava, dobava in zidanje opečnih predelnih zidov debeline 20 cm, z uporabo porozirane opeke in podaljšane malte 1:2:6 Nabava, dobava in zidanje opečnih predelnih zidov debeline 10 cm, z uporabo porozirane opeke in podaljšane malte 1:2:6 Kompletna dobava in vgradnja opečne prednapete preklade, montažna nad vratnimi odprtinami, stena deb 10 cm. Izvedba natančno po navodilih proizvajalca, vključno z V in H transporti ter potrebnimi delovnimi odri. Kompletna izvedba grobega in finega ometa notranjih sten v hiši; grobi omet se izvede s podaljšano cementno malto 1:3:9 s predhodnim obrizgom, fini apneni omet 1:3, armirano z armaturno mrežico 145 g/m2z vsemi potrebnimi odri in transporti ter z vsemi potrebnimi pomožnimi deli Omet sten višine do 3,50 m. Kompletna izvedba izravnave AB stene z osnovnim ometom z npr Jubizol lepilna malta, armirano z armaturno mrežico 145 g/m2, vključno z izvedbo premaza z Unigrund, finalni sloj npr. Jub fini omet granulacije 1,0 mm, z vsemi potrebnimi odri in transporti ter z vsemi potrebnimi pomožnimi deli. Omet sten višine do 3,50 m. Kompletna izvedba izravnave AB stropa z osnovnim ometom z npr Jubizol lepilna malta, armirano z armaturno mrežico 145 g/m2, vključno z izvedbo premaza z Unigrund, finalni sloj npr. Jub fini omet granulacije 1,0 mm, z vsemi potrebnimi odri in transporti ter z vsemi potrebnimi pomožnimi deli. Kompletna dobava in oblaganje stene s toplotno izolacijo EPS deb 10 cm, vključno z izvedbo armiranega zaključnega ometa, skupaj z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Dolbljenje kanalov v opečnih stenah za vgraditev raznih ventilacijskih cevi Zidarska obdelava opečnih sten po prehodno izdolbljenih kanalih instalacijskih razvodov, špric in groba zidarska obdelava izdolbljenih kanalov v stenah Vzidave in zidarske obdelave elektro omaric, razdelilcev, hidrantnih omar, vodomerov, regulacijskih in tehnoloških naprav do velikosti 1,00 m2 Nabava, dobava in oblaganje strehe (med špirovce) - izolirana streha, s toplotno izolacijo - mineralna volna deb 16 cm, vključno s parno zaporo, z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli in odri ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Nabava, dobava in oblaganje strehe (med letvami) - izolirana streha, s toplotno izolacijo - mineralna volna deb 10 cm, vključno s parno zaporo, z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli in odri ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Nabava, dobava in polaganje toplotne izolacije - mineralna volna deb 20 cm, vključno s parno zaporo, z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli in odri ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Kompletna izdelava tlaka na balkonih, naklonski beton za 2% padca 0-3 cm, bitumenski premaz + parna zapora + topl izol. 4,5 cm + hidroizolaicja, z vsemi pomožnimi, pripravljalnimi in zaključnimi deli in odri ter vsemi potrebnimi horizontalnimi in vertikalnimi transporti. Sprotno čiščenje gradbišča med izvajanjem vseh del ter zaključno čiščenje, kompletno z odstranitvijo odpadkov iz objekta ter transportom iz delovišča v stalni depo Obračun po 1x tlorisni površini objekta. Razna gradbena pomoč v delu pri obrtniških in instalacijskih delih ter razna nepredvidena in dodatna dela Obračun izvršiti na podlagi efektivnih ur po predhodnem vpisu nadzornega organa v gradbeni dnevnik, ocena števila ur. Izvedba ometa, po odstranitvi ploščic Izvedba popravila sten na mestih odstranjene keramike z grobim zaribanim ometom na predhodni špric s cementnim obrizgom. Izvedba ometa, odstranjena vrata Izvedba zidarske predelave vratnih odprtin na tipske serijske mere vrat (širina +7-8cm, višina + cca 4-5cm). Izvedba ometa, popravilo prebojev Izvedba zazidave na mestih raznih manjših prebojev v opečnih in betonskih zidovih po vrtanjih. Izvedba ometa, zametavanje utorov, 4/3 do 6/5cm Izvedba zametavanja utorov v opečnih in betonskih stenah za elektriko in strojne instalacije. Izvedba ometa, zametavanje utorov, 6/4 do 8/7cm Izvedba ometa, zametavanje talnih utorov, 6-8/10-12cm Izvedba zametavanja utorov na tleh za nove odtoke. Izvedba ometa, tuš kabina Izvedba ometa pri novih sanitarijah, tuš s talno kanaleto in mešalno baterijo. Izvedba ometa, WC školjka, bide Izvedba ometa pri novih sanitarijah, WC školjka ali bide. Obzidava vgradnega kotlička, geberita Obzidava zadnjega dela zidnih geberitov v sanitarnih kabinah s siporeksom - sprednji del gips obloga. Izvedba ometa na površinah rušitve Izvedba novih ometov na mestih večjih zidarskih posegov. Izvedba premaza estriha s Hidrostopom ipd. trikratni v kopalnici, vključno 10c m po zidu, ter dodaten četrti premaz na stiku tla/zid. Dobetorniranje, vratne, okenske odprtine Izvedba zabetoniranja nadvišanja pred glavnim vhodom dimenzije cca. 230/100cm višine +cca 8-10cm, kompletno s stranskim opažem, betonom C30/37 in armaturno mrežo ter predpremazom za boljši oprijem betona. Zidanje s steklenimi prizmami Dobava in montaža steklenih prizem na parapetni zid iz siporeksa, dim. 120/160 cm, npr. CLEAR 1919/8. Izvedba parapetnega zida iz siporeksa. Izvedba zidarskega grobega čiščenja med posameznimi fazami gradnje in na koncu pred finalnim mokrim čiščenjem. Zidan oporni zid Dobava ograjnih zidakov, komplet z zidanjem in zalivanjem z betonom. Po potrebi vgradnja armaturnih palic. Pokrivne plošče opornega zidu Dobava in vgradnja pokrivnih plošč opornega zidu. Zidarska dela - kaj morate vedeti? 1. Zidarska dela 1.2 Zidarska dela zahtevajo trdno podlago - temeljenje 1.3 Kaj sploh je beton? 1.4 Kaj je malta? 1.5 Različne vrste zidarskih materialov 2. Izberite kakovostnega izvajalca zidarskih del! 2.1 Ali lahko sami opravimo zidarska dela? 3. Zidarska dela - vrste 3.1 Zidarstvo kot oblaganje površin ali zidarstvo kot gradbeništvo 3.2 Različne vrste zidarskih del 4. Zidarska dela - Kako zgraditi opečni zid 4.1 Količina opeke 4.2 Kaj boste potrebovali? 4.3 11 korakov do izgradnje opečne stene Zidarska dela vključujejo gradnjo s polaganjem posameznih enot (opeka, betonski zidak, kamen itd.). Običajno so položene na cementno malto, ki jih med seboj veže in tako ustvari enotnostrukturo. Zidarska dela lahko zagotovijo lepe stene in tla po ekonomičnih cenah. Zidarska dela so praviloma precej fizično intenzivna. Zaradi narave cementa, betona, opeke ali kamna je gradnja ponavadi trpežna in pogosto zahteva malo vzdrževanja. Zidarska dela vključujejo gradnjo z opeko, betonskimi zidaki ali kamnom, ki jih skupaj veže malta. Kamen, opeka, malta in beton so materiali s katerimi delajo zidarji. Najosnovnejši in najbolj prvinski od teh materialov je kamen, ki ga je mogoče polagati na tla kot pot ali pa iz njega ustvarjati stene z ali brez uporabe zidarske malte. Tudi opeka v zgodovini gradbeništva ne zaostaja daleč za kamnom. Ljudje smo kmalu spoznali, da je glino in pesek mogoče mešati in ju oblikovati v posamezne enote/kvadre, ki jih lahko zlagamo. Nekje na tej časovni premici smo ugotovili tudi, da vezivo kot je malta pospešuje in olajša gradnjo. Prva veziva so bila preprosto blato, nato apno in pesek. Osnovna sestavina sodobne malte pa je portlandski cement, ki je tudi aktivna sestavina betona. Vsem zidarskim materialom je skupno dvoje, da so težki in trdni ter zato podvrženi razpokanju. Če se površina, na kateri je postavljena zidana konstrukcija, lahko premakne, bodo zidaki sčasoma počili. Vsi zidovi morajo biti zgrajeni na stabilnih tleh, bodisi na trdnih stabilnih tleh ali na komprimiranem nasipu.V večini primerov morajo biti temelji tudi pod globino zmrzali. Ko zemlja zmrzne, se voda v njej razširi, ko se spremeni v led, in to lahko ustvari dovolj moči, da zgradbo dvigne ali, da se razpoči togi zidani material. 1.2.1 Pasovni temelji, temeljne plošče Na stabilnih tleh so zidane konstrukcije zgrajene na pasovnih temeljih ali temeljnih ploščah. V večini primerov so to armirano betonske konstrukcije, čeprav lahko delujejo tudi ležišča iz strnjenega gramoza ali drobljenega kamna. Temelji, ki so vedno širši od grajenih sten, razporedijo težo zidu na večjo površino, tako da preprečijo neenakomerno posedanje in razpokanje zidu. Širina pasovnega temelja je odvisna od teže, ki jo podpira in nosilnosti tal. Večina pasovnih temeljev je približno pol toliko globoka kot široka, kar zagotavlja dovolj globine, da podlaga deluje kot nosilec pri podpori teže. 1.2.2 Podlaga temeljev Betonske plošče, kot tudi kamnite ali opečne steze, morajo biti podprte tudi na trdnih tleh, vendar namesto betonske podlage slonijo na drobljenem kamnu. Tako kot temelji tudi drobljeni kamen porazdeli težo, recimo avtomobila na tla. Pesek zagotavlja tudi drenažo in bolj ali manj enakomerno površino za nošenje zgornje konstrukcije. Omogoča tudi, da se beton, kamen ali opeka nad njim premikajo prečno. Vsa konstrukcija se širi in krči s temperaturnimi spremembami in če se je ovirana pri premikanju, bo počila. Beton, ki se uporablja za temelje, je mešanica gramoza, peska in portlandskega cementa. Portlandski cement je kombinacija gline in apnenca, žgana pri zelo visoki temperaturi in nato zmleta v fin prah. Voda se mešanici doda na licu mesta. Portlandski cement in voda se mešata in držita skupaj pesek in gramoz. Hkrati voda kemično reagira s portlandskim cementom in celotna mešanica se začne strjevati. Mešanici je potrebno je dodati le minimalno količino vode - odvečna voda oslabi končni beton. Sušenje betona traja približno 28 dni, da se popolnoma strdi, čeprav običajno postane pohoden v 12 do 24 urah. Glede na namen betona so v mešanico lahko vključeni tudi dodatki. Vlakna zmanjšujejo možnosti za razpoke. Mehčala omogočajo dodajanje manj vode, hkrati pa še vedno tvorijo beton, ki je uporaben. Določena sredstva upočasnijo postopek strjevanja, kar je lahko koristno v vročem vremenu, ko se beton lahko prehitro strdi in popoka. Nasprotno pa pospeševalniki pospešujejo strjevanje betona, kar je koristno v hladnem vremenu, ko se beton počasi suši. Pri večjih projektih se beton naroča beton v betonarni in ga dostavijo v tovornjakih - t.i. hruškah. Popolnoma naložen tovornjak z mešanico vsebuje približno 10 kubikov mokrega betona oz. približno 20 ton materiala. Dela, ki zahtevajo manj kot en kubični meter betona, se običajno opravljajo z ročnim mešanjem betonskih mešanic, ki jih kupimo v vrečah. Malta je mešanica portlandskega cementa in peska in se uporablja za zidanje sten iz betonskih zidakov, opeke in kamna. Tradicionalna malta vključuje tudi apno, zaradi česar je malta lepljivejša. Malte, ki so se uporabljale pred koncem 19. stoletja, so bile sestavljene samo iz apna in peska. Današnje malte uporabljajo aditive, ki niso apno, za doseganje dobrih uporabnih lastnosti in se prodajajo v več formulacijah, namenjenih za polaganje opeke, betonskih zidakov ali kamna. V kolikor je konstrukcija sestavljena iz gradnikov in malte, se lahko šteje kot zidarsko delo. Malta ima pomembno vlogo pri zidanih konstrukcijah in deluje kot lepilo oz vezivo, ki drži vse skupaj. Malta je na voljo v številnih različicah, z različnimi stopnjami trdnosti. Opeka je danes najbolj priljubljen zidarski material. Znano je, da je opeka trpežna in lepega videza, da traja več generacij in je vedno v modi. Opeke so tudi v najrazličnejših različicah, od bolj tradicionalnih pa vse do sodobnih tekstur in barv. Opeko lahko polagamo na različne načine in v različnih vzorcih. Opeka je običajno narejena iz gline, peska, vode in včasih apna ali pepela. Različne vrste opek lahko vsebujejo različne sestavine, ki jih zmešamo in nato stisnemo v kalup. Ko so opeke lepo oblikovane, jih postavimo v zelo vročo peč in pečemo v trdne enote. Za izdelavo kamnitih zidov je mogoče uporabiti dve vrsti kamnov, bodisi obdelan ali neobdelan. Obdelan kamen je bolj enakomernih velikosti in ima različne teksture. Neobdelan ali grobi kamen zagotavlja bolj rustikalen videz in vključuje postavitev stene brez vzorca. Neobdelan kamen daje bolj pristen ali naraven videz, ki je morda bolj neurejen, vendar dejansko ponuja čudovit rezultat. 1.5.3 Betonski bloki Betonski zidaki so položeni podobno kot opeka, pri čemer je en zidak pritisnjen na drugega v razporejeni obliki. Ker so betonski bloki precej večji od opeke, traja veliko manj časa, da jih položimo. Zaradi tega in tudi drugih lastnosti so betonski zidarski elementi zelo priljubljeni gradbeni materiali. Ponavadi so cenovno ugodnejši in so tudi požarno odporni. Betonski zidaki so različnih velikosti, oblik in tudi posebnih oblik, zaradi česar so zelo vsestranski gradbeni material. Večji objekti kot so šole, tovarne in stanovanjske zgradbe so pogosto izdelani iz betonskih zidakov. Večina zidarskih del je delo za strokovnjake. Za večje projekte, poleg znanja in izkušenj, ki smo jih izpilili z leti, potrebujemo tudi težke stroje ter specializirana orodja.Zidarstvo velja za eno bolj dostopnih veščin, zato ga želijo preizkusiti mnogi samograditelji. Vendar naloga ni lahka, še posebej, če se lotite zidanja nosilnih sten. Najlažja pot do odličnih rezultatov je poiskati dobrega zidarja. To je tudi najbolj stroškovno učinkovita možnost, saj bo izdelava hitra in zmanjšala pa se bo tudi možnost napak. Kljub vsemu pa obstajajo številna zidarska opravila, ki jih, z malo spretnosti, lahko opravimo tudi sami. Na primer izdelava/tlakovanje vrtne poti je lahko tak Naredi Sam projekt. Ali pa številna zidarska popravila, ki jih lahko priročen človek z nekaj orodja in ustreznimi izdelki dobro opravi sam. Na primer popravilo poškodovanega ometa, krpanje betona ali preplastitev obrabljene betonske plošče ali pločnika. Montažni betonski bloki odpirajo nekaj možnosti pri izdelavi ognjišč ali teras itd. Termin zidarska dela se uporablja zelo na široko in ni vedno popolnoma razumljiv. Zidana konstrukcija vključuje vse, kar je narejeno s spajanjem različnih materialov s pomočjo malte. Malta je cementna zmes, ki, ko se posuši, deluje kot vezivo zgradb in konstrukcij iz opeke, betona, kamna, marmorja in drugih materialov. Zidarski materiali so lahko umetni ali naravni. Tu pojasnjujemo različne vrste zidarskih del in podajamo odgovore o vsakem od njih. Oblaganje sten in tal ima običajno estetski namen v nasprotju z gradnjo zidov ali drugih trdnih in nosilnih konstrukcij. Tovrstna dela vključujejo oblaganje in lepljenje materialov na zunanjo stran nosilnih sten ali zidov ter tal. Nosilni zid pa lahko zdrži in se bori z zunanjimi elementi; je samostoječ in ni pritrjen na nič drugega. Medtem, ko še vedno obstajajo strokovnjaki, ki so usposobljeni za opravljanje vseh vrst zidarskih del, pa na splošno postaja poklic vse bolj specializiran. Obsežen seznam zidarskih del nam pokaže, da vsaka posamezna vrsta del zahteva strokovno znanje in ter veliko izkušenj. Nekaj zidarskih del naštevamo tu: Polaganje opeke in drugih gradnikov Izgradnja in popravila dimnikov Obnova in popravila opečnih zidov Polaganje kamna z malto ali suho zlaganje Vlivanje temeljev, temeljnih plošč, stebrov, etažnih plošč... Gradnja kamnitih ali opečnih zidov, podpornih sten, stebrov, dekorativnih ali funkcionalnih struktur. Vgradnja stenskih oblog iz kamna ali umetnega kamna Namestitev / obnova okrasnih apnenčastih ali naravnih kamnitih pedimentov in arhitekturnih detajlov Izdelava kamnitih ali betonskih poti, teras, zunanjih žarov, kamin in stopnic Vlivanje betonskih stopnic Izdelava betonskih, kamnitih ali asfaltnih dovozov Obnova stavbne dediščine, ki vključuje ponovno ustvarjanje izvirnih materialov in modelov, vključno z barvnimi maltami Seveda, če se želite lotiti zidarskega projekta, je smiselno najprej se lotiti manjšega projekta pri katerem boste zvadili osnovne veščine. Preizkusiti se v zidanju vrtne stene je odličen začetek. Preden začnete svoj projekt, morate ugotoviti koliko opek potrebujete. Standardna velikost opek je 215 mm x 102,5 mm x 65 mm. Za natančen izračun morate upoštevati tudi 10 mm sloj malte. Torej, za pravilen izračun upoštevajte naslednje mere: 225 mm x 102,5 mm x 75 mm. Nato boste želeli prišteti še nekaj dodatne opeke za odpadek (kalo), približno 5%. Stara opažna plošča Korak 1: Začnite opečno steno na vogalih Najprej položite opeki na oba konca stene, kjer se bodo začeli stebri. To je treba storiti po pripravi temeljev, če so potrebni. Z vrvico med obema zunanjima opekama na višini opeke naredite ravno vodilo. Korak 2: Zmešajte malto Na staro opažno (osb) ploščo nasujemo pet lopat peska in eno cementa. Z lopato premešajte do enakomerne barve. Oblikujte vdolbino, vanjo vlijte vodo in premešajte. Ponovite dokler tekstura ni gladka in kremasta ter ne preveč tekoča. Korak 3: položite prvi sloj malte Vzdolž vrvice nato natresite 1-2 cm malte . Začenši na enem koncu, položite prvo opeko in jo rahlo tapnite, da se uleže v posteljico. Konec naslednje opeke namažite z malto in jo naslonite na prvo. Kot vodilo za ravno linijo uporabite vrvico. Korak 4: zgradite opečne stebre Na točko, kjer želite, da se začnejo vaši stebri, postavite opeko ob strani na konec stene. Ko gradite zid, mora biti vsak zaporedni steber opeke položen v nasprotni smeri. Korak 5: rezanje opeke Pri gradnji stebrov boste na določenih delih morali položiti le pol opeke. Če želite opeko razpoloviti jo postavite na bok, položite dleto na mesto razcepa in trdno udarite s kladivom/macolo. Opeka bi se morala razpoloviti že po prvem udarcu. Korak 6: Stebri naj bodo vedno korak naprej Na stebrih vedno zidajte vsaj eno vrstico višje od ostale stene. Pri tem premaknite vrvico navzgor in jo vstavite v malto na stebrih. Za nosilce mora biti konec vsake opeke nad sredino spodnjega. Korak 7: Prepričajte se, da so fuge debeline 10 mm Vodoravne in navpične fuge malte naj bodo debele 10 mm. Pri običajnih opekah mora biti od vrha zgornje opeke do vrha spodnje 75 mm. Korak 8: zaključek stebrov Ko končate na vrhu stebrov, lahko pa ustvarite privlačen zaključek z nižjimi stroški tako, da opeke vstavite v malto bočno. Korak 9: Zaključek stene Za zanimiv zaključek stene opeke obrnite navpično po dolžini in položite po celotni dolžini stene. Uporabite drugo, višjo vrvico, da ohranite enakomerno linijo. Korak 10: Kako dokončati fuge? Za dokončanje fug uporabite zaobljeno orodje ali žličko s katero postrgate odvečno malto ter ustvarite lep zaključek fuge. Začnite z vodoravnimi fugami nato navpičnimi - na ta način je lažje odstraniti odvečno malto. Korak 11: Očistite opeko Na koncu steno nežno očistite in očistite morebitno malto, ki je padla na tla, preden se le-ta posuši. Cement lahko s pomočjo vode operete s tal, vendar pazite, da pri tem ne umažete nove stene! potrebna je obnova stanovanjske hiše, ki vključuje izdelavo vhoda, izolacija zunanjega dela kleti (polovica pod zemljo), obdelava špalet (20 oken), pozidava dveh notranjih sten, zazidava 4 notranjih vrat, cementni obrizg, rušenje zunanjega balkona in izdelava novega ter temelj za letno kuhinjo. Vse je opisano v popisu del. LP\t8999.1 € do 14998.5\t€ ODSTRANITEV NENOSILNE NOTRANJE STENE potrebujem odstranitev in odvoz notranje nenosilne stene. Stanovanje je v 3 nadstropju, brez dvigala. ENOSTAVNI OBJEKT KMEČKA LOPA potrebna je izdelava kmečke lope. Prosim za ponudbo. CENA, BETONSKA PLOŠČA (PODLOGA ZA MONTAŽNI BAZEN), 5 X 5 M Zidarstvo, Zagorje ob Savi CENA, MANJŠA ZIDARSKA DELA, 10M, 14 M, 10 M CENA, POZIDATI VETROLOV, BETONSKE STOPNICE TER PODEST, PO OPISU CENA, ZIDARSKA OBNOVITVENA DELA, 10*9*7 M Zidarstvo, Izola - Isola CENA, PODALJŠEK BALKONA, 4.5 X 3M Zidarstvo, Ivančna Gorica CENA, ZIDARSKA DELA, 11,05 X 9,3M CENA, IZDELAVA MANJŠEGA OBJEKTA, 50M2 CENA, DELOVNA LOPA, 3,5X8,5X3 CENA, IZGRADNJA PRIZIDKA , 8M X 9M CENA, GRADNJA GARAŽE, 6,70×570 M Zidarstvo, Velike Lašče CENA, VHOD PRED HIŠO, 400 M2 CENA, PREBOJ NOSILNIH STEN ZA OKNA, V OPISU CENA, POSTAVITEV BETONSKIH KLOPC, 4 KOM; 2M DOLŽINE CENA, ETAŽNA BETONSKE PLOŠČA , 9X 6 M CENA, MANJŠA ZIDARSKA DELA, DOLŽINA 18 M, POVRŠINA CCA 27M2 CENA, ODSTRANITEV PODBOJEV, PREKLADA + POZIDAVA STEN, 80 M2 CENA, DVORIŠČNA OGRAJO, 21 TM CENA, ZIDANJE Z YTONG ZIDAKI, PO OPISU CENA, PREBOJ ZIDU IN OSTALA INŠTALACIJSKA DELA, 60 M2 Zidarstvo, Jesenice na Dolenjskem CENA, OBNOVA POČITNIŠKE HIŠE, 60 M2 Zidarstvo, Šmartno V Rožni Dolini CENA, ZID ROBNIK, 0,2M, 15M, 0,75M CENA, GRADNJA KLETI, ZIMSKI VRT, 5 X 2 X 2 M CENA, GRADNJA STANOVANJSKE HIŠE, 8X13X10,80 M CENA, ZIDANJE GARAŽE, 10 X 8 X 2,5 M CENA, IZGRADNJA PRIZIDKA IN STREHE, 4X8 M Zidarstvo, Gozd Martuljek CENA, POZIDAVA STAREGA DELA HIŠE, 100 M2 CENA, RUŠITEV PRIZIDKA IN ZIDAVA NOVEGA, 7.5 X 4M 8999.1 € do 14998.5\t€ CENA, BETONSKE STOPNICE, V PRILOGI CENA, ZIDARSKA DELA, SOBA: ŠIRINA 3M, DOLŽINA 4M, VIŠINA 2,5M, STROP IN TLA TERASE 36M2 CENA, ZUNANJE BETONSKE STOPNICE, V OPISU CENA, MULTIPOR NOTRANJA IZOLACIJA, 520 M2 NOTRANJIH STEN - 80MM Z DOBAVO IN VGRADNJO CENA, RAZLIČNA GRADBENA DELA, PO POPISU CENA, KOMPLETNA IZDELAVA GARSONJERE V GARAŽI, 5X5X4 M Zidarstvo, Višnja Gora CENA, POZIDAVA KLETI, 4.5X4.5M.X2.2M CENA, RAZLIČNA ZIDARSKA DELA, 12X8X 3,5 CENA, OBNOVA PORTONA, 5M X 1M X 2,5M Zidarstvo, Kostanjevica Na Krasu 1612+ PODJETIJ ZA ZIDARSTVO


Težko je reči, koliko Slovencev je ksenofobičnih. Ob sedanjem valu beguncev so ksenofobični in do tujcev sovražni glasni, strpni in sprejemajoči so tihi. Potem je še skupina tistih, ki se izrazijo pozitivno, bodisi s prostovoljnim delom za begunce ali z glasnostjo formalnega ali neformalnega aktivizma. Sama sem optimistična glede količinskega odnosa med sovražnimi, nasprotujočimi beguncem zaradi strahu in tistimi, ki na pojav gledajo s strpnim razumevanjem in izražajo pripravljenost pomagati. Vendar se na trenutke prestrašim. Denimo včeraj zvečer, ko mi je gospod, ki dela kot prostovoljec ob hrvaški meji, povedal, da jih je 80 zaposlenih v podjetju in jih je med njimi 70 »proti« beguncem. Ali univerzitetni učitelj, ki pove, da je v prvem letniku fakultete družboslovne smeri velika večina študentov »proti« beguncem. Pa tudi ob prostovoljcih, ki delajo z begunci, ko pripovedujejo, da so izpostavljeni graji in pritiskom v svojem okolju zaradi prostovoljnega delovanja. Bojim se, da bosta morali Evropa in še posebej Slovenija razmisliti o beguncih kot o najbolj verjetnem scenariju prihodnosti. Nimam v mislih beguncev iz arabskega sveta in Afganistana, temveč begunce in migrante zaradi podnebnih sprememb, o katerih je vse več slišati v javnem govoru. Pa tudi, če ne žugam s selitvami narodov zaradi prihodnjih podnebnih sprememb in ostanem v sedanjosti – mar ni mešanje etničnih skupin sestavni del globalizacije? Mar ne sprejemamo tudi v Sloveniji tujih športnikov v naše ekipe in tujcev iz azijskih držav v baletni ansambel ljubljanske operne hiše? In prihodnost? Kaj bo v bližnji prihodnosti z begunskim valom, ki se preliva čez Slovenijo, ne vemo natanko. Predvideva se, da bo trajal še mesece. Poleg tega pa predvidevajo, da bo nekaj sto beguncev iz Sirije in Iraka ostalo v Sloveniji. Koliko jih bo, ne vemo, ker se številke o kvoti stalno spreminjajo. Za zdaj ne kaže, da jih bo veliko ostalo, saj je od 400 tisoč beguncev, ki so prešli Slovenijo, le 40 oseb zaprosilo za azil in še od teh jih je menda polovica izginila iz Slovenije (podatek z 21. decembra 2015). Toda begunci in migranti so stvarnost našega časa in velja razmisliti o prihodnosti. Pred kakim mesecem smo se sestali nekdanji »pomočniki« beguncem, ki so v času zadnjih balkanskih vojn pribežali v Slovenijo. Namen sestanka je bil izreči »naučene lekcije« iz tedanjih časov, ki bi lahko bile koristne v sedanjih begunskih časih. Marsikaj smo navedli – dobre in slabe izkušnje. Pri slabih izkušnjah smo govorili predvsem o treh področjih: nujnost usposabljanja oseb, ki bodo delavci, funkcionarji, organizatorji bivanja beguncev ali delali kot prostovoljci; nujnost izbora oseb, ki bodo na teh pozicijah; nujnost nadzora delovanja begunskih centrov in drugih organizacijskih oblik skrbi za begunce. Govorili smo tudi o šolanju otrok beguncev in drugih temah, ki ta hip še niso pereče, četudi terjajo že sedanji začetek priprav. Kdo dela z begunci Izkušnje iz časa bivanja deset tisočev beguncev iz Bosne in Hercegovine v Sloveniji so pokazale, da je delovanje begunskega centra predvsem odvisno od sposobnosti, integritete, človečnosti, korektnosti, odnosa vodilnih oseb. Voditelji begunskih centrov in drugih organizacijskih oblik skrbi za begunce so bili različni: krasni ljudje z organizacijskimi sposobnostmi, socialnimi sposobnostmi in človečnostjo ter manj krasni ljudje, ob katerih je stvarnost življenja v begunskih centrih bila brez potrebe slaba za begunce in ne ravno v čast Sloveniji. Podobno se dogaja danes z voditelji begunskih centrov in drugih formalnih dejavnosti pomoči beguncem. Dogajajo se neumne, nesmiselne reči in nelepe, sramotne reči. Ne deli se pomoč, ki je na voljo. V nekem centru ne dovolijo dati čevljev bosemu Sircu, ker se jih hrani za prihodnjo skupino, v kateri bodo morda tudi bosi ljudje. Ob tem dobiš občutek, da obstaja delitev na bose, bolj bose in najbolj bose begunce. Ne dovoli se, da bi begunci nosili vodo v avtobuse in vlake – ker bodo metali kozarce skozi okno, morda tudi zato, ker bodo več urinirali. Nekateri pravijo, da zato, ker v Sloveniji velja načelo ali navodilo »minimalne pomoči« – da si ne bi begunci zaželeli ostati v Sloveniji. V skladišču je bilo 600 odej, a jih niso dovolili deliti v času, ko so begunci spali zunaj. Nekatere naštete reči so se dogajale v prvih kaotičnih tednih prihoda beguncev v Slovenijo, a vseeno kažejo na odnos in organizacijske sposobnosti voditeljev. Druge se dogajajo zdaj. Najde se policist ali vojak, ki nima rad beguncev, kar je njegova zakonita pravica. Toda ne le, da ni njegova pravica, moralo bi biti prepovedano, da svoj odnos izraža z grobostjo, besednim nasiljem, poniževanjem beguncev. Težava je v tem, da ko en človek vpije: »Stoko, van!«, to sliši na stotine ljudi, in četudi ne razumejo besede »stoka«, zaznajo vsebino sporočila. Res so taki vojaki ali policisti izjeme in se je že koga odstranilo od dela z begunci. Več kot grobih in nečlovečnih je tistih, ki z begunci ravnajo brez razumevanja, empatije. Ko se jim pojasni, ko prepoznajo stisko ljudi, spremenijo svoje vedenje. Naj navedem primer, ki ga je predstavil prevajalec. Jezen vojak pride k prevajalcu in pravi: »Pojdi v šotor. Tam je neka neumna ženska, ki noče jesti, odklanja hrano, se drži za trebuh in vpije.« Vojak pričakuje intervencijo, ki bo »neumno žensko« pripravila do tega, da bo jedla in si ne bo izmišljevala. Izkaže se, da je ženska v morju izgubila 10-letnega sina, da so ji ubili moža, tukaj pa je s sedemletnim otrokom in je v petem mesecu nosečnosti. Vpije in kaže na trebuh, ker jo boli. Odpeljejo jo k zdravniku in izgubi otroka. Prevajalec zaključi svojo pripoved: »Ko je vojak (častnik) zvedel za zgodbo, je močno spremenil svoj odnos do beguncev.« Tudi z visokih pozicij je slišati čudne uradne izjave, kot na primer, ko prostovoljka potoži, da je le pet stranišč za 2000 beguncev in v njih ni toaletnega papirja, visoka funkcionarka nevladne organizacije odgovori nekaj takega: »Pa kaj potem, saj si itak z roko rit brišejo.« Kot argument »proti« beguncem oziroma za diskvalifikacijo beguncev navajajo, da begunci urinirajo v plastenke in jih potem zapro. »Kam naj urinirajo, ko pa so štiri stranišča za tri tisoč ljudi?« se oglasi nekdo v dvorani, v kateri slišimo to pritožbo. »Po tleh v šotoru?« Gospa iz Bosne, ki so jo v času balkanskih vojn transportirali v živinskih vagonih iz Bosne v Slovenijo, pove: »Tudi mi smo, ko so bile kible v vagonu polne, urinirali v plastenke in polivinilne vreče.« Ko na nekem srečanju nekdo govori o tem, da begunci odklanjajo hrano ali vržejo stran kako konzervo, zamrmra socialna delavka šole. »Ko bi le govorec prišel na našo šolo in videl, koliko hrane vržemo stran.« Vodja centra zna biti grob s prostovoljci, kar jih demotivira za delo. Tisti, ki se grdo vede do beguncev, je lahko kdor koli – policist, vojak, funkcionar nevladne organizacije, prostovoljec. Ob tem želim opozoriti, da se na vseh ravneh – od vojske, policije, civilne zaščite, nevladnih organizacij in prostovoljcev – dogaja veliko zelo lepih reči. Toliko dobrega, da me srečanje s prostovoljci, ki se izrazijo in poročajo o videnem in doživetem, navda predvsem s spoštovanjem do ljudi, ki delajo z begunci, in z vero v človečnost. Lekcija, ki smo se je naučili ob Bosancih pred več kot četrt stoletja in ob sedanjih beguncih, je: Pozor, koga zaposlimo (ne glede na shemo zaposlitve) pri delu z begunci. Ob vsej previdnosti se bodo še vedno dogajale »kadrovske napake«. Toda poskušajmo jih zmanjšati na minimum. Kakovosti in korektnosti dela Menim, da obstaja potreba po organu, skupini, ki bi proaktivno spremljala in ocenjevala, kaj se dogaja pri pomoči beguncem v Sloveniji, forum, na katerega bi lahko naslavljali svoja opažanja vsi, vključeni v pomoč beguncem, in seveda begunci. O potrebnosti tega govorijo primeri, navedeni zgoraj. Toda ko so bili begunci iz BiH v Sloveniji, so se dogajale še druge nelepe reči, ki jih lahko preprosto imenujemo z besedo iz vsakdanjega jezika – kraje. Da ne bi navajala danes nepreverljivih ugotovitev o krajah, naj omenim le sodni proces na sodišču v Murski Soboti, na katerem so obravnavali nečedne posle z zalogami, namenjenimi bosanskim beguncem. Jaz in moji kolegi bi lahko našteli številne druge primere, ki nikoli niso prišli pred sodišče. Nekako razumem kraje, saj navsezadnje kradejo direktorji, menedžerji – zakaj ne bi tu pa tam tudi kdo zaposlen v begunskih centrih? Morda lažje kontroliramo dogajanje v begunskih centrih kot vedenje poslovnežev. Ko sem pred mesecem dni govorila o tem na sestanku »starih« pomočnikom v času balkanskih vojn in sedanjih organizatorjev pomoči beguncem, se je »sedanjim« to, kar sem govorila, zdelo nerelevantno za sedanjo situacijo. Pred nekaj dnevi mi je to povedal mladi kolega. In ob tem dodal: »Toda očitno zdaj postaja to pomembno tudi v sedanjem času. Zgodi se, da izginejo reči.« Ob tem bi opozorila, da je kontrola poštenosti potrebna ne le v interesu beguncev, temveč tudi slovenskih organizatorjev in pomočnikov. Pri beguncih ali komu drugemu lahko pride do neopravičenih in neutemeljenih obtoževanj glede porabe denarja, delitve materialnih dobrin, kar se je tudi dogajalo v preteklosti. Usposabljanje Izkušnja iz prejšnjih časov in splošno znana stvar je, da so za korektno in čim bolj učinkovito delovanje pri beguncih potrebne priprave na delo in učenje ob njem. Pri zadnjem mislim predvsem na sestanke oseb, ki delujejo na podobnih delovnih mestih z možnostjo refleksije, izmenjave izkušenj in dobrih praks, pa tudi psihosocialne podpore, saj je njihovo delo praviloma zahtevno in ga spremljajo znatne psihološke obremenitve. Lahko govorim le o usposabljanju na področju, ki ga poznam – to je psihosocialno področje. Nikakor ne želim psihiatrizirati situacije beguncev. Toda vedno znova sem presenečena nad nerazumevanjem vodilnih delavcev v procesu skrbi za begunce za psihosocialno ali preprosto človečnostno razsežnostjo potreb in zagotavljanja pomoči. O tem, kakšen odnos so imeli organizatorji do beguncev, priča tudi prepoved druženja in pogovora prostovoljcev z begunci, prepoved vstopa v šotore, v katerih so bili begunci nameščeni, ki je veljala v nekaterih sprejemnih točkah v prvih tednih njihovega prihoda. Begunci so vendar ljudje, ki so se jim zgodile hude reči: travme v domovini, izgube, grozote potovanja, strah za bližnje v domovini, strah pred prihodnostjo. Ob takih obremenitvah se rušijo notranje stabilizacijske strukture, mehanizmi obvladovanja, varovalke. Naj kot psihiatrinja povem, da bi pri beguncih lahko pričakovali mnogo več socialno težavnega ali prestopniškega vedenja, kot smo mu priča. Predvsem pa v takem stanju postanejo ljudje veliko bolj občutljivi za dobro in zlo v odnosu drugih do njih. Vprašajte prostovoljce, kaj beguncem pomeni prijazen gib, nasmeh, beseda, četudi je ne razumejo. To je blažilo, zdravilo za gorje. Poslušali smo etnologinjo, ki je govorila o tem, kako je vedenje migrantov odvisno od tega, kako so sprejeti. Torej je tudi v interesu države gostiteljice, da čim bolj človečno ravna z begunci. Psihosocialna podpora ni potrebna le beguncem. Potrebujejo jo tudi pomočniki ali vsaj velik del njih, ki podoživljajo groze in stiske beguncev, so izpostavljeni različnim organizacijskim pritiskom in nevšečnostim, včasih pa tudi pritiskom v domačem okolju. Na psihosocialno področje sodi tudi to, kar v jeziku menedžmenta imenujemo gradnja tima, strategija obvladovanja stresa, sposobnosti in strategije reševanja konfliktov. Usposabljanje in razvijanje človečnostne komponente za vse udeležene skupine v procesu pomoči beguncem Slovenije ne bi stalo skorajda nič. Namen besedila – opozoril in predlogov – je izboljšati sedanjo situacijo pri skrbi za begunce in vzpodbuditi priprave za čas skupnega življenja s skupino, ki bo ostala v Sloveniji. V korist nam – gostiteljem in njim – beguncem. Dr. Anica Mikuš Kos


Komentiraj 0705 Večtisoč madžarkih študentov je na ulicah Budimpešte protestiralo proti rezom v izobraževalnem sistemu, katere je prejšnji teden napovedal premier Viktor Orban. Po obelodanjenih načrtih bo v naslednjem letu polno financiranje študija, torej šolnin in nastanitve, dobilo dve tretjini manj študentov kot letos; za preostale študente pa bo država plačala le del šolnin. Obenem pa bo država pričela nuditi tudi študentom ugodne kredite. V New Yorku so na ve 1ff8 čih lokacijah protestirali podplačani delavci, med katere sodijo predvsem delavci v hitri prehrani in uslužbenci ameriške verige Wal-Mart ter podobnih korporacij. Na protestih so sodelovali tudi ljudje iz drugih delov gospodarstva. Glavne zahteve protestnikov je dvig minimalne plače in zakonska podpora pri sindikalnem povezovanju. Obenem se tudi drugod po državi odvijajo številni protesti za izboljšanje položaja ameriškega delavca. Mednarodno sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije v Haagu je nekdanjega častnika vojske Republike srbske Zdravka Tolimirja obsodilo na dosmrtno kazen. Spoznan je bil za krivega genocida, sodelovanja pri genocidu, zločinov proti človečnosti, ubojev in iztrebljanja. Kot vodja varnostne službe bi Tolmir moral ščititi vojne ujetnike, obenem pa mu sodišče očita, da je bil desna roka poveljnika vojske Republike srbske Ratka Mladića. Slednji velja za enega izmed glavnih krivcev za poboje v Srebrenici. 0805 Indija je izrazila željo po pridobitvi licence in “know-howa” za izdelovanje izraelskega vojaškega sistema “Iron Dome” - slovensko železna kupola - ki se je izkazal pri ščitenju Izraela pred raketami iz okupirane Gaze. Izrael je zaenkrat izrazil pripravljenost prodajanja sistema, okleva pa pri posredovanju znanja, ki bi omogočilo Indiji izdelovati sistem na svojih tleh. Izraelska vojska je ustrelila palestinskega najstnika na nadzorni točki v mestu Hebron na Zahodnem bregu. Po poročilih izraelske strani je najstnik izvlekel pištolo, zaradi česar so vojaki odprli ogenj. Pri pregledu trupla pa se je pištola izkazala za maketo. Zaradi streljanja so v Jeruzalemu izbruhnili protesti, ki jih vojska drži pod kontrolo s silo. Mednarodni denarni sklad je odložil izplačilo 4.8 milijarde dolarjev vrednega posojila Egiptu, saj predsednik Mohamed Mursi ni zvišal davkov. Dogovor o posojilu je bil sprejet že pred enim mesecem, vendar so predstavniki Mednarodnega denarnega sklada pričakovali hitrejšo izpolnitev pogojev s strani egipčanskih oblasti. Egipčanski premier Hesham Qandil je za naslednji teden napovedal sestanek med socialnimi partnerji, kjer se bodo dogovorili o novem davčnem načrtu. 0905 Nemška policija je izvedla obsežno racijo sedeža Nemške Banke zaradi suma davčne utaje, pranja denarja in oviranja preiskav s strani njenih zaposlenih. Osumljenci naj bi kupovali ogljične certifikate v tujini in jih nato prodajali v Nemčiji, brez da bi plačali davek. Med 25 osumljenemi je tudi več vodilnih kadrov banke, recimo podpredsednik izvršnega direktoja Juergen Fitschen. Evropski parlament je izglasoval uvedbo omejenega davka na finančne transakcije. Pri uvedbi bo sodelovalo 11 članic, med katerimi je tudi Slovenija. Preden pa bo lahko Evropska komisija pričela razmišljati o dejanski implementaciji, mora odločitev potrdidi še Svet Evropske unije. Besedilo resolucije sprejete v evropskem parlamentu pa za končni cilj še vedno smatra uvedbo globalnega davka na finančne transakcije. Finančni ministri EU so dosegli dogovor o zakonodajnem okviru za enotni bančni nadzor v območju evra. Dogovor je velik korak v smeri evropske integracije. Kljub temu pa je to le prvi del koraka. Pred dokončno uveljavitvijo je tukaj še ratifikacija in vzpostavitev nadzor. 1005 V gruzijskem parlamentu se je pojavil predlog zakona, ki želi mladoletnim preprečiti dostop do seksualnih pripomočkov v trgovinah. Samo po sebi razumen predlog, vendar je gruzijski parlament strogo razdeljen na dva sovražna si tabora - med premierja Ivanisvilija in predsednika Saakashvilija. Ker se o nobeni tematiki ne najde konsenza, so pričeli razpravo tudi o spolnih pripomočkih, kjer so se kresala mnenja na posameznih primerih. Tudi kondome so razločili na dve kategoriji - tiste, za preprečevanje nosečnosti in tiste, ki so narebreni, zaradi česar že padejo v kategorijo spolnega pripomočka. Posnetek dotične parlamentarne seje je dosegel visoko spletno gledanost med Gruzijci. Rezultati študije “Znanja za življenje” izpeljane v Veliki Britaniji, ki analizira osnovno matematično in jezikovno znanje med 16 in 65 let starimi Britanci, so bili zaskrbljujoči. 24 odstotkov odraslih ima namreč matematično znanje osemletnika. Študija je obenem izpostavila, da taisti ljudje potrebujejo več socialne pomoči. Za konec pa še malo resnosti. Kitajsko letalo morske opazovalne skužbe je preletelo sporne otoke v Vzhodnokitajskem morju. Japonci so za odgovor v zrak poslali vojaške lovce. Prav tako so v vode spornega otočja vstopile tudi 4 kitajske ladje. Incidenti kažejo na pričakovano nadaljevanje spora glede otočja. Japonski odgovori pa bi znali postajati ostrejši, saj se na bližnjih japonskih volitvah pričakuje zmaga konservativne stranke pod vodstvom Shinzo Abeja. Slednji je že napovedal tršo politično linijo do Kitajske.