source: fineweb

text: Zaradi dobrega položaja Indigo Pearl Hotel v Naiyang / Naithon, je to izhodišče zelo primerno za oglede Phuket. Ker je od centra mesta oddaljen samo 35 km, lahko gostje uživajo v mestnih znamenitostih in dogodkih. Hotel, ki se nahaja le nekaj korakov vstran od številnih mestnih atrakcij, kot so Plaža Nai Yang , Mednarodno letališče Phuket, Plaža Naithon , ponuja popolni oddih in sprostitev. V Indigo Pearl Hotel boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. Med bivanjem v tem krasnem hotelu lahko gostje uživajo v pralnica, hotelski/letališki prevoz, prostor za kajanje, Wi-Fi na javnih mestih, receptor. Poleg tega so v vseh hotelskih sobah na voljo tudi sprejemni pult, sedišča, video igre v sobi, sobe za nekadilce, sušilnik za lase, da se ustreže tudi najbolj zahtevnim gostom. Hotel ponuja obsežne možnosti za rekreacijo, med drugimi tudi masažna kad, soba za igre, park, masaža, wellness. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Indigo Pearl Hotel.


Domov Katalog izdelkov Mobilno oglaševanje Stopperji - pregradni sistemi 2014 Sestavi svoj pregradni sistem 2014 C - okrasni element podstavka 2014


Dopolnilno zdravstveno zavarovanje | Garant.si Slovenija je država, ki ima urejeno zdravstvenio zavarovanje. Poznamo dve vrsti zdravstvenega zavarovanja, in sicer obvezno zdravstveno zavarovanje ter dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Obvezno zdravstveno zavarovanje se krije iz naslova zaposlitve. Otroci, šoloobvezno otroci in študentje do izpolnjegena 26. leta starosti so upravičeni do plačevanja osnovnega zdravstvenega zavarovanja. Zaposleni pa morajo plačevati obvezno zdravstveno zavarovanje. Slednje namreč krije veliko večino vseh stroškov, ki nastanejo iz naslova zdravljenja. Kaj se zgodi z ostalimi stroški, ki jih dopolnilno zdravstveno zavarovanje ne krije? Dopolnilno zdravstveno zavarovanje ni obvezno Obvezno zdravstveno zavarovanje, kot smo že omenili, krije del stroškov, ki nastanejo v primeru zdravljenja. Ostale nastale stroške mora kriti zavarovanec sam oziroma mu krije dopolnilno zdravstveni zavarovanje. Kako to poteka? Dopolnilno zdravstveno zavarovanje namreč ni obvezno, je pa priporočljivo. Obvezno zdravstveno zavarovanje nikakor ne krije vseh nastalih stroškov zdravljenja, medtem, ko jih dodatno zdravstveno zavarovanje pokrije. Kadar nimate sklenjega dodatnega zdravstvenega zavarovanja, morate razliko zdravljenja plačati sami. Dopolnilno zdravstveno zavarovanje in pravila Dopolnilno zdravstveno zavarovanje lahko v Sloveniji sklenete pri različnih zavarovalnicah in hralnilnicah, ki ga ponujajo. Zavarovanje navadno prične velja s 1. v naslednjem mesecu od sklenitve. Seveda v primeru, da ni dogovorjeno drugače. Dopolnilno zdravstveni zavarovanje se sklene za dobo najmanj enega leta oziroma za krajše odbobje, vendar pa je za to potrebno izpolnjevati določene pogoje. Vsekakor pa so tukaj izjema dijaki in študentje, ki morajo paziti na to, kdaj se jim izteče status študenta. V roku enega meseca po prekinitvi statusa je dobro, da se sklene dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ki pa ni obvezno. Kadar se v tem času ne sklene, je potrebno imeti trimesečno čakalno dobo. To pomeni, da po skleniti dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja v roku enega meseca, ni potrebno imeti čakalne dobe. V nasprotnem primeru mora zavarovanec plačevati premijo, vendar pa mi dodatno zavarovanje prične teči šele v roku treh mesecev. Vedno pa si morate zapomniti, da je potrebno (ni obvezno) dopolnilno zdravstveno zavarovanje urediti takrat ko: ste dopolnili 26. let starosti ste izgubili status študenta ali dijaka in še niste dopolnili 26. let Dopolnilno zdravstveno zavarovanje se priporoča za prav vse državljane Republike Slovenije. Čeprav ni obvezno, je pa vsekakor dobro, da ga imate. Zavedati se je potrebno, da nesreča nikoli ne počiva. To pomeni, da bi morali v primeru zdravljenja iz lastneg žepa doplačati stroške, ki so nastali. Vsekakor pa to ni malo. Zdravljenje namreč veliko stane, česar se je potrebno zavedati na vsakem koraku. Imejte odgovornost do lastnega zdravja in si uredite dopolnilno zdravstveno zavarovanje pod zgoraj opisanih pogojih.


text: V Kuching se nahaja 360 Urban Resort Hock Lee Center - Tower A, ki je na odlični lokaciji za raziskovanje tega živahnega mesta. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Tua Pek Kong, Tempelj Hong San, Utrdba Margerita so samo nekatere od mnogih znamenitosti, ki bodo nedvomno pritegnile obiskovalce. Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Kuching. Sobna postrežba, poslovni center, prostori za srečanja , restavracija, trgovine so samo nekatere od dodatnih storitev, ki 360 Urban Resort Hock Lee Center - Tower A ločijo od drugih hotelov v mestu. Gostje lahko izbirajo med 178 sobami, od katerih vse izžarevajo nekakšno harmonijo in mir. Hotel nudi veliko različnih rekreacijskih možnosti, kot so bazen (otroški), zunanji bazen, fitness center. Če iščete prijeten kraj za bivanje v Kuching, je 360 Urban Resort Hock Lee Center - Tower A prava in kvalitetna izbira.


text: Nasveti za varno mreženje preko spleta - Razložite učencem, kateri podatki so osebni. Podatkov o njih samih, družinskih članih ter prijateljih, kot so npr. polno ime, telefonska številka, domači hišni naslov oz. ime šole, naj ne objavljajo javno ter naj jih na spletu ohranijo zasebne. - Učencem pokažite, kako naj v spletnih mrežah uporabljajo nastavitve zasebnosti, s čimer omejijo, kdo vse lahko vidi njihov profil v družabnem omrežju. - Učencem svetujte, naj v družabnem omrežju objavljajo le informacije, slike, komentarje, videoposnetke, za katere jim je vseeno, če jih vidijo tudi drugi. Slike z norih zabav, žaljivi in obrekljivi komentarji ne sodijo na splet, saj so tam na voljo vsem uporabnikom interneta in ko se enkrat objavijo, tam ostanejo za vedno. - Učence naučite, da bodo spoštovali tudi zasebnost drugih. Še posebej naj bodo previdni pri objavljanju osebnih podatkov drugih oseb brez njihovega dovoljenja, vključno s fotografijami. Zavedajo naj se, da je takšno početje lahko tudi kaznivo dejanje. - Spregovorite z učenci o spletnem nadlegovanju v družabnih mrežah. Razložite jim, da imajo lahko besede, ki jih tipkajo, in slike, ki jih objavljajo, posledice v resničnem življenju: prizadenejo tistega, ki jih prejme, in naredijo grd vtis o tistem, ki jih pošilja. Učenci naj zaupajo vam ali staršem, če se zaradi nečesa na spletu počutijo neprijetno. Neprimerne vsebine, kontakte oz. nadlegovanje jim lahko pomagate prijaviti na sami spletni strani družabne mreže, kjer obstajajo mehanizmi za prijavo zlorab. - Gesla so skrivnost, zato naj jih ohranijo zase in pogosto menjavajo. Mladi gesla za dostop do spletnih omrežij, kakor tudi elektronske pošte in programov za takojšnje sporočanje, npr MSN, pogosto zaupajo svojim prijateljem/sošolcem in niti ne pomislijo, da se tudi najboljša prijateljstva lahko razdrejo, kar lahko privede do zlorabe gesel ter medsebojnega obračunavanja tudi tako, da nekdo v njihovem imenu piše neprimerne komentarje ali objavlja neprimerne fotografije oz. videoposnetke. - Nič ni narobe, če učitelji tudi uporabljate družabna omrežja, npr. Facebook. Strogo pa je potrebno ločevati med vašo zasebno uporabo in uporabo za potrebe šolskega dela. Priporočamo vam, da si ustvarite poseben profil za šolske aktivnosti, hkrati pa upoštevajte tudi dejstvo, da je meja za uporabo večine družabnih omrežij 13 let.


Uradni list d.o.o. Vse pravice pridržane.


source: CulturaX

text: Novomeška bolnišnica še ostaja covid bolnišnica | Radio Krka – Dolenjska v srcu Novomeška bolnišnica še ostaja covid bolnišnica Splošna bolnišnica Novo mesto splet V Splošni bolnišnici Novo mesto imajo danes hospitaliziranih 29 covid bolnikov, od tega 6 na intenzivnem oddelku. Glede na načrt izhodne strategije, se po številu hospitaliziranih covid bolnikov v Sloveniji, nahajamo med 2. in 3. fazo (1. faza, ko je število hospitaliziranih covid bolnikov v Sloveniji pod 700, 2. faza, ko jih je pod 500 (tukaj sprejemajo bolnike tudi iz Posavja, ker se zapira brežiška covid bolnišnica), 3. faza, ko jih je pod 300 in 4. faza, ko jih je pod 100- takrat SBNM ne bo več covid bolnišnica). To pomeni, da v tem trenutku ostajajo covid bolnišnica, sprejemajo pa tudi covid paciente iz Posavja. V bolnišnici, posebej v začetku in koncu tedna opažajo velik porast povpraševanja tako po hitrih, kot pri PCR testih. Veliko vprašanj je tudi iz naslova potovanj v tujino, saj zahtevan PCR test za nemoten prehod meje ne sme biti starejši od 24 ur. Ker se zadeve spreminjajo in ker imajo različne države tudi različne zahteve, vsem, ki se odpravljate na pot priporočajo, da se dobro pozanimate, kaj potrebujete, predvsem pa, da se na odvzem PCR testa naročite pravočasno, da boste izvid lahko prejeli pred samim potovanjem. V Splošni bolnišnici Novo mesto omogočajo samoplačniško testiranje s hitrimi testi (cena: 15 evrov), samoplačniško testiranje s PCR testi (cena: 94 evrov) in samoplačniško testiranje za protitelesa, s katerimi ugotavljajo prebolevnost koronavirusne bolezni v preteklosti (cena: 20 evrov). Testiranja opravljajo v stari (rumeni) interni stavbe bolnišnice. Na odvzem se lahko naročite na elektronski naslov: alenka.andolsek@sb-nm.si ali po telefonu na številko: 07 39 16 502 vsak dan med 8.00 in 14.00. Kot še sporočajo iz bolnišnice, ob poizkusnem enotedenskem odpiranju gostinskih lokalov in polnem zagonu šol, še nekaj časa pričakujejo povečano povpraševanje po testiranjih.


text: maj 14th, 2009Splošna bolnišnica Izola Naslov: Polje 35 A 6310 Izola – Isola Tel: (05) 660 60 00 Fax: (05) 660 63 05 Spletna stran: http://www.sb-izola.si Kratek opis: Splošna bolnišnica Izola (SBI) je ena izmed bolnišnic v Sloveniji, ki opravlja zdravstvene storitve na sekundarni ravni. Bolnišnica je organizirana tako, da so v njej zastopani štirje veliki medicinski oddelki in sicer: oddelek za kirurgijo, oddelek za interno medicino, oddelek za ginekologijo in porodništvo ter oddelek za pediatrijo, poleg omenjenih pa še oddelek medicinskih služb. Poslanstvo SBI kot javne zdravstvene ustanove je skrb za zdravje občanov za širše področje primorske. Poleg zdravljenja v ožjem pomenu besede, so v SBI organizirane tudi dejavnosti, ki delujejo na področju preventive, na področju osveščanja in svetovanja prebivalstvu za zdrav način življenja. V SBI izvajamo celovito bolnišnično in ambulantno-specialistično zdravstveno oskrbo na sekundarni ravni organiziranja zdravstvene dejavnosti za prebivalce primorske regije. Razvijamo takšno organiziranost ustanove, ki nam omogoča strokovni in poslovni razvoj, ob tem pa upoštevamo visoke zahteve po kakovosti zdravljenja bolnikov in osebnostnem razvoju vseh zaposlenih. Vizija Splošne bolnišnice Izola (SBI) je postati sodobna zdravstvena ustanova, ki bo po ponudbi in strokovnem znanju na področju medicine enakovredna podobnim ustanovam v razvitem svetu. Ste odkrili napako ali imate podrobnejši opis ustanove? Pošlji popravke


OFF avtobusnih prevoznikOFF Danski parlament je dahnil usodni da načelu ̋le da pomeni da ̋. Novela kazenskega zakonika, ki bo v veljavo stopila prvi dan prihodnjega leta, na novo definira pravni pojem posilstva - to je vsak spolni odnos, v katerega niso privolili vsi sodelujoči. Kljub temu da bo tožilstvo še vedno moralo priskrbeti dokaz za nestrinjanje, mu vsaj ne bo več treba dokazovati, da je posiljevalec ali posiljevalka poskušala žrtev poškodovati. Danska je dvanajsta evropska država, ki je posodobila zakonodajo na področju spolnega nadlegovanja.Tudi španski parlament sprejema odločitve, ki najbolj jezijo katoliške konzerve. Spodnji dom je sprejel zakon, ki uzakonja možnost evtanazije in pomoči pri samomoru, kar je v Španiji za zdaj kaznivo dejanje z zagroženo desetletno zaporno kaznijo. Kljub nekaj več kot desetim podpornikom konservativne Ljudske stranke in skrajne desne stranke Vox, ki so pred stavbo parlamenta razgrnili črn transparent z napisom ̋Vlada smrti! ̋, bo zakon najverjetneje potrdil tudi zgornji dom parlamenta. Tako bodo lahko bolniki z resnimi, neozdravljivimi ali nevzdržnimi boleznimi, potem ko bodo zaprosili vsaj štirikrat, lahko z zdravniško pomočjo predčasno zapustili tostranstvo in se odrešili zemeljskih muk. Ob jadikovanju katoliških konzerv na zahodu in severu Evrope je pomirjena vsaj zibelka pravoslavnih konzerv na našem delčku sveta - Balkanu. Črnogorska vlada je namreč sprejela spremembe in dodatke k zakonu o svobodi veroizpovedi, ki jih je po svojih kanalih predlagala črnogorska metropolija in s tem zadostila vsem zahtevam Srbske pravoslavne cerkve. A cerkveni vrh opozarja, da - kljub nasprotnim trditvam premierja Zdravka Krivokapića - vlada k njim ob oblikovanju sprememb zakona ni pristopila. Samovoljno ali ne je iz zakona umaknila člen o prenosu lastništva in obvezni registraciji cerkvenih nepremičnin, proti čemur so srbski pravoslavci v Črni gori ̋pa i šire ̋ skoraj eno leto marširali pod svetimi ikonami na tako imenovanih litijah in molebanih. Ustrašili so se, verjetno upravičeno, da bo takratna oblast pod vodstvom predsednika vlade Mila Đukanovića nacionalizirala lastnino Srbske pravoslavne cerkve, ki jo je nedvomno pridobila z najbolj poštenimi procesi. Po Jadranski obali navzgor in z arbitražnim sporazumom navzdol je sabor z veliko večino podprl odločitev hrvaške vlade o razglasitvi izključne gospodarske cone v Jadranskem morju. Ko to kaže, ko to laže Slovenija nema more? Ima more, ima more, preko ekonomske cone. NOVICE V SLOVENIJI:Litije in molebane kot uspešno sredstvo upora predlagamo tudi petkovim kolesarskim protestnikom, ki se bodo danes ob sedmih posamično sprehodili po praznično okrašeni in po kuhanem vinu nesmrdeči Ljubljani. Z malo drugačnim verskim obredom, pogrebno povorko, pa so se smrti svoje gospodarske dejavnosti poklonili turistični avtoprevozniki. Najprej so se zapeljali po ulicah središča Ljubljane, nato pa se mimo glavne avtobusne postaje zapeljali pred ministrstvo za gospodarstvo, razvoj in tehnologijo, ministrstvo za infrastrukturo ter sedež Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, kjer so opravili žalno slovesnost. Obrtna in Gospodarska zbornica sta se, kot je neoliberaliziranim institucijam v navadi, od protesta že distancirali in se še za kakšen dodaten centimeter zarinili v zadnjico trenutne vlade. Turistično prevozništvo na zadnjo pot pospremi Jože Košir, direktor avtobusno-prevozniškega podjetja Sintrako d. o. o..


Uradni podatki so pokazali, da je Kitajsko gospodarstvo v treh mesecih do junija raslo po 6,7 odstotni letni stopnji, kar je v skladu z napovedmi analitikov. Podatki označujejo rahlo upočasnitev The post Kitajska...


source: wikipedia

text: 1824 (MDCCCXXIV) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki Rojstva 14. januar - Anton Lesar, slovenski prevajalec († 1873) 30. januar - Matija Hočevar, slovenski prevajalec in nabožni pisec († 1888) 7. februar - sir William Huggins, angleški učenjak, astronom († 1910) 12. februar - Svami Dajananda Sarasvati, indijski hindujski reformator († 1883) 16. februar - Peter Kozler, slovenski pravnik, gospodarstvenik, geograf, kartograf, politik († 1879) 2. marec - Bedřich Smetana, Češki skladatelj († 1884) 12. marec - Gustav Robert Kirchhoff, nemški fizik († 1887) 26. junij - sir William Thomson, lord Kelvin, škotski fizik, inženir († 1907) 4. september - Anton Bruckner, avstrijski skladatelj († 1896) Smrti 24. februar - Mihael Barla, madžarsko-slovenski pesnik in pisatelj (* o. 1778) 27. februar - Adam Ivanoci, slovenski katoliški duhovnik, dekan okolice Dolnje Lendave v Slovenski okroglini, sodnik županijske table Zalske županije (* 1756) 26. maj - Capel Lofft, angleški pisatelj (* 1751) 20. julij - Maine de Biran, francoski filozof (* 1766)


Nogometni klub Krško » S Šentjurjem le točka S Šentjurjem le točka 21. april, 2010 · NK Krško · Novice Nogometaši NK Krško so s Šentjurjem odigrali neodločeno 1:1. Krčani so ob podpori Nuclear power boysov v prvem polčasu diktirali ritem igre in se v 24. minuti srečanja veselili vodstva. Po predložku Gavrilovića je z glavo zadel Dejan Djermanović. Drugi polčas so gostje bili ofenzivnejši, vendar so Krčani tekmo kontrolirali. V 71. minuti pa je Drnovšek napravil prekršek na polovici Krčanov. S pravim evrogolom je za goste s prostega strela zadel rezervist Žiga Dimc. Po golu so Krčani usmerili vse svoje moči v napad, si priigrali nekaj priložnosti, vendar niso uspeli zatresti mreže gostujočega vratarja Vrejiča. Krčane v nedeljo čaka težko gostovanje v Murski Soboti, že v sredo, 28.4. pa v Krško zopet prihaja Livar, ki nas je letos že porazil. Vse ljubitelje nogometa vabimo, da v sredo, 28.4. ob 17.00 uri pridejo na Stadion Matije Gubca vzpodbujat Krčane! Arhiv Izberite mesec november 2019 (4) oktober 2019 (7) september 2019 (15) avgust 2019 (4) julij 2019 (10) junij 2019 (15) maj 2019 (7) april 2019 (5) marec 2019 (8) februar 2019 (8) januar 2019 (9) december 2018 (1) november 2018 (9) oktober 2018 (13) september 2018 (9) avgust 2018 (14) julij 2018 (18) junij 2018 (6) maj 2018 (16) april 2018 (16) marec 2018 (19) februar 2018 (12) januar 2018 (13) december 2017 (7) november 2017 (14) oktober 2017 (15) september 2017 (13) avgust 2017 (16) julij 2017 (16) junij 2017 (13) maj 2017 (21) april 2017 (26) marec 2017 (27) februar 2017 (13) januar 2017 (11) december 2016 (11) november 2016 (17) oktober 2016 (15) september 2016 (22) avgust 2016 (18) julij 2016 (20) junij 2016 (8) maj 2016 (8) april 2016 (20) marec 2016 (11) februar 2016 (10) januar 2016 (4) september 2015 (15) avgust 2015 (21) julij 2015 (12) junij 2015 (6) maj 2015 (10) april 2015 (7) marec 2015 (11) februar 2015 (11) januar 2015 (5) december 2014 (5) november 2014 (5) oktober 2014 (5) september 2014 (7) avgust 2014 (8) julij 2014 (8) junij 2014 (3) maj 2014 (7) april 2014 (12) marec 2014 (10) februar 2014 (10) januar 2014 (4) december 2013 (4) november 2013 (9) oktober 2013 (4) september 2013 (4) avgust 2013 (4) julij 2013 (8) junij 2013 (2) maj 2013 (7) april 2013 (5) marec 2013 (6) februar 2013 (1) januar 2013 (4) december 2012 (3) november 2012 (4) oktober 2012 (5) september 2012 (4) avgust 2012 (5) julij 2012 (4) junij 2012 (9) maj 2012 (11) april 2012 (5) marec 2012 (9) februar 2012 (2) januar 2012 (2) december 2011 (3) november 2011 (4) oktober 2011 (5) september 2011 (5) avgust 2011 (6) julij 2011 (5) junij 2011 (7) maj 2011 (12) april 2011 (8) marec 2011 (9) februar 2011 (4) januar 2011 (2) december 2010 (1) november 2010 (8) oktober 2010 (4) september 2010 (7) avgust 2010 (10) julij 2010 (3) junij 2010 (5) maj 2010 (12) april 2010 (31) marec 2010 (28) februar 2010 (5) januar 2010 (2) december 2009 (2) november 2009 (7) oktober 2009 (14) september 2009 (12) avgust 2009 (6)


text: |Mednarodni sejem učnih podjetij - CELJE 2012| Dijaki 3.S smo se v sredo 01.februarja 2012 udeležili 7. Mednarodnega sejma učnih podjetij v Celju. Šolo je zastopalo učno podjetje UP Notranjka d.o.o., ki je s svojo dejavnostjo in zastopanjem učnega podjetja prikazalo podjetnost naših dijakov ekonomske usmeritve. Sejem nam je prinesel dodatno motivacijo za delo v učnem podjetju, prijetno smo se družili z ostalimi dijaki različnih šol iz različnih držav, predvsem pa smo lahko prenesli znanje iz šolskih klopi v realno poslovanje. Na samem tekmovanju so bila udeležena, poleg domačih, tudi tuja učna podjetja iz Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Črne Gore, Avstrije, Romunije, Nemčije, Litve in Finske. Poslovno sodelovanje z njimi je pripomoglo k poglobitvi znanja angleškega jezika, izmenjavo izkušenj glede na različne kulture in ne nazadnje prijetno druženje. Naš cilj je bil zastopati Šolski center Postojna in Notranjsko, tako z našo dejavnostjo kot tudi s predstavitvenim programom učnega podjetja. Dijaki smo se izredno zabavali in se naučili veliko novih in uporabnih stvari, ki nam bodo pripomogle pri nadaljnjem delu, tako v učnem podjetju, kot tudi v prihodnosti. Spoznali smo, da s kvalitetno predstavitvijo, zastopanjem, dobrim materialom in podjetniškim pristopom, veliko doprinesemo k razpoznavnosti podjetja in šole same. V poznih popoldanskih urah smo se polni pozitivnih vtisov vračali domov. Dijaki 3.S in prof. Tadeja PECMAN PENKO |< Prejšnji||Naslednji >|


text: Philosophiae naturalis principia mathematica (latinsko Matematična načela naravoslovja) je delo v treh zvezkih, ki ga je Isaac Newton končal in poslal rokopis Kraljevi družbi leta 1686 ter objavil leto kasneje 5. julija leta 1687 v nakladi 300 do 400 izvodov. »Načela« so morda najvplivnejše znanstveno delo. V njem je Newton obdelal zakone gibanja, ki predstavljajo temelj klasične mehanike. Ob njih je obdelal tudi splošni gravitacijski zakon in iz njega izpeljal Keplerjeve zakone o gibanju planetov. Po mnenju zgodovinarja znanosti Pierra Rousseauja ni človeškega dela, ki bi »doseglo višino Načel. Dejstvo, da je to mojstrsko delo prvič omogočilo ljudem prodreti v globine narave in, da je z bleščečo lučjo osvetlilo mehanizem, ki giblje nebesna telesa, nam pojasnjuje, zakaj so na pisanje te knjige gledali kot na človeka, ki je prekosil človeški rod.« Nadaljevalec Newtonovega izročila Laplace je rekel, da se »bo ta knjiga ohranila kot spomenik globine veleuma, ki nam je odkril največji zakon Vesolja«. Ob svojem delu v fiziki je Newton razvil še matematično orodje, znano kot infinitezimalni račun. Kljub temu se ga najde v »Načelih« le malo - Newton se je opiral predvsem na geometrijske argumente. Newton je pred svojo smrtjo objavil še dve izdaji »Načel«. Druga izdaja je izšla leta 1712 v Cambridgeu (ponatisnjena v letih 1714 in 1723 v Amsterdamu), tretja pa 1726 v Londonu. Po spremembah v zaporednih izdajah je mogoče lepo zasledovati, kako se je spreminjal Newtonov pogled. Prvi angleški prevod je po Newtonovi smrti leta 1729 pripravil Andrew Motte. V dveh knjigah zajema več kot 750 strani. Novih izdaj in prevodov, tudi takšnih z obsežnimi pripombami, je do danes izšlo veliko. Zaradi geometrijskega dokazovanja so Načela za sodobnega fizika izredno zahtevno branje. Znani astrofizik in nobelovec Chandrasekhar je v zadnjih letih svojega življenja opravil veliko delo. 150 predlogov o gravitaciji iz Načel je predelal v obliko, ki ji lahko sledi današnji fizik. Leta 1995 jih je izdal v knjigi z naslovom Newtonova Načela za vsakogar (Newton's Principia for the Common Reader). Zunanje povezave Skenirana izdaja na Univerzi Karlsruhe Matematične knjige Isaac Newton Knjige leta 1686 Fizikalna literatura Kopernikanski obrat


text: Kaj storiti, če si potegnil mišico na hrbtu - Gimnastika Kaj storiti, če potegnete nazaj mišice? Razteguje mišice hrbta, oseba opisuje, kako je potegnil mišice hrbta. To je izredno neprijetna diagnoza, skoraj vsaka oseba jo je naletela. Če hrbtenice niso dovolj usposobljene in oseba ji daje prekomerno obremenitev, lahko pride do okvare. Medvretenčne diske se lahko premikajo, kar vodi do poškodb mehkih tkivnih struktur, vključno s kitami. Oseba doživi boleč občutek, ki ga lahko pripelje do popolne imobilizacije. Simptomatske manifestacije, ki spremljajo raztezanje, je mogoče spreminjati glede na lokacijo problema in resnost škode. Pogosto ima oseba z raztegnjenimi hrbtnimi mišicami sledeče manifestacije: Ostrina, bolečine ali snemanje bolečine glede na stopnjo je odvisna od resnosti poškodbe. Intenzivira se med pritiskom na točko lokacije škode, obračanjem, poskuša dvigniti okončine. Mišični krči. V primeru podaljšane zaščite neprijetnega stanja je verjetno prišlo do popolnega ruptura tkivnega tkiva. Pri poskusih obračanja ali nagiba se pojavijo omejeni motivi. V nekaterih izvedbah se bolnik ne more popolnoma poravnati in jemati običajnega položaja. Takšno stanje je razloženo z nezmožnostjo popolne obdelave prizadetih mišičnih vlaken. Določena je nezrelost v območju škode, včasih tesnila in veliki hematomi. Peljanje "goosebumps" na poškodovanem območju, občutek numb. Raztezna klinika je v celoti skladna z lokacijo poškodovanega mišičnega območja (vratu, spodnjega dela hrbta, na predelih lopatic itd.). Na primer, ko je v procesu vpleten vrat, lahko pride do težav pri vrtenju ali nagibanju glave, glavobolja v okostju. Ko je prišlo do okvare v ledvenem območju, se na tem področju tvorijo nelagodje in se lahko razširijo na noge. Razvoj in druge neprijetne manifestacije so možne: težave med uriniranjem ali zaprtjem. Strokovnjaki razdelijo vse poškodbe mehkih tkiv v 3 stopinje resnosti: Zmerno. Boleče občutke so nizke intenzivnosti, njihovo trajanje se spreminja v 2-48 urah, nato pa spontano regresijo. Povprečno. Bolečine spremljajo miospazmi, žrtev doživlja občutek nelagodja na hrbtu. Težko Bolečina postane precej ostro, postanejo razlogi za nemogoče celo ustvarjanje minimalnih gibanj. Oteklost, hematomi in notranje krvavitve se včasih oblikujejo na poškodovanem območju. V nekaterih izvedbah pomik vretenc vodi do poškodb vretenčnih ligamentnih aparatov. V tem primeru se obdobje okrevanja močno podaljša. V primeru, da je bolnik potegnil nazaj mišice, morate nemudoma stopiti v stik z ustreznim specialistom - travmatologom ali kirurgom. Samo-zdravljenje lahko povzroči neprijetne posledice, dovoljeno je v izrednih primerih, ko je odloženo ali je iz nekega razloga kvalificirana medicinska pomoč nesprejemljiva. Na začetku morate storiti - da se poškoduje poškodovano območje. Poskusite si ne prizadevati za hrbet mišice in jo držati na enem mestu. Če želite prenesti to situacijo, boste pomagali nositi poseben steznik ali pritrditi popravke. Treba je upogibati in premikati počasi in natančno. Najboljša možnost bi ležala na ravni površini. Hladna terapija bo pripomogla k uhajanju otekline in zmanjšanju boleče intenzivnosti. V ta namen je treba poškodovano območje, zamrznjene predmete od zamrzovalnika, snega itd. Pripeti ledu, da lahko prenese do 15 minut. Ta postopek ponovite vsake 3 ure 48 ur. Električno odejo. V primeru bolečin, ki niso podvržene hrbtenici, morate vzeti zdravilne učinkovine v obliki tablet ali injekcijske tablete. Po 48 urah in ko se oteklina zmanjša, je priporočljivo začeti segrevati poškodovano območje. V tem primeru obisk kopeli ali vroče kopeli, uporaba električnih odej ali ogrevalnih blazinic. V prvih dveh dneh je prepovedano uporabljati ogrevno terapijo s pomočjo mazil, saj lahko le še poslabšajo stanje s povečanjem vnetnega procesa. Prav tako je prepovedano izvajati masažo pred zdravniškim posvetovanjem. Ko oseba potegne mišico, ni priporočljivo samozdravljenje, je treba obiskati travmatologa ali nevrološkega zdravnika. Kot rezultat ankete, palpacije in kompleksnih preiskav (CT, MRI, rentgen, ultrazvok, laboratorijsko testiranje krvi itd.) Lahko zdravnik ugotovi mehanizem nastanka bolečine, ki je vzročni dejavnik. V primeru blage škode zdravniško oskrbo je dovoljeno doma. V hudih primerih bo potrebna hospitalizacija, saj je takšna klinična slika lahko izraz skritih resnih bolezni hrbtenice. V skladu s posebnostmi poškodb bolnika je predpisan individualni režim zdravljenja, ki zagotavlja približno število ukrepov: Zdravljenje z zdravili. Predpisana zdravila iz skupine nesteroidnih protivnetnih zdravil v obliki tablet (Movalis, Diclofenac) za lajšanje bolečin. Če ima bolnik vnetno ali ulcerozno lezijo v prebavnem traktu, so navedena zdravila prikazana v obliki injekcije. Terapevtski tečaj zagotavlja približno 10 dni. V primeru, ko destruktivni proces v hrbtenici postane vzrok za nelagodje, se bolniku pokažejo kondroprotektorji (Teraflex, Alflutop itd.), Trajanje zdravljenja pa traja 4-6 mesecev. Uporaba pripravkov za mazilo s segrevanjem in protivnetnim učinkom (Finalgon, Fastum-gel itd.). Fizioterapevtski postopki. Na primer ion ali elektroforeza. Terapevtska masaža. Prikazujejo mazne pripravke na osnovi zdravilnih zelišč. Terapevtska vaja. V tem primeru je izbor terapevtskih vaj opravljen posamično. Ta trenutek pri zdravljenju raztezanja hrbtnih mišic je možen šele po zmanjšanju hude bolečine.


PRIMERNO ZA OTROKE | Nona Luisa Domov / PRIMERNO ZA OTROKE Naravna in neoporečna kozmetika, ki jo še posebej priporočamo za nego naših najmlajših. V to skupino smo združili izdelke, ki so bili dodatno ocenjeni za varno uporabo tudi na otroški koži. Otroci do 3.leta starosti imajo veliko večje razmerje med površino kože in telesom, zato moramo biti pri uporabi kozmetike zanje še posebej previdni. Ne smemo namreč pozabiti, da velik del kozmetike preide skozi kožo v telo. Vsi naši izdelki so narejeni iz naravnih sestavin najvšje kakovosti, večina je uporabna tudi v kulinariki. Po sestavi so zelo podobni sebumu naše kože, zato se vanjo lepo vpijejo, jo negujejo in zaščitijo. Izdelki posebej primerni za otroke nosijo nalepko BABY SAFE. 6,50€ 5,20€ z DDV Dodaj v košarico češnjev poljub – v stiku 3,50€ 2,90€ z DDV Dodaj v košarico must-have zimski set 15,50€ 13,90€ z DDV Dodaj v košarico vegan sivka & ognjič – v stiku


text: Gorenjski glas | Podbreška znamenja vere in kulture Dragica (Daca) Perne / Foto: Gorazd Kavčič Podbreška znamenja vere in kulture Kategorija: GG Plus / sobota, 17. oktober 2020 / 08:21 Pod tem naslovom se v monografiji avtorice Dragice Perne odkriva »bogata sakralna dediščina v kraju, oris pomembnih umetnostnih spomenikov, osvetlitev življenja in dela znamenitih Podbrežanov ter ne nazadnje predstavitev kulturnih dejavnosti aktivne lokalne skupnosti, ki so usmerjene v varovanje kulturne dediščine tega kraja danes,« je v spremni besedi zapisala umetnostna zgodovinarka dr. Rajka Bračun Sova. Knjiga je tudi bogato ilustrirana. »Podbrezje – nenavadna vas! Je še kje na svetu kraj, ki bi na tako majhnem prostoru, kot so Podbrezje, imel toliko umetnin in kjer bi našli vaščanko, ki bi vse te umetnine raziskala, opisala, našla podatke, podrobnosti, letnice in še in še in vse to opisala v knjigi!? Bralec z osuplostjo bere knjigo Dragice Perne in komaj doume množico oltarjev, kapelic, križev, znamenj, legend, zgodb ... in imen slavnih osebnosti, ki so tako ali drugače povezani s to vasjo.« Takole pa je k branju monografije Podbreška znamenja vere in kulture povabila publicistka in zbirateljica ljudskega izročila in etnološkega gradiva Dušica Kunaver. Prav ona je avtorici monografije Dragici (Daci) Perne vlila največ veselja in poguma do dela, da se je lotila pisanja. Veliko gradiva je Pernetova črpala iz diplomske naloge hčerke Lucije. Knjigo s 152 stranmi je oblikovala Eva Remškar, izdalo jo je Kulturno društvo (KD) Tabor Podbrezje. Monografija Podbreška znamenja vere in kulture zajema preteklost, ki se dotika sedanjosti. Kot je na nedavni predstavitvi v Kulturnem domu v Podbrezjah povedala avtorica, je v knjigi zbrana najprej sakralna dediščina, ki jo v Podbrezjah predstavljata župnijska cerkev sv. Jakoba in cerkev Marije Sedem žalosti na taborskem griču. Sprehodimo se potem v knjigi od križevega pota s kalvarijo do kapele, kužnega znamenja in evharističnega križa. V vasi je kar dvanajst kapelic in mnogo križev. Na Spominski park znamenitih Podbrežanov in na Pot kulturne dediščine Podbrezij, ki jo označujejo tudi informacijske table, so še posebno ponosni. Poimenovali so jo po slavni slikarki Ivanina pot. Ena tabla denimo govori o nastajanju najpomembnejše slike Ivane Kobilca Poletje, ki jo je naslikala v Podbrezjah. Pot, ki nam odkriva delček zgodovine Podbrezij in njenih ljudi, je lepo opisana v knjigi. Ob koncu je nekaj strani namenjenih znameniti Podbreški potici, ki je svoje ime in okus ponesla v svet, ter članom KD Tabor, ki so se zadnjih dvajset let trudili z ustvarjanjem dogodkov in ohranjanjem dediščine. Opisani so vsi štirje predsedniki društva; prvi je bil Stane Mihelič, zatem Nataša Kne, Mojca Brezovec in zdaj sedmo leto Dragica Perne. »Ker so se fotografije z leti nabirale v mapah računalnika, smo jih v preteklosti objavili na spletni strani in nekaj v dveh koledarjih za leto 2010 in 2020. Ker pa verjamemo, da so najlepše shranjene na papirju v knjigi, vam jih ponujamo, da jih sprejmete. Tu so zamrznjene v času in besede ob njih so se ustavile v letu 2020, še prej pa segle globoko v preteklost,« je bogat nabor fotografij različnih formatov, okoli petsto jih je, povzela Pernetova. To so odlične fotografije Mirka Kunšiča, Jožefa Perneta in dronski posnetki Luke Perneta. Oblikovalka Eva Remškar, ki je sodelovala že pri prvih dveh monografijah o slikarki Ivana Kobilca in pisateljici Mimi Malenšek iz cikla Znameniti Podbrežani, je hvaležna in vesela, da je bila lahko del te zgodbe. »Vsaka od teh knjig ima seveda svojo individualnost, ker so si vsebine različne, a je ostalo dovolj prostora za kreativnost,« je povedala Remškarjeva, Pernetova pa dodala, da so bile njune »nočne izmene«, ko sta imeli mir in se uskladili za ustvarjalno delo. Spremne besede so prispevali poleg omenjenih Dušice Kunaver in dr. Rajke Bračun Sova še Berta Golob, dr. Ferdinand Šerbelj in msgr. Franc Trunkelj. »Hvala vsem naštetim in nenaštetim, katerih kamenček je vgrajen v mozaik, ki se mu reče Podbreška znamenja vere in kulture,« je na predstavitvi monografije, ki je sovpadala s 15. Taborskimi dnevi in Dnevi evropske kulturne dediščine, sklenila Dragica Perne.


let šiptarske svinje med letečimi sloni, kreature, ki je dobila svoj kip na Kidričevem podstavku, za kar je poskrbel Pujsoglav, ki je dež vrgel svinjsko glavo na gradbišče džamije


Dobri obeti za čezmejno zdravstveno oskrbo Dodatna orodja589 Spodnjeavstrijski zdravstveni in socialni sklad NÖGUS je v zadnjih nekaj letih ob podpori sredstev ESRR uresničil številne pobude in projekte sodelovanja med Spodnjo Avstrijo in sosednjimi državami v zdravstvenem sektorju, da bi ljudem na obeh straneh meje zagotovil zdravstveno oskrbo doma. Rezultat tega zelo uspešnega projekta je, da so se septembra 2017 vse čezmejne dejavnosti združile v skupni okvir, imenovan „Healthacross“. „Healthacross“ pomeni zdravstveno oskrbo brez meja. Mednarodno sodelovanje in inovativni zdravstveni projekti v obmejnih regijah med Spodnjo Avstrijo in Češko ter Spodnjo Avstrijo in Slovaško dajejo temu imenu življenje.7F1 Predana ekipa pod vodstvom direktorice mag. Elke Ledl je zvesta vodilu, da evropske ideje rastejo v obmejni regiji, in ruši meje tudi na področju zdravstvene oskrbe: „Z našim delom želimo graditi mostove med Spodnjo Avstrijo in drugimi evropskimi državami, da lahko ljudje na obeh straneh meje koristijo oskrbo blizu doma.“ Čezmejni projekti imajo veliko prednosti. Bolniki se lahko sami odločijo, na kateri strani meje se bodo zdravili, dobro pa je tudi, ker jim je zdravljenje na voljo lokalno. To je zelo pomembno zlasti v nujnih primerih, ko se lahko življenja rešijo, tudi če je najbližja bolnišnica ali razpoložljivo reševalno vozilo na drugi strani meje. Mednarodna omrežja in sodelovanje pomenijo tudi priložnost, da strokovno znanje iz drugih držav pride v Spodnjo Avstrijo. Medskupnostna oskrba Češki bolniki v regionalni bolnišnici v Gmündu V mestih Gmünd in České Velenice je čezmejno sodelovanje ljudem še posebej olajšalo vsakodnevno življenje. Regionalna bolnišnica Waldviertel-Gmünd leži tik ob meji, medtem ko je najbližja reševalna postaja na Češkem več kot 30 kilometrov stran, najbližja bolnišnica pa je oddaljena celih 60 kilometrov. Projekt je poskrbel, da češke zavarovalnice krijejo stroške zdravljenja svojih bolnikov. Tolmači in osebje, ki govori češko, pomagajo bolnikom in bolnišničnemu osebju pri komunikaciji. S sodelujočimi organizacijami v Južnočeškem okraju trenutno potekajo razprave o razširitvi obsega zdravljenja čeških bolnikov v Gmündu, da bi poleg ambulantne vključevalo tudi bolnišnično oskrbo. Poleg tega se bodo razvijale priložnosti za dolgoročno sodelovanje v okviru čezmejnih zdravstvenih centrov Cross-Border Health Cubes v mestih Gmünd in České Velenice.61C Radioterapija za prebivalce Spodnje Avstrije v bolnišnici v Znojmu Leta 2018 bo 15 bolnikov s klinik v mestih Mistelbach, Hollabrunn in Krems s spodnjeavstrijskega območja Weinviertel hodilo na radioterapijo v bolnišnico v Znojmu, kar bo njihova prva izkušnja z izvajanjem projekta. Čezmejno sodelovanje z Južnomoravskim in Južnočeškim okrajem pri reševanju Spodnja Avstrija je z Južnomoravskim in Južnočeškim okrajem že podpisala sporazume o nujni medicinski pomoči. Naslednji korak je prilagoditev programske opreme, s katero se bo izpopolnila komunikacija med spodnjeavstrijskim klicnim centrom za pomoč v sili 144 ter sorodnimi klicnimi centri v Južnomoravskim in Južnočeškem okraju, ki bo omogočala lažji potek čezmejnih reševalnih dejavnosti. Tako bo zagotovljena hitra vzajemna pomoč v nujnih primerih brez birokratskih zapletov. Center za endometriozo v regionalni bolnišnici v Melku Osnova za prvi center za endometriozo s potrdilom EU v Spodnji Avstriji je izmenjava znanja med regionalno bolnišnico v Melku in bolnišnico v Znojmu. Slednja je odgovorna za to področje, saj je v njej že dejaven takšen center, v katerem bodo bolnice zdaj hitreje prišle do diagnoze in zdravljenja. Vsaka deseta ženska v rodni dobi trpi za endometriozo – kronično boleznijo, katere simptomi so hude bolečine in nezmožnost zanositve.5AD Panorama 63 - The Outermost Regions: joining forces across the EU


text: Zaradi dobrega položaja Gondola Hotel Hanoi v okrožje Hoan Kiem - jezero Hoan Kiem, je to izhodišče zelo primerno za oglede Hanoj. Hotel s 3.5 zvezdicami je od letališča oddaljen samo 25.0 km in je tako zlahka dostopen. Za ogledovanje mestnih atrakcij ni potrebno hoditi daleč, saj se hotel nahaja v neposredni bližini Mavzolej Le Thai To, Tempelj Ba Kieu, Ulica Cau Go. Gondola Hotel Hanoi nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Družinska soba, omarice z možnostjo zaklepanja, ogledi, hitra prijava/odjava, izposoja koles so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Gondola Hotel Hanoi ločijo od drugih hotelov v mestu. Deležni boste najboljše sobne strežbe. Nekatere sobe vključujejo trezor za prenosnike, kad, dostop do interneta (brezplačen), telefon, sušilnik za lase, kar vam bo nedvomno pomagalo napolniti baterije po napornem dnevu. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z masaža, savna, wellness, golf igrišče (v premeru 3 km). Če iščete udobno namestitev v Hanoj, naj Gondola Hotel Hanoi postane vaš dom, medtem ko boste od doma. Book a stay in any room type or rate plan now - December 31, 2014 for travel during the same period and receive the following: - Room upgrade - Early check-in starting at 10:00 AM - Late check-out up to 2:00 PM Room upgrade is subject to availability. Please see more details at check-in. Other restrictions may apply.


text: 1750 (MDCCL) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na ponedeljek. Nekatere organizacije, kot je Medvladni odbor za podnebne spremembe, uporabljajo 1750 kot izhodiščno leto za konec predindustrijske dobe. Dogodki Rojstva 16. marec - Caroline Lucretia Herschel, nemško-angleška astronomka († 1848) Smrti 28. julij - Johann Sebastian Bach, nemški skladatelj (* 1685)


text: 1956 (MCMLVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 1. januar - Sudan postane neodvisna država. 25. – 26. januar - finske čete ponovno zasedejo polotok Porkkala po umiku sovjetskih vojakov. 26. januar – 5. februar - v Cortini d'Ampezzo se odvijajo VII. zimske olimpijske igre. 23. februar - Norma Jean Mortenson uradno spremeni ime v Marilyn Monroe. 25. februar - Nikita Hruščov na 20. kongresu Komunistične partije Sovjetske zveze javno obsodi malikovanje Josipa Stalina kot »kult osebnosti«. 2. marec - Maroko razglasi neodvisnost od Francije in postane samostojna država. 20. marec - Tunizija postane samostojna država z osamosvojitvijo izpod Francije. 23. marec - s sprejetjem nove ustave postane Pakistan islamska republika. 14. april - podjetje Ampex predstavi prvo praktično rešitev za zapis videa na magnetni trak. 19. april - poročita se monaški princ Rainier III. in igralka Grace Kelly. 16. maj - Termoelektrarna Šoštanj v Šaleški dolini zažene prvi blok moči 30 MW 18. maj - prvi uspešen vzpon na glavni vrh Lhotseja, četrte najvišje gore na svetu. 24. maj - v švicarskem Luganu poteka prvi izbor za Pesem Evrovizije. 5. junij - Elvis Presley predstavi svojo novo skladbo »Hound Dog« na televiziji in povzroči škandal s svojimi sugestivnimi gibi z boki. 10. – 17. junij - v Stockholmu na švedskem poteka konjeniški del poletnih olimpijskih iger (glavnina iger je pet mesecev kasneje v Melbourneu, Avstralija). 18. junij - zadnje tuje oborožene sile zapustijo Egipt. 23. junij - Gamal Abdel Naser postane drugi predsednik Egipta. 28. – 30. junij - v Poznanju (Poljska) izbruhnejo delavski protesti, ki jih komunistične oblasti krvavo zatrejo. 30. junij - v trčenju dveh potniških letal v zraku nad Velikim kanjonom (ZDA) umre vseh 128 potnikov in članov posadke na obeh. Takrat najhujša civilna letalska nesreča vseh časov sproži obsežne spremembe v nadzoru zračnega prometa v ZDA. 26. julij - Gamal Abdel Naser nacionalizira Sueški prekop. 31. avgust - Termoelektrarna Šoštanj v Šaleški dolini zažene drugi blok moči 30 MW 13. september - ekipa inženirjev v IBM-ovih laboratorijih izdela prvi trdi disk. 17. oktober - trinajstletni Bobby Fischer premaga velemojstra Donalda Byrnea na šahovskem turnirju v New Yorku. 23. oktober - na madžarskem se prične revolucija proti prosovjetskim oblastem, Madžarska poskuša izstopiti iz varšavskega pakta. 29. oktober - z vdorom izraelskih sil na Sinaj se prične Sueška vojna; dva dni kasneje pričneta egiptovske sile bombardirati še Združeno kraljestvo in Francija. 4. november - v sovjetskem poskusu nasilnega zatrtja madžarske revolucije je ubitih več tisoč ljudi, četrt milijona prebivalcev zapusti državo. 7. november - Generalna skupščina OZN z resolucijo pozove Združeno kraljestvo, Francijo in Izrael k umiku iz Egipta. 20. november - Milovan Đilas je aretiran zaradi svoje javne kritike Titove politike. 22. november – 8. december - XVI. olimpijske igre moderne dobe. 2. december - Fidel Castro in njegovi privrženci pristanejo na Kubi. 12. december - Japonska postane članica Organizacije združenih narodov. Rojstva 3. januar - Mel Gibson, ameriški igralec in režiser 6. januar - Ivan Bizjak, slovenski politik in varuh človekovih pravic 25. januar - Johnny Cecotto, venezuelski dirkač formule 1 in motociklist 31. januar - Johnny Rotten, britanski glasbenik 19. februar - Roderick MacKinnon, ameriški biolog, nobelovec 6. marec - Božo Repe, slovenski zgodovinar 18. marec - Ingemar Stenmark, švedski alpski smučar 23. marec - José Manuel Durão Barroso, portugalski politik 24. marec - Steve Ballmer, ameriški poslovnež 12. april - Andy García, kubansko-ameriški igralec 15. april - Ivo Boscarol, slovenski letalec, poslovnež in politik 30. april - Lars von Trier, danski filmski režiser 19. maj - Zvone Šeruga, slovenski popotnik, novinar, pisec in fotograf 6. junij - Björn Borg, švedski tenisač 22. junij - Milan Jazbec, slovenski diplomat in politik, univerzitetni profesor, pisatelj 25. junij - Boris Trajkovski, makedonski politik († 2004) 9. julij - Tom Hanks, ameriški filmski igralec 15. julij - Joe Satriani, ameriški kitarist 20. julij - Thomas N'Kono, kamerunski nogometaš 23. september - Paolo Rossi, italijanski nogometaš († 2020) 26. julij - Dorothy Hamill, ameriška umetnostna drsalka 4. oktober - Christoph Waltz, avstrijsko-nemški igralec 18. oktober - Martina Navratilova, češko-ameriška teniška igralka 20. oktober - Danny Boyle, britanski filmski režiser in producent 24. oktober - Franco Juri, slovenski politik in geograf 28. oktober - Mahmud Ahmadinedžad, iranski politik 15. november - Zlatko Kranjčar, hrvaški nogometaš in trener († 2021) 7. december - Larry Joe Bird, ameriški košarkar 8. december - Tomaž Kozlevčar, slovenski vokalist in skladatelj 23. december - Dave Murray, britanski kitarist Smrti 3. februar Robert Yerkes, ameriški psiholog, etolog in primatolog (* 1876) Joseph Wirth, nemški politik (* 1879) 13. februar - Jan Łukasiewicz, poljski logik, matematik, filozof (* 1878) 18. februar - Gustave Charpentier, francoski skladatelj (* 1860) 25. februar - Marij Kogoj, slovenski skladatelj (* 1892) 31. marec - Ralph DePalma, italijansko-ameriški dirkač (* 1884) 29. april - Wilhelm von Leeb, nemški feldmaršal in plemič (* 1876) 11. maj - Walter Sydney Adams, ameriški astronom (* 1876) 23. junij - Reinhold Morisevič Glière, ruski skladatelj (* 1874) 26. junij - Clifford Brown, ameriški trobentač (* 1930) 7. julij - Gottfried Benn, nemški zdravnik, pisatelj in pesnik (* 1886) 22. julij - Metod Peternelj, slovenski učitelj in zborovodja (* 1888) 27. julij - Mirko Černič, slovenski zdravnik kirurg in publicist (* 1884) 11. avgust - Jackson Pollock, ameriški slikar (* 1912) 14. avgust - Bertolt Brecht, nemški dramatik (* 1898) 16. avgust - Bela Lugosi, madžarski igralec (* 1882) 25. avgust - Alfred Kinsey, ameriški biolog in psiholog (* 1894) 10. september - Robert Julius Trumpler, švicarsko-ameriški astronom (* 1886) 11. september - Norman Levi Bowen, kanadski petrolog (* 1887) 7. oktober - Louis Rosier, francoski dirkač Formule 1 (* 1905) 1. november - Pietro Badoglio, italijanski častnik in politik (* 1871) 3. december - Aleksander Mihajlovič Rodčenko, ruski umetnik (* 1891) 6. december - Bhimrao Ramdži Ambedkar, indijski budistični socialni reformator, pravnik in filozof (* 1891) 14. december - Juho Kusti Paasikivi, finski politik (* 1870) 16. december - Frederick George Donnan, britanski kemik (* 1870) Nobelove nagrade Fizika - William Bradford Shockley, John Bardeen, Walter Houser Brattain Kemija - Sir Cyril Norman Hinshelwood, Nikolaj Nikolajevič Semjonov Fiziologija ali medicina - André Frédéric Cournand, Werner Forßmann, Dickinson W. Richards Književnost - Juan Ramón Jiménez Mir - ni bila podeljena


Frankopani Knezi Krški, kasneje Frankapani ali Frankopani, hrvaška plemiška rodbina z otoka Krka. Knezi Krški so sprva kot vazali Beneške republike upravljali otok Krk. Kasneje so prešli tudi na celino v službo ogrsko-hrvaških kraljev in postali tudi njihovi vazali. Z zvestim služenjem kraljem so si pridobivali nova ozemlja. Največji korak je pri tem naredil Ivan V. V času boja kralja Sigismunda za prestol, je z vojsko rešil iz ujetništva mladoletno kraljico Marijo in bil za to bogato nagrajen. Krški knezi so svoj višek dosegli v času Ivanovega sina Nikole IV., ko so tudi dokazovali sorodstvo s staro rimsko rodbino Frangipanov in si nadeli ime Frankapani. Po Nikolovi smrti so si razdelili rodbinske posesti na osem delov. Razdrobljenost, medsebojni spori in postopno izumiranje rodbinskih vej je vse bolj zmanjševalo njihov družbeni pomen. Kljub temu je še kar nekaj frankopanskih knezov zasedalo banski in pomembne vojaške položaje. Mnogi so se izkazali v bojih proti Turkom. Zadnji Frankopan, Fran II. Krsto, je bil tudi pesnik. Skupaj s svakom Petrom IV. Zrinskim se je zapletel v neuspelo zaroto proti dunajskemu dvoru in bil aprila 1671 obglavljen. Vsebina - 1 Vazali Benečanov na otoku Krku - 2 Širitev na celino, v službo ogrsko-hrvaških kraljev - 3 Širitve posesti v času anžujskih kraljev - 4 Na višku moči v času kralja Sigismunda - 5 Razdelitev posesti in postopno izumiranje rodbine - 6 Sklici in opombe - 7 Viri - 8 Glej tudi Vazali Benečanov na otoku Krku[uredi | uredi kodo] Otok Krk je v prvi polovici 12. stoletja, v času šibkega ogrsko-hrvaškega kralja Štefana II. (vladal 1116-31), prišel v roke Benečanov. Ti so zaupali upravljanje otoka lokalnemu hrvaškemu veljaku Dujmu I. Viri ga prvič omenjajo leta 1133.[1] Benečani so bili z Dujmovim upravljanjem očitno zadovoljni, saj so ob njegovi smrti leta 1163 obnovili vazalno pogodbo z njegovima sinovoma Bartolom I. ( 1000 †1198) in Vidom I. (†1193), in to do smrti tistega, ki umre kasneje. Otoku sta vladala naslednjih 30 let.[2][3] Krški knezi so Benečanom po pogodbi plačevali letno najemnino 350 bizantinskih zlatnikov, morali so otok braniti itn. Zanimivo je, da pogodba določa tudi pravice in dolžnosti, ki so jih imeli knezi do prebivalcev otoka, kar kaže, da so na Krku že tedaj veljali fevdalni odnosi, kakršne zasledimo na sosednjem kopnem šele mnogo kasneje.[2] Pogodbo je leta 1198 ponovno obnovil beneški dož Enrico Dandolo.[4] Širitev na celino, v službo ogrsko-hrvaških kraljev[uredi | uredi kodo] Tretji Dujmov sin, Bartol II. (†1209), polbrat Bartola I. in Vida I., je bil rojen v očetovem drugem zakonu in ni imel pravic do krških posesti. Zato je stopil v službo ogrsko-hrvaškega kralja Bele III. (vladal 1172-96); ta mu je leta 1193 dal v upravljanje županijo Modruš in kasneje še Vinodol. Ker je bil Bartol II. brez potomcev, so njegove službe podedovali sinovi dveh starejših bratov, Vid II., Henrik I. in Ivan I. (glej rodbinsko drevo). S tem je rodbina krških knezov prešla tudi na celino; postali so istočasno vazali beneške republike in ogrsko-hrvaškega kraljestva. [5] Na otoku je gospodaril Ivan, Vid in Henrik pa sta se naselila v Modrušu. V bojih med sinovoma Bele III., Emerikom in Andrejem II., za nasledstvo na ogrskem prestolu sta krška kneza sodelovala na Andrejevi strani. Pomagala sta mu tudi v križarski vojni proti "bosanskim heretikom". Za zasluge sta leta 1225 z darilno listino Andreja II. dobila za nagrado vinodolsko županijo.[2] Ni jasno, kakšna je bila vloga krških knezov v času vdora mongolske vojske na Ogrsko, leta 1242. Ali je bil kralj Bela IV., ki se je zatekel v Dalmacijo, gost tudi na Krku in ali so mu krški knezi posodili kak denar. Ne ve se, ali so listine, s katerimi so krški knezi kasneje dokazovali svoje zasluge, pristne. Vsekakor pa je njihov vpliv na kopnem tedaj porasel, saj so bili odtlej občasno načelniki Splita in Trogira.[2] Lahko tudi sklepamo, da so pomagali Zadrčanom, ki so izkoristil prihod Mongolov za upor proti Benečanom, kajti beneški dož Jacopo Tiepolo je leta 1247, potem ko je zadušil upor v Zadru, krškim knezom odvzel kneštvo; za nekaj časa so se morali preseliti na svoje posesti v Vinodolu. Odtlej so od tam z gusarjenjem ali napadi neprestano ovirali benečansko upravljanje s Krkom in Osorjem. Tako so leta 1260 Benečani raje upravljanje otoka ponovno prepustili naslednikom Bartola III. in Vida IV., torej Škineli I., Frideriku II., Bartolu IV. in Vidu IV. ter njihovim naslednikom. V pogodbi so zahtevali, da prisežejo zvestobo dožu kot beneški plemiči (česar pa niso storili) in jih poskušali prisiliti k izpolnjevanje vazalskih dolžnosti s številnimi jamstvi in sankcijami, ki pa jih kasneje, ko je bil vpliv krških knezov na ogrskem dvoru vse večji, niso mogli uveljavljati. Potomci Bartola III., torej Škinela I. in njegovi nasledniki, so odtlej večinoma upravljali s svojo polovico otoka, dokler njihova veja leta 1384 ni izumrla in so tudi njihov del otoka podedovali nasledniki Vida III.[6] Med tem so potomci Vida III. upravljali posesti na celini in se uveljavljali v ogrsko-hrvaškem kraljestvu. Vid IV. je leta 1271 postal dosmrtni upravitelj Senja, pomembnega pristanišča (leta 1302 so njegovi nasledniki postali v Senju knezi [2]). Friderik II., ki je prevzel starešinstvo veje, se je izkazal kot pravičen sodnik; posredoval je v sporih med Zadrom in Rabom in v sporih na Pagu. V njegovem času je bil sestavljen vinodolski zakonik iz leta 1288, v katerem je bilo v glagolici kodificirano staro pravo in običaji.[7] Nadaljnji vzponi in ozemeljske pridobitve knezov Krških so bile vezane predvsem na menjave vladarjev na ogrsko-hrvaškem prestolu. To se je zgodilo, ko so Anžujci (Karel I.) zamenjali Árpádovce (Andreja III.), ko je nastopil vladanje Karlov sin Ludvik I. in za njim, po dramatičnih dogodkih ob zamenjavi na prestolu, Sigismund Luksemburški. Stalnica politike Krških knezov v 14., 15. in tudi še v 16. stoletju je bila zvestoba kralju. Širitve posesti v času anžujskih kraljev[ 1000 uredi | uredi kodo] Po Frideriku II. je starešinstvo veje prevzel Dujam II., ki je vladal iz Modruša. V njegovem času je prišlo do spremembe dinastije na ogrsko-hrvaškem prestolu. Dujam II. je pravočasno stopil na stran kasnejšega zmagovalca, Karla I. (vladal 1301/08-1342), in dobil za nagrado Gacko z Otočcem in županstvo v Požegi. Od krških knezov je bil na Hrvaškem tedaj močnejši le Pavel I. Šubić-Bribirski, ki je Karlu I. pomagal na prestol.[2] [7] Ko si je Karel I. zagotovil ogrski prestol, je začel utrjevati kraljevi centralizem. Obrnil se je proti najmočnejšim plemičem, ki so v deželi vladali dotlej, tudi proti Šubić-Bribirskim. Dujmov sin in naslednik, Friderik III., je bil leta 1322 med hrvaškimi plemiči, ki so se borili proti Mladenu II. Šubić-Bribirskemu, nasledniku Pavla I., in ga premagali; tako je bil na kraljevi strani. Leta 1323 je dobil za nagrado od kralja Drežnik s Slunjem.[2][8] Vendar z zmago nad banom Mladenom II. oblast plemičev v hrvaških deželah še ni bila zlomljena. Leta 1326 je knez Nelipac Nelipčić premagal od kralja postavljenega bana Mikcza Ákosa (Mikca Mihajlovića), tako da je ozemlje od Like do Cetine ostalo zunaj kraljeve oblasti.[9] Večina dalamatinskih mest je v tem času priznala suverenost Benečanov. Friderikova sinova, Bartol VIII. in Dujam III., sta leta 1335 od kralja dobila županstvo v Biogradu.[8] V letih 1336-65 so imeli krški knezi v zastavi od Devinskih grofov tudi Reko z okolico.[2] Mladi ogrski kralj Ludvik I. (vladal 1342-82) je z novo energijo nadaljeval očetovo delo. Leta 1345 je zavzel Knin in si pokoril Nelipčiće. Zadrčanom, ki so se uprli Benečanom, pa ni mogel več pomagati, kajti zvedel je, da so mu v Neaplju ubili brata Andreja. Šele ko se je nehal ukvarjati za dinastičnimi problemi v Italiji, je začel spopad z Benečani. Junija 1356 si je podredil Split in konec leta še Trogir, Šibenik in Zadar. Vojna se je končala leta 1358 z mirom v Zadru; Benečani so se morali odreči vsej dalmatinski obali od Kvarnerja do Drača. Krški knezi so bili s tem osvobojeni beneškega vazalstva. Stjepan I., sin Dujma III. in sopodpisnik zadrskega miru, je tedaj dobil za sodelovanje s kraljem zadrsko županijo.[10] Na višku moči v času kralja Sigismunda[uredi | uredi kodo] Ivan V. in Stjepan II.[uredi | uredi kodo] Dogodki v ogrsko-hrvaškem kraljestvu po smrti kralja Ludvika I., ki so bili v letih 1482-87 izredno dinamični [11], so ponudili Krškim knezom priložnost za nadaljnji vzpon. Za prestol so se potegovali različni kandidati in leta 1387 je dobil knez Ivan V. (†1393), ki je bil ves čas na strani kralja Sigismunda, priložnost, da je poveljeval Sigismundovi vojski, ki je oblegala Novigrad pri Zadru, kjer je bila zaprta Sigismundova žena, mladoletna kraljica Marija. Ivan je 4. junija kraljico osvobodil, jo z ladjo prepeljal v Senj k svojemu bratu Stjepanu II. in jo potem pospremil v Zagreb, kjer jo je čakal soprog. Za nagrado je dobil cetinski kastrum s klokoškim okrajem. [12] Brata Ivan V. in Stjepan II. sta si oba poiskala ženi na zahodu: Stjepan II. je bil poročen s Katarino Carrarsko, Ivan V. pa z Ano, hčerko goriškega grofa Meinharda. Bila sta pobudnika za sestavo vrbniškega zakonika, napisanega v glagolici in izdanega leta 1388. Kmalu za tem je Stjepan II. umrl (okrog leta 1390). Ker ni imel moške 42f ga naslednika, je dobil od kralja pravico, da svojo dediščino prenese na hčerko Elizabeto. Ta je bila zaročena s Friderikom II. Celjskim in ob poroki je z doto Celjskim grofom prinesla del krških ozemelj.[13][12] Ivan V. je po Stjepanovi smrti združil v svojih rokah posesti vseh krških knezov. Ker so proti kralju ponovno začele rovariti različne skupine plemičev, je bilo za Sigismunda pomembno, da je vezal nase močne kneze. Tako je leta 1391 imenoval Ivana V. za hrvaško-dalmatinskega in slavonskega bana in mu dovolil, da na svojih posestih koplje rudnine brez kakršnihkoli davkov.[14] Nikola IV.[uredi | uredi kodo] Nikola IV. (gospodaril 1393-†1432) je bil Ivanov edini sin in je tako podedoval vse njegove posesti, pa tudi mnoge pravice. Hrvaška je bila v njegovem času nemirna, saj se je t. i. "protidvorno upiranje" [15] hrvaških in bosanskih plemičev stopnjevalo do te mere, da so plemiči na ogrsko-hrvaški prestol začeli vabili Ladislava Neapeljskega, sina leta 1386 v Budimu umorjenega kralja Karla. Ta je leta 1402 poslal v Jadran neapeljsko mornarico, ki je med drugim napadala Krk, Senj in Vinodol. Kot vsa Dalmacija, je tedaj tudi Nikola IV. priznal Ladislavovo oblast, a se je že naslednje leto vrnil k Sigismundu. Ladislavove čete so ponovno pustošile po Krku v letih 1407 in 1408. Nikola IV. je utrdil obzidje Krka in Senja, se povezal z Ivanušem Nelipčičem, gospodarjem Klisa in Cetine, in ga uspel pridobiti na Sigismundovo stran. Ko je Ladislav uvidel, da nima več podpore v deželi, je Benečanom prodal svoje pravice do Dalmacije za 100.000 dukatov. Sledili sta dve beneško-ogrski vojni (1411-13, 1418-20), po katerih je bila vsa dalmatinska obala v benečanskih rokah razen Senja in Krka, ki so ju držali knezi Krški ter Omiša in Poljice, ki so ju obvladovali Nelipčići[16] Nikola IV. je ves čas sodeloval s Sigismundom. Posodil mu je 28.000 dukatov in dobil v zastavo skoraj vso Hrvaško razen dediščine knezov Kurjakovičev in Nelipčićev. Nikola je bil v letih 1426-32 hrvaško-dalmatinski ban. S Krškim knezi so se lahko tedaj na Hrvaškem primerjali le Celjski grofje s svojimi posestmi v srednjeveški Slavoniji, ki so se tudi vzpenjali s pomočjo Sigismundovih donacij.[16][2] Nikola IV je že leta 1411 s spremstvom in pompom, tako kot je bilo tedaj v modi, potoval v Sveto deželo na Božji grob. Leta 1430 je obiskal grobove apostolskih prvakov v Rimu in se srečal s knezi Frangipani, ki so ga sprejeli za sorodnika, in s papežem Martinom V., ki mu je dovolil uporabo novega rodbinskega imena Frankapani in novega grba. [17][18] Ivan VI. in Stjepan III.[uredi | uredi kodo] Nikola IV. je imel iz treh zakonov 10 sinov. Nekateri med njimi so poskušali nadaljevati očetovo politiko. Stjepan III. je spremljal Sigismunda v Rim k papežu Evgenu IV. na kronanje za rimskega cesarja. Ivan VI. (Anž) se je poročil s Katarino Nelipičić, po smrti očeta Ivaniša (†1434) edino dedinjo njegovih posesti. Od leta 1432 sta bila brata skupaj bana v Hrvaški in Dalmaciji. Kralj, ki je bil v stalni denarni stiski, jima je tedaj dolgoval že 45.000 dukatov. Zato se je obrnil proti Ivanu VI. in ni dovolil, da bi Ivanova žena dedovala posesti Nelipčićev, ampak jih je hotel zase. Ko Ivan na to ni hotel pristati, ga je proglasil za upornika in mu odvzel bansko čast. Nadenj je poslal vojsko novoimenovanega bana Matka Talovca. Ivan je v boju padel (1436). Sigismund je posest Nelipčićev razdelil svojim podpornikom; največ, tudi banstvo, je dobila rodbina Talovac. Naslednje leto je umrl tudi Sigismund.[19] Razdelitev posesti in postopno izumiranje rodbine[uredi | uredi kodo] Sinovi Nikole IV. so se med seboj vse bolj kregali. Na dveh skupnih sestankih (leta 1445 na Krku in leta 1449 v Modrušu) so razdelili dediščino rodbine na 8 delov, za 8 rodbinskih vej, ki so dobile svoja poimenovanja po upravnih središčih: Cetin, Ozalj, Novi (Vinodol), Tržac (pri Cazinu), Modruš, Otočac, Slunj in Krk. Razdrobljenost in medsebojni spori so vse bolj slabili njihovo gospodarsko moč in družbeni vpliv. Nekoliko so s svojo politiko prispevali tudi Benečani. Prepričan, da ima za sabo njihovo podporo, je gospodar Krka, Ivan VII., leta 1479 z vojsko zavzel vinodolsko posest močno bolnega brata Martina, ki ni imel otrok, da bi na ta način pri dedovanju prehitel ostale brate. Martin se je odzval tako, da je svoje posesti prepustil kralju Matiji Korvinu. Ker se Ivan ni hotel umakniti, je kralj poslal nadenj vojsko, ki ga je pregnala s celine in potem prešla tudi na otok. Zavzela je Omišalj in začela oblegati mesto Krk. Naivni Ivan, ki je bil še vedno prepričan, da so Benečani njegovi zavezniki, je 22. februarja 1480 javno, pred meščani in predstavniki Benečanov, predal mesto in otok Krk Beneški republiki, misleč, da bo s tem rešil mesto pred kraljevo vojsko. Benečani so ga odpeljali s seboj in ga zadržali v Benetkah. S tem se je za ve 1000 dno končalo frankopansko gospostvo na Krku.[20] Leta 1474 je z Bartolom X. izumrla ozaljska veja Frankopanov in njene posesti je podedoval Stjepan III. Modruški, ki je bil poročen s hčerko italijanskega vojvode iz ferarske rodbine d'Este. Bernardin Modruški (Ozaljski)[uredi | uredi kodo] Potem ko so leta 1463 Turki zavzeli Bosno, so postali njihovi vdori na hrvaško in tudi slovensko ozemlje vse pogostejši. Knezi Frankopani so se vse bolj posvečali bojem proti Turkom in obrambi svojih ozemelj; tako tudi sin Stjepana III., Bernardin Modruški ali Ozaljski (*1453-†1529), ki je leta 1481 nasledil vse očetove posesti. Ker so Turki vse bolj ogrožali Modruš, je zgradil novo trdnjavo Ogulin in tja prenesel svojo rezidenco. Leta 1493 se je bojeval proti Turkom na Krbavskem polju, kjer je padlo veliko hrvaških in bosanskih plemičev. Bernardin je preživel in postal najmočnejši plemič na Hrvaškem, še zlasti po letu 1496, ko je svojo hčer Beatriče poročil z dalmatinsko-hrvaškim in slavonskim banom, Ivnanušem Korvinom, nezakonskim sinom kralja Matije Korvina. Zaman pa se je prizadeval, da bi svojemu zetu in po njegovi smrti (1504) svojemu vnuku zagotovil pot do kraljevega prestola. Na državnem zboru Svetega rimskega cesarstva, novembra 1522 v Nürnbergu, je v odmevnem govoru v latinščini opozoril na turško nevarnost. Krsto Brinjski[uredi | uredi kodo] V cesarstvu se je močno proslavil Bernardinov sin Krsto Brinjski (*1482-†1527), ki je leta 1505 stopil v službo cesarja Maksimilijana I. Za cesarja se je boril proti Beneški republiki. Leta 1508 je osvojil Pazin in Devin in postal glavar Novigrada v Istri in potem Postojne. V ponovni vojni z Benečani je leta 1513 zavzel Merano, Trbiž in Čedad v Furlaniji. Pri obleganju Merana je prišel v ujetništvo, leta 1519 pobegnil in se vrnil v cesarsko službo. Postal je glavar Rašporja in Krasa. Leta 1525 je posadki Jajca, tedaj že popolnoma obdanega s turškimi ozemlji, pripeljal (z vojaško enoto 6.000 mož) hrano in strelivo in se vrnil v Budim. V času bitke pri Mohaču (1526), usodne za ogrsko-hrvaškega kralja Ludvika II., se je nahajal v Nemčiji. V tekmovanju za ogrski prestol med Ferdinandom I. Habsburškim in Ivanom I. Zapoljo je sprva podpiral Habsburžana, potem pa se je opredelil za Zapoljo. 6. januarja 1527 je, kot protiutež "cetinskemu saboru", na katerem so vodilni hrvaški plemiči na gradu Cetin ob prehodu v novo leto 1527 izbrali za hrvaškega kralja Ferdinanda I., organiziral v Dubravi zbor, kjer je večina slavonskih plemičev za kralja izvolila Ivana I. Zapoljo. Ta je Krsta imenoval za bana Hrvaške, Dalmacije in Slavonije. V spopadu s Ferdinandovim banom Franjo Batthyányjem je umrl za ranami, ki jih je dobil pri obleganju Varaždina.[21][18] Ker je Krsto umrl pred očetom, je Bernardin zapustil starešinstvo rodbine svojemu vnuku Stjepanu IV. Ozaljskemu. Ta je leta 1577 umrl brez naslednika, tako da je posesti ozaljske veje podedovala njegova sestra Katarina, ki je bila poročena s Nikolo IV. Zrinskim, sigetskim junakom. S tem so nekdanje frankopanske modruške in ozaljske posesti prešle v roke knezov Zrinskih. Od frankopanskih vej sta živeli le še slunjska in tržačka. Franjo Slunjski[uredi | uredi kodo] Franjo I. Slunjski (*1536 – †1572).se je v svoji generaciji frankopanskih knezov najbolj uveljavil. V 1550-tih letih se je izkazal v bojih proti Turkom. Kot ban Hrvaške, Dalmacije in Slavonije od leta 1567 (skupaj z zagrebškim škofom Jurajem Draškovićem) je bil neposreden organizator obrambe pred Turki in je dobil naziva "branitelj domovine" in "ensis et clipeus Illyrici reliquiarum" ("meč in ščit ostanka Ilirije"). Z njegovo smrtjo je izumrlo moško nasledstvo slunjske veje.[22] Nikola IX. in Vuk II. Krsto Tržački[uredi | uredi kodo] Ob koncu 16. stoletja je bila edina preostala frankopanska veja tržačka (Tržac je danes nasleje v Cazinski občini, ki leži nad izlivom pritoka Mutnica v reko Korano), kateri so od nekdanjih posesti ostali le še Bosiljevo, Severin na Kupi, Novigrad na Dobri, Zvečaj in Novi v Vinodolu. Knez Gašpar I. Tržački (†1578/88) je bil poročen s hčerko slavnega borca proti Turkom Ivana Lenkovića, po katerega načrtih je bila organizirana in zgrajena Vojna krajina. Iz njunega zakona so se rodili trije sinovi: Juraj se je naselil na Kranjskem, Nikola IX. in Vuk II. Krsto pa sta igrala pomembno vlogo v hrvaškem javnem življenju. [22] Nikola IX. Tržački (†1647) je postal leta 1612 glavar v Senju, a se je že čez dve leti odrekel tej časti in se je vrnil v Novi, da ga brani pred benečanskimi napadi. V letih 1616-17 je skupaj z bratom Vukom sodeloval v uskoški vojni[23]. V nasprotju s predlogom sabora ga je leta 1617 kralj imenoval za bana Hrvaške, Dalmacije in Slavonije. V njegovem času se je v saboru spor med višjim in nižjim plemstvom tako zaostril, da je nižje plemstvo razmišljalo o ustanovitvi posebnega spodnjega doma; v zagrebškem Gradcu je prišlo do osebnih obračunavanj, smrtne obsodbe in uboja. Nikola je ostal ves čas zvest kralju, se leta 1622 odrekel banski časti in se umaknil. Del od svojega velikega premoženje je namenil ustanovitvi zavoda in seminarja za dijake hrvaškega naroda (Frangepaneum), v Bosiljevu pa je ustanovil šolo za podložnike.[22] Tudi Nikolov brat Vuk II. Krsto Tržački (†1652) je bil borec proti Turkom. Leta 1626 je postal poveljnik vse hrvaške in primorske Krajine. Bil je oče Ane Katarine, (*1625 – †1673), ki se je poročila s Petrom Zrinskim, in Frana II. Krste. [18] Fran II. Krsto Tržački[uredi | uredi kodo] Fran II. Krsto Frankopan (*1643-†1671) je študiral v Zagrebu in od leta 1656 v Italiji. V Rimu s 1000 e je poročil s plemkinjo Julijo de Naro. Poleg očetovega imetja je podedoval tudi zapuščino markiza Marija Frangipana, mesto Nemi v Italiji (30 km jugovzhodno od Rima). Skupaj s svakom Petrom Zrinjskim se je bojeval proti Turkom in se s svojimi junaštvi izkazal pri Jurjevih stenah blizu Otočca. Kot mnogi drugi hrvaški in ogrski plemiči je bil nezadovoljen s politiko cesarja Leopolda I. Pridružil se je Petru Zrinskemu pri organiziranju zarote proti dunajskemu dvoru. Zarota je bila odkrita. Skupaj s svakom sta šla na dvor prosit milost, a so ju prijeli, v dolgotrajnem procesu obsodili na smrti in jima 30. aprila 1671 odsekali glavi. Fran II. Krsto je bil tudi pesnik. Leta 1656 je objavil spev Elegija, že v dunajskem zaporu pa je napisal zbirko Gertlic za čas kratiti, ki poleg žalostnih pesmi vsebuje tudi borbene in vesele in intimne pesmi, ki so verjetno nastale že v času vedre mladosti. Fran II. Krsto je bil zadnji član rodbine Frankopanov. Z njim je rodbina izumrla. Juri Frankopan[uredi | uredi kodo] Leta 1660 ustanovil Frančiški samostan v Brežicah. Sklici in opombe[uredi | uredi kodo] - ^ ob priliki vodenja sestanka v škofovskem dvorcu, na katerem je bil prisoten tudi škof Dominik in mestni sodniki; dogovarjali so se o zbiranju denarja za popravilo mestnega obzidja. - ^ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 Enciklopedija Jugoslavije, zv. 3, str. 388. - ^ Tulić, str. 5-6. - ^ Tulić, str. 7. - ^ Tulić, str. 7-8. - 1000 ^ Tulić, str. 10-11. - ^ 7,0 7,1 Tulić, str. 12. - ^ 8,0 8,1 Tulić, str. 13. - ^ Goldstein, str. 56. - ^ Tulić, str. 14. - ^ Ker ni imel sina, je pokojni kralj Ludvik I. želel, da bi ga nasledila dvanajstletna hči Marija in njen zaročenec Sigismund Luksemburški, sin cesarja Karla IV. Vendar se s tem niso strinjali niti regentka-kraljica mati Elizabeta (hčerka bosanskega bana Stjepana II. Kotromanića) s palatinom Miklósem Garaiem, ki jo je podpiral, niti nekateri vplivni ogrski in hrvaški plemiči. Ti so na ogrski prestol poklicali potomca draške veje Anžujcev, neapeljskega kralja Karla III., ki je mladost preživel na ogrskem dvoru. Sigismund je pred prihodom Karlove vojske pobegnil k svojemu bratu v Prago; pred tem pa je še izsilil poroko z Marijo. Kraljičina mati je sprva hlinila prijaznost do novega kralja. Po 39 dneh vladanja (7. februar 1386) pa ga je povabila na grad v Budim, ga dala zabosti in ponovno prevzela regentstvo. Vendar se načrt ni izšel po njenih pričakovanjih. V prepričanju, da bo prisotnost mlade kraljice pomirila oponente, sta kraljici skupaj s palatinom in spremstvom potovali v Đakovo, ko so jih v zasedi pričakali hrvaški plemiči, bratje Horvat. Pobili so palatina in spremstvo, kraljici pa prepeljali v zapor v Novigradu pri Zadru. Elizabeto so kot naročnico Karlovega umora v zaporu zadavili. - ^ 12,0 12,1 Tulić, str. 16. - ^ Elizabeta je bila mati zadnjega celjskega grofa Ulrika II.; po njegovem umoru (1456) so se Frankopani pojavili med kandidati za celjsko dediščino. - ^ Tulić, str. 17. - ^ Upiranje ogrskemu dvoru se je okrepilo, ko se po katastrofalnem porazu krščanskih križarjev proti Turkom pred Nikopoljem (1396) nekaj časa ni vedelo, kakšna usoda je doletela kralja Sigismunda in ali je sploh še živ. Nekateri plemiči s palat 1000 inom Stjepanom II. Lackovićem na čelu so tedaj izbrali za kralja Ladislava Neapeljskega, sina Karla Draškega (leta 1386 v Budi umorjenega kralja). Med tem se je Sigismund vrnil in pozval Lackovića in njegove pristaše na spravni zbor v Križevce ter jih dal tam pobiti. Ob tej novici je na Hrvaškem spet izbruhnila vstaja, ki so se ji pridružili tudi bosanski plemiči pod vodstvom vojvode Hrvoja Vukčića Hrvatinića, gospodarja Spodnjih dežel (porečje Vrbasa). Leta 1403 je bil Ladislav Neapeljski v Zadru okronan za ogrsko-hrvaškega kralja. Hrvojo Vukčića je imenoval za svojega namestnika na Ogrskem, Hrvaškem, Dalmaciji in Bosni. Toda leta 1405 se je Sigismund lotil ostre protiofenzive. Hrvoje Vukčić se je tedaj predal Sigismundu in protidvorsko gibanje je bilo zatrto. Ko je Ladislav Neapeljski uvidel, da nima več podpore v deželi, je leta 1409 za 100.000 dukatov prodal Benečanom svoje pravice do Dalmacije. Ti so potem postopoma osvajali mesta in otoke in do leta 1420 zavzeli vsa mesta in otoke od Kvarnerja do meje Dubrovniške republike razen Senja in Krka, ki so ju držali knezi Krški ter Omiša s Poljicami, ki so jih obvaldovali Nelipčići. Goldstein str. 65. - ^ 16,0 16,1 Tulić, str. 18. - ^ Tulić, str. 19. - ^ 18,0 18,1 18,2 Enciklopedija Leksikografskog zavoda, zv. 3, str. 63. - ^ Tulić, str. 19-20. - ^ Tulić, str. 21-25. - ^ Enciklopedija Jugoslavije, zv. 3, str. 388, 389 - ^ 22,0 22,1 22,2 Enciklopedija Jugoslavije, zv. 3, str. 389. - ^ med Benetkami in Avstrijo Viri[uredi | uredi kodo] - Tulić, Damir. Frankopan 8 i, Knezo ff8 vi Krčki, 1115-1480. Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci. [1] - Goldstein, Ivo (2008). Hrvaška zgodovina. Ljubljana: Društvo Slovenska matica. COBISS 242484224. - Enciklopedija Jugoslavije. Zagreb: Jugoslavenski leksikografski zavod. 1971. COBISS 23145473. - Enciklopedija Leksikografskog zavoda. Zagreb: Jugoslavenski leksikografski zavod. 1966. COBISS 28825857. Glej tudi[uredi | uredi kodo] - Frankopani (rodbinsko drevo) - Hrvatski biografski leksikon: Frankapan [2]


text: 1700. je prvo desetletje v 18. stoletju med letoma 1700 in 1709. D-01700. 1700. leta


511. Odlok o ustanovitvi Razvojnega sveta Savinjske regije, stran 1066. Na podlagi 11. člena Zakona o spodbujanju skladnega Regionalnega razvoja (ZSRR-2) (Uradni list RS, št. 20/11) je Občinski svet Občine Luče na 9. redni seji dne 9. 2. 2012 sprejel o ustanovitvi Razvojnega sveta Savinjske regije S tem odlokom se v skladu z zakonom določi seznam sodelujočih občin in sestavo ter način imenovanja ali volitev članov, naloge, organizacijo dela, predstavljanje in zastopanje ter zagotavljanje pogojev za delo Razvojnega sveta Savinjske regije (v nadaljevanju: Svet), katerega ustanoviteljice so občine. (1) Svet ustanovijo naslednje občine (31): – MESTNA OBČINA VELENJE, – OBČINA BRASLOVČE, – OBČINA DOBJE, – OBČINA DOBRNA, – OBČINA GORNJI GRAD, – OBČINA KOZJE, – OBČINA LAŠKO, – OBČINA LJUBNO, – OBČINA LUČE, – OBČINA MOZIRJE, – OBČINA NAZARJE, – OBČINA PODČETRTEK, – OBČINA POLZELA, – OBČINA PREBOLD, – OBČINA REČICA OB SAVINJI, – OBČINA ROGAŠKA SLATINA, – OBČINA ROGATEC, – OBČINA SLOVENSKE KONJICE, – OBČINA SOLČAVA, – OBČINA ŠENTJUR, – OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH, – OBČINA ŠMARTNO OB PAKI, – OBČINA ŠOŠTANJ, – OBČINA ŠTORE, – OBČINA TABOR, – OBČINA VITANJE, – OBČINA VOJNIK, – OBČINA VRANSKO, – OBČINA ZREČE, – OBČINA ŽALEC. (2) Svet je ustanovljen, ko akt o ustanovitvi sprejme dve tretjini občinskih/mestnih svetov občin z najmanj dvetretjinsko večino prebivalstva regije. – voljeni funkcionarji v občini (člani občinskega/mestnega sveta in župani/županja), – predstavniki nevladnih organizacij, ki imajo sedež v regiji (v nadaljevanju: NVO), – predstavniki območnih razvojnih partnerstev s sedežem v regiji (v nadaljevanju: ORP). (2) Število članov Sveta iz prve alineje prejšnjega odstavka šteje 12 članov, iz druge alineje prejšnjega odstavka šteje 12 članov, iz tretje alineje prejšnjega odstavka šteje 6 članov ter iz četrte alineje prejšnjega odstavka šteje še dodatno število članov ORP skladno z 20. členom tega odloka. (3) Člani Sveta se volijo za štiri leta. (2) Svet ima podpredsednike, ki predstavljajo ORP oziroma subregije. Podpredsednik ne more biti predlagan iz tiste ORP oziroma subregije, iz katere je izvoljen predsednik. (1) Sedež Sveta je: RASR, Razvojna agencija Savinjske regije d.o.o., Ulica XIV. divizije 12, 3000 Celje (v nadaljevanju: RASR). (2) Strokovna in administrativna opravila za Svet izvaja RASR. Predstavniki občin na območju upravne enote se volijo izmed voljenih občinskih funkcionarjev. Oblikovanje kandidatnih list in postopek izvolitve ureja poslovnik občinskega sveta. Z območja upravne enote mora biti izvoljen najmanj en predstavnik. – obe regijski gospodarski zbornici, – 8 območnih obrtno podjetniških zbornic v regiji, – območna kmetijsko gozdarska zbornica z 8 izpostavami v regiji. (2) Zbornice izvolijo toliko kandidatov, kolikor jih je določeno v 3. členu tega odloka. (1) Predstavniki NVO, ki imajo sedež v regiji, se volijo na podlagi kandidatnih list, ki jih predlaga regionalno stičišče nevladnih organizacij za Savinjsko regijo v skladu s predpisi NVO. (1) Občine, organi zbornic gospodarstva in NVO-ji pošljejo RASR listo izvoljenih kandidatov v roku 7 dni od izvolitve. Lista kandidatov vsebuje: (2) RASR v roku 7 dni od prejema zadnje liste kandidatov oblikuje skupno listo kandidatov za volitve v Svet. Lista kandidatov se določi tako, da so ločeno prikazani kandidati iz občin, gospodarstva in NVO. Lista kandidatov mora vsebovati vse podatke iz prejšnjega odstavka. (1) RASR določi vsebino glasovnice za volitve članov Sveta. Glasovnica vsebuje: (2) RASR pošlje skupno listo kandidatov in določeno glasovnico vsem občinskim/mestnim svetom v regiji. (1) Občinski/mestni sveti v regiji pošljejo RASR zapisnike o glasovanju v roku 3 dni po izvedenih volitvah. Dokumentarno gradivo v zvezi z volitvami hrani občina/mestna občina. (2) Izide glasovanja v regiji ugotavlja RASR. Za člane Sveta so izvoljeni tisti kandidati, za katere je glasovala večina občinskih svetov, ki predstavljajo večino prebivalk in prebivalcev vseh občin na območju upravne enote. Predstavniki ORP-jev v regiji imenujejo po enega predstavnika v skladu s svojimi pravili. (2) Člani Sveta na prvi seji izmed sebe izvolijo predsednika, ki predstavlja in zastopa Svet. Za pripravo predlogov odločitev v postopku priprave in izvajanja regionalnega razvojnega programa na prioritetnih področjih razvoja v regiji imenuje Svet odbore. Odbore sestavljajo predstavniki regijske razvojne mreže, zunanji strokovnjaki, predstavniki občin, izpostav državnih organov in drugih institucij, ki delujejo v regiji in so pomembne za njen razvoj. Sredstva, ki so potrebna za kritje materialnih stroškov delovanja Sveta zagotovi RASR iz naslova sredstev za opravljanje nalog spodbujanja razvoja iz pogodbenega razmerja z občinami in SVLR. Za prve volitve Sveta se glede predstavnikov ORP-jev v regiji upošteva število ORP-jev v skladu s 17. členom ZSRR-2, ki so delovali na področju regionalnega razvoja v Savinjski regiji na dan sprejema tega odloka. Mandat članov prvega sveta, ustanovljenega po uveljavitvi tega odloka, traja do prve seje novo izvoljenega občinskega sveta na prvih rednih lokalnih volitvah po uveljavitvi tega odloka. Ta odlok začne veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije, uporabljati pa se začne, ko ga sprejme 2/3 občinskih/mestnih svetov z najmanj 2/3 večino prebivalstva. Luče, dne 9. februarja 2012


text: Začenja se dražba: Simoncellijev CBR1000 RR naprodaj Predstavniki Fundacije Marca Simoncellija so sklenili, da vendarle prodajo motor CBR1000RR Fireblade, ki ga je posebej za SuperSicov muzej oblikoval Aldo Drudi. Dražba se začenja že v četrtek. Potem ko je japonski motociklistični gigant Honda v sklopu dirke za veliko nagrado Italije doniral Fundaciji Marca Simoncellija dva motorja (tovarniško hondo RC212V in posebno izvedbo modela CBR1000RR Fireblade), so se predstavniki fundacije odločili, da bosta oba krasila Simoncellijev muzej. Nekaj dni pred začetkom dirkaškega vikenda v Misanu pa so si vseeno do neke mere premislili in bodo v četrtek model CBR1000RR Fireblade, ki ga je oblikoval Aldo Drudi, dali na dražbo. (Foto: Reuters) Vse skupaj bo potekalo v sklopu akcije Dedikato, izklicna cena pa bo en evro. Zaključek dražbe bo 19. septembra ob 21. uri, zbrani denar pa bo končal na računu fundacije in ga bodo nato namenili tistim, ki so pomoči najbolj potrebni. Predaja motorja se bo zgodila šele meseca novembra, in sicer na motorističnem šovu EICMA v Milanu.


Prvi teden leta 2015 bo v Cankarjevem domu posvečen tako klasičnim glasbenim delom kot...


AO Železničar - Rezultati anket Začetek Novice Rezultati anket Na vprašanje "Kateri termin obratovanja stence ti najbolj ustreza?" je odgovorilo 71 anketirancev, ki so lahko izbirali med tremi možnostmi: - zvečer; - dopoldan; - popoldan. Največ se jih je odločilo za večerni termin in sicer kar 45 oziroma 63,4%. Ti si verjetno želijo zbežati od tečne žene in si po napornih službenih obveznostih želijo sprostitve v družbi enako mislečih raziskovalcev nekoristnega sveta. 14 siromakov ali 19,7% se je odločilo za dopoldanski termin. To so ti brezdelni študenti, ki na plečih delovnega ljudstva izkoriščajo sistem in "študirajo" saj želijo boljši jutri za vse nas in lačne v Afriki. Seveda ne smemo pozabiti na njihov ultimativni cilj - rešiti svet. In vse to pod okriljem gesla "Yes we can!" Za popoldansko plezanje pa se je opredelilo 12 anketirancev ali 16,9%. Kaj je lepšega, kot po šihtu od sedmih do treh se malo pretegnit na stenci, nato domov na kosilo, kjer te že čaka rahlo razjarjena žena, ki ti bo pila živce vse do poznega večera, ko bo preutrujena za...hmmm...you know what... Ja život je čupav i dlakav. Drugo vprašanje je zabeležilo malo manjši obisk in sicer le 62 anketirancev je oddalo svoj glas. Glasilo se je "Kolikokrat tedensko bi obiskoval(a) stenco?" Možni odgovori so bili sledeči: - 2 do 3 krat tedensko; - 4 do 5 krat tedensko; - 1 krat tedensko; - vsak dan. Največ anketirancev se je odločilo za prvo možnost (2 do 3 krat tedensko) in sicer kar 45 ali 72,6%. Ti so si res dobro splanirali cel teden. Dva do trikrat bodo viseli na stenci (tako jim žena ne bo mogla težit, da nostop visijo na grifih), ostale dni pa bodo ali s klapo gledali Ligo prvakov ali pa nažigali X-box, takisto s klapo. Za vikend pa malo spanja, glancanja in šraufanja avta in to je to. Sijajno. 4 do 5 krat na teden bi plezalo 9 junakov ali 14,5%. Ti so v svojih načrtih že malo drznejši in se smejijo nevarnosti v brk, ko jih doma čaka žena z valjarjem in očitajočim pogledom - "Prasec, tisti grifi ti več pomenijo kot jaz in moje potrebe!" Bravo dečki. Pokažite jim, kdo je gospodar. 8 junakov ali 12,9% bi plezalo 1 krat tedensko. Kaj reči ob tem rezultatu? Brez muje se še čevelj ne obuje oziroma brez stiskanja grifov se ne pride na vrh smeri. Vsi ti morajo pokazati malo več ambicij in želje, če želijo ohraniti sprejem v lepem spominu. Zapomniti si namreč morate, da imamo vaše IP naslove. Tako, to so torej rezultati obeh anket in njih interpretacije. Zamislite se :).


Paragraphie je rezultat dialoga med tremi umetniki, ki so skozi več mesecev zbirali in generirali znanje v smislu poskusa pozicioniranja umetniške prakse v današnjem času. Enostavneje rečeno, poskušali so razumeti, kaj je in kaj je lahko pozicija umetniške prakse danes. Ustvarjeni zin funkcionira kot atlas montaže znanja, ki v ospredje postavlja vprašanja, ki so bila in še vedno so relevantna v povezavi z umetniško prakso. Namen zina Paragraphie je, da se ga deli in diskutira, da kroži in nadaljuje s postavljanjem vprašanj. Material v zinu je tako originalni kot najdeni (Google poizvedbe, screenshoti, skeni knjig, spletni intervjuji ...). Projekt skozi raziskovanje in rabo obstoječega znanja o tem, kaj naj bi bila umetnik in umetnost, poskuša najti način, kako umetnost osvoboditi pričakovanj in pravil, ki jo delajo družbi (ne)sprejemljivo. V kontekstu sodobne situacije kot posledice dolgotrajne kulturne in politične represije, ki je neizogibno vodila v postopno degradacijo umetnosti in umetniških vrednot, projekt preiskuje tovrsten rezultat in išče možne paralele. V formi med zinom in knjigo umetnika ter spletnim atlasom kolektiv Assemblage Atlas uporablja različne reference in grafe, s čimer od prezentacije in umetniške raziskave prehaja k izobraževalnemu momentu. Z beleženjem in mapiranjem odnosov v umetnosti ter relacij med družbo in posameznikom izpostavlja pomen institucij in razmerij moči. Koncept projekta izhaja iz problematike same institucionalnosti umetnosti ter vprašanja, kdo je tisti, ki nekomu podeli status umetnika. Kolektiv se vprašanja loti skozi raziskavo etimologije besed, ki opisujejo umetnost in umetnika, jih beleži in sopostavlja v obliko atlasa, kjer jih primerja med sabo in poskuša vzpostaviti različne vzporednice. Končni produkt projekta raziskave in eksperimenta je materializiran v zinu Paragraphie. Dan pred razstavo, 14. 6. ob 17:00, vabljeni v galerijo DobraVaga na delavnico pod mentorstvom kolektiva Assemblage Atlas: pre-Misliti hierarhične strukture. Udeležba je brezplačna. Prijave na: lara.plavcak@kinosiska.si. Assemblage Atlas je umetniška skupina treh mladih umetnikov: Anastasie Pandilovske (Amsterdam), Ane Jovanovske (Kumanovo) in Amirja Karahasan (Skopje). Ustanovljena je bila tekom umetnostne delavnice The Perfect Artist, ki sto jo maja 2017 organizirala Festival sodobne umetnosti AKTO in Fakulteta stvari, ki se jih ni moč naučiti (FRU). Kot skupina, ki si izmenjuje različne osebne umetniške prakse, a podobna mnenja glede številnih umetnostnih in družbenih tem, so prvo razstavo priredili v Bitoli v Makedoniji v sklopu festivala AKTO, v njej pa obravnavali in raziskovali te odnose. Anastasia Pandilovska je umetnica iz Skopja s stalnim bivališčem v Amsterdamu. Leta 2015 je diplomirala s tamkajšnje akademije Gerrit Rietveld. Leta 2016 je prejela bruseljsko nagradno za sodobno risanje Eeckman. Sodelovala je na številnih razstavah, med drugim tudi: Emptiness and the Infinite Space # nr01 (2017, Nizozemska), Mémoires d’images récurrentes (2016, Belgija), Drawing in communal matter z Nam Chi 1ff8 Nguyễn (2016, Nizozemska), For Spaces (2015, Finska). Januarja 2018 je z Lektoratom za umetnost in javne prostore začela raziskovalni projekt, osredotočen na pomembnost kulture kot skupne dobrine pri obravnavanju javnega prostora pod vplivom političnih režimov in zapletenih zgodovinskih okoliščin. Z raziskovanjem povezanosti z našim okoljem se Pandilovskino delo fokusira na latentne pripovedi vsakdanjega življenja. Privlačijo jo stvari, ki nas obdajajo, način, kako se v hipu pojavijo, animirane in dejavne, ter išče načine, kako ustvariti te trenutke in prikazati njihovo pomembnost. Samo zato, da nas opomni, da morda še nismo povsem iztrošili njihove pomene. Ana Jovanovska se je rodila v Kumanovem v Makedoniji. Magistrirala je iz umetnosti s Fakultete za likovno umetnost v Skopju (2016). Po pridobitvi štipendije je študirala na École supérieure d’arts & médias de Caen/Cherbourg v Franciji (2013–2014). Prejela je nagrado Dragutin Avramovski-Gute za najboljšo grafiko (2013) in glavno nagrado na VIII Youth Spring Salon od NGM-Male Stanice (2015). Sodelovala je na XI. bienalu mladih v NGM-Mala Stanica (2015). Njeno delo je bilo predstavljeno na Imago Mundi (2016) in nominirano za nagrado mladi umetnik leta (2016). Izdala je knjigo Collection of False Memories (2013–2016), zin Along the Traces za PrivatePrint (2017) in zin “Paragraphie” z Assemblage Atlas za festival AKTO (2017). Njen participativni projekt Mirrors še traja. Sodelovala je na več kot 80 skupinskih razstavah v Makedoniji in tujini. Amir Karahasan je del projekta Nama Kardel z umetnico Natasho Nedelkovo. Diplomiral je z oddelka za kiparstvo na Fakulteti za likovno umetnost v Skopju leta 2014. Sodeloval je na številnih skupinskih razstavah in projektih, vključno z: What a Time to Be Alive (Španija, 2016), After YU, Imaginarium: Contemporary Video Art from Macedonia (Velika Britanija, 2016), festival AKTO (Makedonija, 2016), Transitional Notions in Decay, Festival DRIMON (Makedonija, 2016), itd. Organizacija: Kino Šiška.


text: 620. je tretje desetletje v 7. stoletju med letoma 620 in 629. D-0620.


Finančni trgi - Sport - pred 7 dnevi


Sladke kazni Metelkova mesto: Dan po nedelji, dva dni pred sredo. Glasba izven: Tobačna, Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: Smrdel & Škofic trio Ponedeljek je v ljubljanskem družabnem koledarju že dobro utečen dan za džezenje v Tobačni. Tokrat si bodo note v ČinČinu podajali kontrabasist Peter Smrdel, klaviaturist Nejc Škofic in bobnar Žiga Smrdel. - - - - - Peter Smrdel (kontrabas) Nejc Škofic (klaviature) Žiga Smrdel (bobni) - - - - - Vstopnine ni Cankarjev dom ob 20.00 Klemen Slakonja in Big Band RTV Slovenija (razprodano) Serijo uspešnih in po Sloveniji razprodanih koncertov z Big bandom RTV Slovenija z dirigentom Lojzetom Krajnčanom bo Klemen Slakonja zaokrožil s posebnim večerom v osrednji slovenski koncertni dvorani, kjer se mu bo pridružil tudi gost presenečenja. Kino Šiška: Dvorana Komuna ob 20:00: Re_humanizacija V. Osrednji cilji Re_humanizacije so vzpodbujanje razvoja novih umetniških kolektivov, vzpostavljanje in izmenjava naprednih ustvarjalnih procesov ter izvedba interdisciplinarnih zvočnih del, ki so plod vizij najmlajših generacij slovenskih glasbenih ustvarjalcev. Na zadnjem od petih dogodkov letos bodo deli Ingrid Mačus in Tise Neže Herlec pod umetniškim vodstvom Dréja Hočevarja soustvarjali in izvedli uveljavljeni slovenski ustvarjalci Mina Fina, Irena Tomažin, Miha Blažič – N'toko in Marko Košnik. Vstopnice v prodaji na dan dogodka. Kavarna ob 21:30: Impronedeljek V sodelovanju s priznanim pianistom in skladateljem Rokom Zalokarjem vas vabimo na redne ponedeljkove večere za vse željne prostega igranja, jamanja in deljenja oziroma iskanja glasbenih idej. V domačem vzdušju naše kavarne navezujemo, krepimo in vedno znova obnavljamo stike s skupnostjo glasbenikov, ki delujejo pod skupnim imenovalcem improvizacije. Vsak večer bo otvorila zasedba, sestavljena za prav tisti večer, zatem pa je oder odprt za vse. Začetna postava: Tine Grgurevič – klavir Miha Šajina – modularni sintesajzerji Marko Jugovic – tolkala Brez vstopnine Orto bar ob 21:00: Bajaga i Instruktori (Sr) Brez vstopnine Teater, razstave, predavanja...: M 1/5 Švicerija, ob 18:00: Kresnička Mišljenje prostora in transformiranje tega je področje v katerem sta se našli umetnici Tatiana Kocmur in Liza Šimenc. Obema je skupna nit performiranje skozi telesno prezenco in dodajanje elementov scenografije s katerimi prodirata, rušita in ponovno postavljata dani proctor, ki je v večini primerov na javnih površinah. Umetnici bosta predstavili projekt Kresnička, ki je bil prvič izveden v Berlinu leta 2017. Performans se gradi skozi čas in ponovitve, kajti prostor ki ga zavzameta je vedno drug. Umetnici pravita, da “poskušata širiti vizualno izkušnjo preko izgradnje prostora v katerega vključita lastno telo in vztrajata v repeticiji in statičnosti.” Ta poseg, akcijo pa imenujeta “telesna instalacija”, kajti njuna telesa enačita z umetniškem objektom, ki “manifestira estetiko določene vizualne podobe in na različne načine prispeva k emocionalnemu stanju posameznikov.” Tatiana Kocmur je diplomirala na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani (smer slikarstvo), kjer nadaljuje študij magistrskega programa pri profesorju Žigu Karižu. Po izobrazbi slikarka, ki pa iz dvodimenzionalne površine prehaja tudi k mišljenju prostora, teles in objektov v njem: od slikanja, do instalacij, ter performansa. Reprezentacija transformacije telesa skozi slikanje velikokrat preide k prezentaciji transformacije lastnega telesa v določenem prostoru. Sodeluje z različnimi umetniki, tako v mednarodnem, kot tudi domačem prostoru in vodi program galerije Zelenica. Liza Šimenc samozaposlena v kulturi kot plesalka, kereografinja in pedagoginja. Njena praksa izhaja iz sodobnega plesa ter baleta, katera sta izhodišče za zanimanje performansa in vizualne umetnosti na sploh. Svoje znanje je izpopolnjevala po večih mestih, kot so: Hong Kong, Brusel, Amsterdam, New York, Budimpešta, Dunaj, Berlin, Madrid, Milano, London.. Sodeluje z različnimi mednarodnimi umetniki različnih strok, nekaj let pa je bila tudi asistentka Kjare Starič Wurst. Slovenski gledališki inštitut ob 18:00: Pogovor z Janezom Škofom, Borštnikovem lavreatom Brez vstopnine Drama Kavarna ob 18:00: Predstavitev avtobiografije Dušana Jovanovića Dušan Jovanović, režiser in dramatik z zavidljivim ustvarjalnim opusom, človek, ki mu nič človeškega ni tuje, življenjski sopotnik igralke Milene Zupančič, se v knjigi Na stara leta sem vzljubil svojo mamo posveča zanj in za njegovo življenje pomembnim drugim. To so na eni strani njegovi sodobniki, umetniški kolegi, pa tudi po vsem svetu prepoznavne kulturne in politične ikone, kot so Rade Šerbedžija, Brigitte Bardot, Silvio Berlusconi, na drugi strani pa ljudje iz avtorjevega intimnega prostora. Posamezni portreti se prepletajo z avtorjevimi spomini na otroštvo, odraščanje, vojaščino, profesionalno in družinsko življenje. Knjiga Dušana Jovanovića tako sestavlja mozaik vtisov in osebnih izkušenj, hkrati pa odkrito spregovori tudi o avtorjevem odnosu do najrazličnejših aktualnih in brezčasnih tem. Vabimo vas, da se nam v ponedeljek, 5. novembra, ob 18.00 pridružite v Drama Kavarni na predstavitvi knjige Na stara leta sem vzljubil svojo mamo. Med spomini na različne dogodke in posameznike, ki so zaznamovali njegovo življenjsko pot, bo Dušan krmaril v družbi Mance Košir. Odlomke iz knjige bo interpretiral Gregor Baković, član igralskega ansambla SNG Drama Ljubljana. SNG Drama: mala drama ob 20:00: Ne pozabite na rože Kranj: Prešernovo gledališče Kranj ob 19:30: Venera v krznu Venera v krznu Davida Ivesa se dogaja na odru praznega gledališča, kjer režiser išče igralko za glavno žensko vlogo v drami, ki jo je po literarni predlogi napisal sam. Drama se spretno poigrava z resničnostjo in iluzijo ter razpira razmišljanja o tem, kaj je v gledališču zares in kaj je zgolj igra/odigrano. Na gledališki avdiciji se namreč med Wando in režiserjem splete nevarna erotična vez, ki plast za plastjo razkrije pasti mešanja fikcije in realnosti ... Režiser: Primož Ekart Igra: Vesna Pernarčič, Borut Veselko Vstopnina: 20 eur (I.kategorija), 15 eur (II.kategorija), dijaki, študentje 8 eur Maribor: SNG Maribor, Stara dvorana ob 20:00: Somrak bogov Avtor: Ivor Martinić po filmskem scenariju Luchina Viscontija, Enrica Mediolija, Nicole Badalucca Naslov izvirnika: La caduta degli dei Režija: Dalibor Matanić GT22, Glavni trg 22 ob 20:00: Satirikonijada Vstopnina: 6 EUR / 4 EUR za otroke, za samozaposlene v kulturi, dijake, študente in upokojence / 0 EUR za brezposelne - - - Balassijev Inštitut ob 17:00: Vodeni ogled po razstavi Konstruirani arhiv Instalacija Skupinska razstava Konstruirani arhiv predstavlja dela treh umetnikov; Igorja Andjelića (1961) iz Slovenije, Dénesa Farkasa (1974) iz Estonije oziroma Madžarske in Pétra Mátyásija (1982) iz Madžarske, ki v svojih predstavljenih delih premišljujejo odnose med umetelno konstruiranim in naravnim okoljem. Vsi trije umetniki gradijo lastne arhive iz natančno urejenih kombinacij naravnih elementov in industrijskega okolja, pri tem pa vselej poudarjajo dejstvo, da sta morebitna in dejanska resničnost človeštva hkrati polna upanja in zlih slutenj. Skozi zbirko bo zainteresirane vodil Miha Colner, likovni kritik. Brez vstopnine Galerija Kresija ob 18:00: Vizije so 13 Arhitekturna razstava Brez vstopnine Kino Šiška, Kamera ob 19:00: JaŠA: Writing Just Another Love Letter To My Consciousness Instalacija Brez vstopnine KOŽ ob 18:00: Janez Sedej: Cankarjeva Erotika in sodobniki Predavanje Edina Cankarjeva pesniška zbirka je s svojo neposrednostjo eksplodirala v samozadostnem slovenskem okolju na prelomu stoletij. Kaj tako novega in provokativnega je prinesla v pojmovanju poezije, ljubezni ter socialnih odnosov, da je še dolgo potem, ko so se strasti umirile, veljala za nebodigatreba Cankarjevega opusa? In katera občutja, predvsem v ljubezni, imamo lahko za svoja še danes, po 120 letih. Vabljeni! Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature ob 19:00: Galerija 7:069: S02EO1 Vabljeni na odprtje četrte razstave študentske platforme 7:069, ki je nastala v sodelovanju s Trubarjevo hišo literature. S02E01 predstavlja prvo razstavo v letošnjem študijskem letu, na njej pa se bo s svojimi deli predstavilo šest mladih umetnikov; Robert Brok, Qëndresë Deda, Črt Mate, Tajda Novšak, Ana Lucija Šarić in Rea Vogrničič. Kljub temu, da lahko med posameznimi deli vzpostavimo tako idejne kot formalne vzporednice, pa vsa povezuje predvsem način umestitve v prostore THL, ki nikakor niso tradicijonalno galerijski. Brez vstopnine Bežeče sličice!!! Kinoteka: 17:30 balKam: Kje se skriva vrabec, ko je hladno? + Trije septembrski dnevi Gdje se vrabac skriva kad je hladno + Tri dana u septembru Kje se skriva vrabec, ko je hladno? (Gdje se vrabac skriva kad je hladno) Denis Lepur, Marko Stanić, Hrvaška, 2017, DCP, 1.85, barvni, 20', ap, svp Navidez povsem navaden najstnik, ki živi s skrbno materjo, se po ničemer ne razlikuje od vrstnikov. A pridni fant, soočen s strahovi, frustracijami in izzivi odraščanja, pravzaprav sploh ni tak, kot je videti. Trije septembrski dnevi (Tri dana u septembru) Darijan Pejovski, Makedonija, 2015, DCP, 1.85, barvni, 90', svp V napetem psihološkem trilerju se na vlaku srečata popolnoma različni ženski. Marika beži od preteklosti, Jana pa je na poti, da se s svojo preteklostjo sooči. Prispeta v majhno makedonsko vas, kjer se navidez nič ne dogaj 2000 a, dokler se v življenje junakinj ne prikrade pokvarjen policaj. 20:15 balKam: Ivan, Janez Burger, Slovenija, 2017, DCP, 2.35, barvni, 91' Takoj po tem, ko mlada Mara rodi Ivana, se začne njena najhujša nočna mora. Ivanov oče Rok, poročen poslovnež, ki ga Mara obsesivno ljubi, izgine. Roku končno uspe z njo navezati stik, vendar se Mara znajde pred nemogočo izbiro med moškim, ki ga ljubi, in svojim otrokom. Napeta psihološka drama s korupcijskim ozadjem. Drama o sprejemanju napačnih odločitev. Kinodvor: 16:45 Ko izgubiš vse (Jusqu'à la garde), Xavier Legrand / Francija / 2017 / 94' Zgodba o bitki za skrbništvo, v kateri se suspenz stopnjuje vse do neizbežnega, dih jemajočega finala. Nagrada za najboljšo režijo in najboljši prvenec v Benetkah. 18:45 Stefan Zweig: Slovo od Evrope (Vor der Morgenröte), Maria Schrader / Nemčija, Francija, Avstrija / 2016 / 106' Zgodba o zadnjih letih Stefana Zweiga – Avstrijca, Juda, humanista, pacifista – postane v rokah nemške režiserke in igralke Marie Schrader alegorična pripoved o življenju v izgnanstvu. Najboljši film po izboru občinstva na podelitvi nagrad Evropske filmske akademije. 21:00 Sodnica (The Children Act), Richard Eyre / Velika Britanija / 2017 / 105' Drama o trku prava in verskih prepričanj, pa tudi o napetem razmerju med čustvi in razumom, zgrajena okrog fascinantnega lika ostroumne vrhovne sodnice (Emma Thompson). Britanski pisatelj Ian McEwan je scenarij priredil po lastnem romanu V imenu otroka. Mala dvorana ob 18:00: Codelli, Miha Čelar / Slovenija / 2017 / 85' Codelli je igrano-dokumentarni film o malo znani afriški avanturi znamenitega slovenskega izumitelja, barona Antona Codellija, znanega tudi po tem, da je leta 1898 v Ljubljano pripeljal prvi avtomobil