text: Christiaan Huygens Življenje in delo[uredi | uredi kodo] Leta 1655 je Huygens odkril šesti, največji Saturnov satelit Titan. Leta 1656 je odkril Saturnov obroč in med prvimi opazoval tudi meglico v Orionu. Astronomska opazovanja so ga vzpodbudila, da je začel raziskovati na področju natančnih meritev časa. Prvi je uporabil nihalo za uravnavanje hoda ure. V matematiki je najpomembnejše njegovo delo iz verjetnostnega računa. Krajše tovrstno delo, O vzročnosti v igrah s kocko (De ratiociniis in ludo aleae), nastalo na podlagi dopisovanja z de Fermatom in Pascalom, je objavil leta 1657. To je bila prva knjiga, namenjena le teoriji verjetnosti. Kot osnovna je veljala vse do leta 1713, ko je posmrtno izšlo delo Jakoba Bernoullija I. Umetnost domnevanja (Ars conjectandi). Teorija verjetnosti je bila tedaj že precej razvita. Leta 1663 je Huygens postal član angleške Kraljeve družbe. Na pobudo Ludvika XIV. je bil v letih od 1666 do 1681 v Franciji. Tam je leta 1673 objavil svoje delo Horologium oscillatorium sive de motu pendularium, v katerem je opisal periodo nihanja nihala, ki je odvisna od dolžine nihala. Pokazal je na lastnosti cikloide, verižnice, logaritemske spirale in krivulje, imenovane po njem Huygensove traktrise. Po njem je cikloida tavtokrona (tavtohrona) krivulja, to je krivulja, po kateri doseže masna točka ali kroglica najnižjo točko v nihajnem času, ki je odvisen samo od začetne točke in ne od amplitude njenega nihanja. Utež na niti nitnega nihala se začne gibati v višini y = h in doseže največjo hitrost v ravnovesni legi pri y = 0. Hitrost v vmesni legi je odvisna od višine h - y, za katero se utež spusti: . Huygens je tako poznal enačbo, ki jo danes hitro dobimo iz izreka o kinetični in potencialni energiji. Postavimo, da je . Pri tem sta kratek odsek poti in majhna sprememba višine povezana z , če je kot med delom poti in vodoravno osjo x. Krog s polmerom a, po katerem se giblje utež, v bližini ravnovesne lege približno opišemo s parabolo . V približku, v katerem nadomestimo s , izračunamo nihajni čas z: Huygens je to ugotovil po geometrijski poti, saj infinitezimalni račun še ni bil razširjen. Po kakšni krivulji se mora gibati utež, da bo enačba veljala natančno tudi za velike amplitude in bo nihajni čas neodvisen od amplitude nihanja? Iz enačbe za gibanje telesa po splošni krivulji razberemo, da mora biti sorazmeren s . Takšno lastnost ima prav cikloida, ki so ji v njegovem času posvečali precej pozornosti. K temu je pribil: Če se giblje telo po navzgor odprti cikloidi, potrebuje do najnižje točke vselej enak čas, ne glede na to, v kateri točki se je začelo gibati. Utež nihala se giblje tako, če jo vodita vodili v obliki obrnjene cikloide. Razvil je teorijo evolut in spoznal je, da je cikloida sama sebi evoluta. Za Huygensovo traktriso (trik - trak krivuljo) je spoznal, da je prav tako evoluta verižnice in jo na primer uporabljajo pri hladnem preoblikovanju za izdelavo vlečnih matric, kjer so pogoji globokega vlečenja zaradi manjših sil boljši od matric izvedenih z navadnimi zaokrožitvami z loki. Opisal je uporabo spiralnih peres za pogon ur in prikazal svoje izreke o centrifugalni sili, ki so Newtonu v mnogočem olajšali delo. V tem delu najdemo prvi poskus opisa dinamike nekega sestava kot celote. Odkril je zakone prožnega trka. Z načelom o živi sili je podal prvi zametek izreka o kinetični energiji. Pri prožnih trkih dveh teles je opazil, da se ohranja vsota produktov za obe telesi. To količino je imenoval živa sila (latinsko vis viva). Sam temu spoznanju ni posvečal veliko pozornosti. Enako velja tudi za Newtona, ki je načelo najbrž poznal. Tedaj so imeli rajši pač bolj Newtonov 2. zakon . Po njem povzroči sila F, s katero delujejo na opazovano telo telesa z okolice, pospešek telesa a. Huygensova živa sila je prišla prav Leibnizu, ko je pobijal trditve Descartesove trditve. Leibnitz je trdil, da je živa sila prava mera za učinkovitost sile, ki deluje na telo. Kamen doseže 4 kratno višino, če ga vržemo navpično navzgor z dvojno začetno hitrostjo. Odločilna je torej živa sila, ki je sorazmerna s kvadratom hitrosti. Danes zapišemo izrek o kinetični energiji: in je: Po Descartesu je prava mera za učinkovitost sile količina, ki je sorazmerna s hitrostjo v. Kamen se namreč dviga dvakrat dalj časa, če ga vržemo navpično navzgor z dvojno začetno hitrostjo. Spor je bil v resnici čisto nepotreben, šlo je v glavnem za prepir o poimenovanju. Ta ugotovitev je v glavnem zasluga d'Alemberta, ki je pokazal, da se obe trditvi, Leibnitzova in Descartesova, skladata z Newtonovim zakonom. Leta 1684 je Huygens izdelal daljnogled, s katerim je lahko določil pravo obliko Saturna in njegovega obroča. Leta 1690 je objavil Traite de la Lumiere, kjer je razvil svojo valovno teorijo svetlobe in opisal Huygensovo načelo. Vrnil se je na Nizozemsko in se posvetil izdelavi leč z velikimi goriščnimi razdaljami, konstruiral je za tedanje razmere velikanske, t.i. zračne daljnoglede. Izdelal je skoraj popolne akromatske okularje (Huygensovi okularji). Raziskoval je polarizacijo svetlobe. Podal je račune za povečave daljnogledov. Izhajajoč iz svoje teorije centrifugalnih sil je poskušal izračunati sploščenost Zemlje. Njegova dobljena vrednost je bila nekaj večja od polovice njene resnične vrednosti. Huygens se ni strinjal z Newtonovim splošnim gravitacijskim zakonom in je priznaval samo njegovo teorijo gibanja planetov. Newton pa se ni strinjal s Huygensovo valovno teorijo svetlobe. Obe teoriji sta se pozneje pokazali kot točni. Priznanja[uredi | uredi kodo] Poimenovanja[uredi | uredi kodo] Glej tudi[uredi | uredi kodo]


Po mojem mnenju je zatajil trener B ekipe, ki je šel z ekipo na tekme celinskega pokala, Kranjca (ki ni šel) pa prepustil samega sebi, brez programa vadbe,


Mož, ki je preveč videl: BBC posnel dokumentarec o Borisu Pahorju - RTVSLO.si Pahor je ena zadnjih še živečih prič koncentracijskih taborišč A. J. | 29. november 2019 ob 14:02 29. november 2019 ob 14:02 106-letnik je pred kamero pripovedoval o svojem boju proti fašizmu in nacizmu ter izkušnjah v taboriščih. Alan Yentob, sicer kreativni direktor BBC-ja, izkušeni avtor in producent, je z ekipo snemal v Trstu letos poleti, prav v času slovesnosti ob obletnici požiga Narodnega doma. Foto: BBC Dobro uro dolgega dokumentarnega filma z naslovom Človek, ki je videl preveč (The Man Who Saw Too Much), ki so ga predvajali v sredo zvečer, si na spletu zunaj meja Velike Britanije ni mogoče ogledati, je pa na ogled slabo minuto dolg izsek. Dokumentarec je pred njegovo objavo poleg BBC napovedal tudi britanski časopis The Sunday Times. Oddaja povzema življenjsko zgodbo Pahorja in poudarja, da je preživel koncentracijska taborišča Dachau, Dora, Harzungen, Bergen-Belsen in Natzweiler, o svojih tamkajšnjih izkušnjah pa nato dvajset let kasneje napisal izjemno knjigo Nekropola. Film je zgodba nacističnega koncentracijskega taborišča Natzweiler Struthof, kjer je bil interniran pisatelj Boris Pahor. Prav slovenskega pisatelja je avtor oddaje Alan Yentob izbral za osrednjo figuro zgodbe, saj je bil tam do trenutka, ko je pred 75 leti Ameriška vojska odkrila taborišče in ga osvobodila kot prvo zahodnoevropsko koncentracijsko taborišče. Foto: EPA Leglo groze Natzweiler Na zapornikih so izvajali medicinske poizkuse, med drugim pa so v taborišče privedli 86 Judov in jih usmrtili samo zato, da so dobili okostja za nacistično zbirko anatomije. Natzweiler je bilo prvo koncentracijsko taborišče v Zahodni Evropi, ki so ga odkrile zavezniške sile – a tedaj je bil že prazen, saj so taboriščnike preselili v Dachau. Pahorjevih del ni med obveznim čtivom v zadnjem letniku srednjih šol Vse dobro, Boris Pahor! Pred 99 leti so fašisti požgali Narodni dom v Trstu Boris Pahor: Slovenija večkrat stisne rep med noge kot pes, ki se boji Boris Pahor BBC The Man Who Saw Too Much Boris Pahor, ki je minuli teden obhajal 106. rojstni dan, je te dni v središču pozornosti zaradi peticije, ki prihaja iz zamejstva. Pobudo so dali trije profesorji slovenščine in književniki. O enem največjih živečih slovenskih avtorjih se v srednji šoli ni obvezno učiti Pisatelj Boris Pahor danes praznuje 106. rojstni dan. Tokrat bo minil brez nove knjige, a v družbi prijateljev in bralcev, ki mu bodo lahko prisluhnili in čestitali v knjigarni Konzorcij v Ljubljani. Njegovo najbolj znano delo je roman Nekropola iz leta 1967 Narodni dom v Trstu je bil dopoldan pretesen za vse, ki so želel obuditi spomin na požig pred 99 leti ter opomniti, zakaj je treba tudi po skoraj sto letih še vedno opozarjati na dejanja fašistov. Premislek ob obletnici srebreniškega pokola Ob predstavitvi knjige Boris Pahor – najini pogovori


roCkY :: 12. mar 2020, 21:38 s1m0n je 12. mar 2020 ob 21:21 izjavil: Jan Feb Skupaj Leaf 178 287 465 Zoe 1798 1352 3150 i3 552 480 1032 eUP/Škoda/Seat 970 914 1884 Tesla M3 257 610 857 eGolf 1120 1475 2595 Tesle v EU priplavajo zadnji mesec kvartala. Mesečna statistika zato ne pokaže prave slike. EU proizvajalci pa preprodajo toliko accujev in elektromotorjev, da jim ni treba plačat CO2 kazni. Skratka tale "trg" je zelo reguliran - izkrivljen. s1m0n :: 12. mar 2020, 21:51 No važno, da se prodajajo... Več jih je boljše je :) Še po mesecih za M3 torej (leto 2019)... hojnikb :: 13. mar 2020, 07:52 WarpedOne :: 13. mar 2020, 07:57 Tko vam tale drekec diši, da že drugič linknanj? Nobenga problema, Kdor želi, bo kupu, kdor ne, ne bo. Drekači pa čist navdušeni, lol na kadrat. predlagal izbris: tomaz- ( 13. mar 2020 ob 13:28 ) Utk :: 13. mar 2020, 08:09 Tolk o tem kolk se v Ameriki tolerira lokomotive, v nasprotju z Evropo, kjer so take stvari čisto običajne. TheBlueOne :: 13. mar 2020, 08:35 Utk je 13. mar 2020 ob 08:09 izjavil: Nazadnje ko je firma v EU delala pizdarije okoli izpustov dizla je bil malo vecji teater. Utk :: 13. mar 2020, 08:39 A da je? Kolk kazni je dobil VW v Sloveniji? Ali pa kdorkoli, ki je odstranil DPF? fikus_ :: 13. mar 2020, 08:42 V usa lahko dizel "lokomotiva" za kratek čas konkretno dimi/saje, je po zakonih dovoljeno, nekateri celo predelujejo avte tako. Tile "disel brothers" so pa skrajnost. TheBlueOne :: 13. mar 2020, 08:45 Utk je 13. mar 2020 ob 08:39 izjavil: Kaj sedaj? Slovenija ali Evropa? V Evropi je verjetno dosti vec. Utk :: 13. mar 2020, 08:47 Ja Evropa je sestavljena iz evropskih držav. VW je plačal nekaj malega menda Nemčiji. Kar je spet absurd zase. Nemčija je profitirala iz dobička vw, ker je prodajal goljufive avte, kazen pa spet plača Nemčiji. Slovenija, in ostale države, pa tiho. TheBlueOne :: 13. mar 2020, 08:53 Te amije je zasilo neko zdruzenje za cisti zrak. Tako, da bolj civilna iniciativa. Kar se tice kazni 800k€ za podjetje, ki je dejansko imelo prakticno glavni del dohodka iz predelave na manj eko, pa dvomim, da bi v EU prisli zlahka skozi. Utk :: 13. mar 2020, 08:56 Vtipkaj v google "odstranitev dpf" in se čudi. TheBlueOne :: 13. mar 2020, 09:00 Utk je 13. mar 2020 ob 08:56 izjavil: Ja, sem prebral ponudbo, ni uradno. Uradno je: Mordma manjka inciativa kakor je v ZDA. Pri nas vsi samo jamrajo... spremenil: TheBlueOne ( 13. mar 2020 ob 09:01 ) Utk :: 13. mar 2020, 09:06 Jaz sem bil na par rallijih, pa nisem še slišal niti videl, da bi kdo vozil na nafto. Drugo je pa še bolj smešno. Avto brez tega filtra ni street legal in pika. Sej američani so tudi to delali samo za hec. hojnikb :: 13. mar 2020, 09:09 Golf3 je street legal tut brez filtra >:) TheBlueOne :: 13. mar 2020, 09:09 Ne vem kako je z detajli, te stvari natancno poznate taki kot si ti. Tam tega menda niso delali za hec, pac predelovali so jih bolj po domace in na tem gradili podjetje. lufthammer :: 13. mar 2020, 11:26 Audi R18 TDI je redno zmagoval na vztrajnostnih dirkah par let nazaj, tudi 24 ur Le Mansa parkrat, tolk v info, kaj zmore dizel. Utk :: 13. mar 2020, 11:28 Kolk teh audijev vidiš po Sloveniji, da rabimo vsaj 5 firm, ki odstranujejo dpf filtre, in predvsem, a imajo ti audiji dpf filter, da ga je potrebno odstranit za dirko, in če imajo, ali smejo dirkat brez njega? No, odgovori... TheBlueOne :: 13. mar 2020, 11:57 Lol, nazadnje mi je z "no odgovori" kocnala stavek kaksna histernicna bivsa pred 15 leti. Ne vem koliko, verjetno tudi ni edina dejavnost, ki jo opravljajo? Tam citirajo za dirke ali preizkus motorja. Sicer pa kaj to tebe muci. Primerjas z ZDA v smislu kako je tam boljse, prijavila pa jih je neko civilno zdruzenje. Ti pa kot morda med najbolj zaiteresirano javnostjo tarnas kako je tam boljse. Pac imajo bolj sposobne zainteresirane ljudi. Pa naredi kakor so v ZDA in daj ostranit CAT, pa bos morda ugotovil, da ti oni ne bodo prodali izdelka ampak storitev po tvojih navodilih. In preden reces kako bolj so zavedni prebivalci ZDA poglej kaksen video kaj vecinoma vozijo. Pac morda so te primerjave brezvezno natolcevanje, ce sploh ne primerjas enakih zadev. Jaz kar pises berem: "Ampak ja dizl = dizl, DPF = DPF, ostranjeno, mora biti identicna problematika. Clanek iz ZDA ni clanka v SLO buuuuuu Slovenija.... " IL_DIAVOLO :: 13. mar 2020, 11:57 Res zanimivo, da si firme upajo oglaševati to pocetje, ki je nelegalno. Utk :: 13. mar 2020, 12:05 Ti pa kot morda med najbolj zaiteresirano javnostjo tarnas kako je tam boljse. Pac imajo bolj sposobne zainteresirane ljudi. Sej glih v tem je problem. Tam ves nadzor dela javnost. Državne agencije priletijo potem ko je treba potalat kazni. Pri nas bi to morali opravljat ADAC, AMZS in podobni avtoklubi, ki so pa zlizani z industrijo namesto s svojimi člani. In preden reces kako bolj so zavedni prebivalci ZDA poglej kaksen video kaj vecinoma vozijo. Ljudje niso nič bolj zavedni. Ampak zmeraj se, tudi na tem forumu, pojavljajo laži kako so v ZDA standardi, ekološki in varnostni, nižji, pa to ni res. Pa tudi če bi bili, tam se vsaj teh bednih standardov držijo. Če kamion kadi črn oblak, je ali po standardu ali pa ni. Pri nas niti ne rabi bit, pa vseeno ne bo kaznovan. mikhaair :: 13. mar 2020, 12:16 lufthammer je 13. mar 2020 ob 11:26 izjavil: Turbodizel proti atmosferski bencin. Le kdo bo zmagal. Pavle91 :: 13. mar 2020, 12:21 mikhaair je 13. mar 2020 ob 12:16 izjavil: Ja, proti električnim ne bi meli šans, oh no ja, če čas za polnenje ne bi šteli ;). 2 uri vožnje pa 8 ur polnjenja... WarpedOne :: 13. mar 2020, 13:29 Danes sta zalaufala superchargerja v Beogradu in Aleksincu, v Plovdivu pa pred par dnevi. Pot do črnega morja s Teslo je sedaj brez drame in skrbi. SebyDiamant :: 13. mar 2020, 15:37 Utk je 13. mar 2020 ob 12:05 izjavil: AMZS je tak privatno podjetje, tak da..... Utk :: 13. mar 2020, 15:39 Sej glih zato. Če bi bilo državno, potem res ne bi pričakoval kaj od njega. Gregor P :: 13. mar 2020, 15:42 ... si si morda šel kaj ogledati film "Dark Waters" te dni?!? WarpedOne :: 13. mar 2020, 16:40 Zunaj so (Uradni list RS, št. 21/2020, stran 831) nove subvencije za nakup električnih vozil: b) Izračun in višine nepovratnih sredstevVišina nepovratnih sredstev znaša največ: - 6.000 EUR za nakup novega električnega vozila brez emisij CO2 ali za vozilo, predelano na električni pogon, kategorije M1; - 4.500 EUR za nakup novega električnega vozila brez emisij CO2 ali za vozilo, predelano na električni pogon, kategorije N1; - 2.000 EUR za nakup novega električnega vozila brez emisij CO2 ali za vozilo, predelano na električni pogon, kategorije L7e; - 1.500 EUR za nakup novega električnega vozila brez emisij CO2 ali za vozilo, predelano na električni pogon, kategorije L6e; - 1.000 EUR za nakup novega električnega vozila brez emisij CO2 kategorije L3e ali L4e ali L5e; - 500 EUR za nakup novega električnega vozila brez emisij CO2 kategorije L1e-B ali L2e J.McLane :: 13. mar 2020, 16:44 Torej hibridi izviseli v celoti, ali kako? WarpedOne :: 13. mar 2020, 16:46 Edino pravilno... go big or go home: BMW on Thursday reported a 29% drop in profits in 2019. The company blamed the dip on high investments in new electrified technologies -- and hefty legal costs from a pollution-related antitrust case in the European Union. J.McLane :: 13. mar 2020, 17:02 Še ena iz razpisa Eko sklada: "Skupna višina sredstev po tem javnem pozivu znaša 3.000.000 EUR." Torej je sredstev za 500 EV-jev. Lani se je v Sloveniji prodalo 584 električnih vozil. Je pa res da je ločen razpis (in sredstva) za fizične in pravne osebe, samo kot kaže tisti za pravne še ni objavljen, ali pa jaz ne najdem. Torej bo cifra nekje 2x, menim da bo glede na "prognoze" prodaje EV, sredstev vseeno zmanjkalo, tako tisti, ki misli iti v nakup naj ne čaka na december. spremenil: J.McLane ( 13. mar 2020 ob 17:02 ) Utk :: 13. mar 2020, 17:07 Ne vem kdo bo kupil te plugine, če so že tako cenovno na nivoju električnih že brez subvencij, z njimi pa itak zdaj 6 jurjev dražji. Pravilno, plugini so predragi glede na efekt, ki ga realno itak ni. Če bo drugod po Evropi podobno, so šle milijarde za razvoj pluginov v nič, kot smo tudi napovedali. Vazelin :: 13. mar 2020, 17:10 Lepo da državljani še vedno sofinancirajo nakup 400 konjskih avtomobilov J.McLane :: 13. mar 2020, 17:13 "Renault pa namerava leta 2020 v Sloveniji prodati med 400 in 500 vozil nove generacije zoeja." Subvencij bo zmanjkalo, ali pa se je Renault uštel za ene 3x. Mikrohard :: 13. mar 2020, 17:45 Razpisi subvencij niso vezani na koledarsko leto. Če se bo denar porabil pred iztekom leta, se bo pač pripravil nov razpis.... razen, če bomo že tako globoko v krizi, da ne bo več denarja. Ampak v tem primeru tudi prodaja avtov ne bo tako visoka. roCkY :: 13. mar 2020, 18:30 Bjorn je svoje rezultate testiranj in še nekaj zunanjih spravil v tabele in jih objavil. alanob :: 13. mar 2020, 18:46 Renault baje trenutno vrača are za večino 2letnega najema. To je čisto nepreverjena informacija, dvomim, da kjerkoli razglašajo, da so se ušteli s ceno. Spock83 :: 13. mar 2020, 22:51 TheBlueOne je 13. mar 2020 ob 08:45 izjavil: V Avstriji te policija lepo ustavi in ti izmeri izpuste. Kazni so kar visoke. WarpedOne :: 14. mar 2020, 06:53 Model Y se dogaja Dejte hitr razložt, kako tesla vedno zamuja, kako jih noben več noče, panel gaps, barva, ... beri podpis. hojnikb :: 14. mar 2020, 08:23 Crossover drekec si zasluzi metanje dreka, pa naj bo bmw, tesla ali reno. Ta segment mora zgnit cimprej. WarpedOne :: 14. mar 2020, 10:30 Kdor se želi naučit kaj novega... Originalno Dahnovo predanje so umaknil iz YT ampak se še najde okrog. Na kratko: LiIon baterija ki zdrži 8000 polnih ciklov nad 80%. kow :: 14. mar 2020, 11:49 Ce bo sel kdo brati temo od zacetka, bo videl kako neumestni (v retrospektivi) nekateri pomisleki. Dolgozivost baterij je tehnolosko resen problem, trenutno gre "samo" se za skaliranje in ceno proizvodnje. Zdi se, da je trenutno najtezji problem supercharging ob praznikih itd. ICE mestni malcki bodo zelo hitro ekonomsko neracionalni nakup, verjetno bo prodaja zamrla v nekaj letih. vostok_1 :: 14. mar 2020, 12:31 v čem je štos 1 million mile baterije, če pa planned obsolescence kapitalizem, nam bo ta isti avto vsakih 10k povsem sesul? Al se skrivoma vračamo v sovjetske čase? WarpedOne :: 14. mar 2020, 12:39 Do protislovja prideš, ko tvoji aksiomi ne držijo vode. vostok_1 :: 14. mar 2020, 12:41 Torej tovrstni kapitalizem, nam dejansko želi ponuditi trajnostne rešitve? Se strinjam, protislovje. kow :: 14. mar 2020, 13:01 vostok_1 je 14. mar 2020 ob 12:31 izjavil: Stos je, da je 1 milijon milj pod optimalnimi pogoji. Bos baterije pac polnil z vecjimi tokovi v vecjem razponu, in bodo zdrzale "samo" 500k kilometrov. Na koncu odloci ekonomski izracun. vostok_1 :: 14. mar 2020, 13:26 Meni ne rabi 1 miljonska km baterija, če pa mi bo avto povsem razpadel pri 200k. Jasno, za tiste, ki bodo naredili 1 miljon km v 5 letih preden said avto razpade, morda ok. kow :: 14. mar 2020, 13:34 Ne razumes. 1 milijon je samo stevilka. Jo bos pac polnil z vecjimi tokovi, ko bos potoval, ter hitreje prisel na cilj. Oz. vse to bodo prestudirali namesto tebe ze proizvajalci. spremenil: kow ( 14. mar 2020 ob 13:35 ) mikhaair :: 14. mar 2020, 14:18 Sej danes avto ne razpade po 200kkm. Razpade motor in pritekline. lufthammer :: 14. mar 2020, 14:22 Ne bluzi, imam 360000 km v 10. letih in mi ni še nič razpadlo.


Komentiraj 23. maja 1915 je Italija napovedala vojno Avstro-Ogrski. Ta je v odgovor na to na svojo mejo ob levem bregu Soče razpostavila vojsko v obrambno črto. S tem se je v okviru 1. svetovne vojne odprla še ena fronta na ozemlju severovzhodnega Jadrana. Do 27. oktobra 1917, ko se je končala zadnja soška bitka, poimenovana tudi ''čudež pri Kobaridu'', v kateri so avstro-ogrske in nemške sile italijansko vojsko potisnile vse do reke Piave, se je na tem področju zvrstilo 12 soških bitk. Na soški fronti je umrlo skoraj 200 000 ljudi, pogrešanih je bilo dobrih 500 000, ranjenih pa skoraj 800 000. Okrog 80 000 prebivalcev so avstrijske oblasti izselile iz neposredne bližine bojne črte in nastanile v begunskih taboriščih – najbolj znani taborišči sta bili v Brucku na Leithi in v Wagni. Po koncu vojne so se begunci postopoma vračali v svoje domove, ki pa so bili večinoma opustošeni ali uničeni. Opustošenje so sodobniki opisovali kot povsem nezamisljivo in nepredstavljivo ter je pomenilo veliko zarezo v njihovem kolektivnem spominu. V današnjem Repetitiu bomo predstavili in na nekaj primerih ponazorili, kako se je spreminjalo dojemanje 1. svetovne vojne, predvsem soške fronte, in kolektivni spomin nanjo v različnih zgodovinskih obdobjih in med različnimi narodnimi skupinami. Omejili se bomo na južnoslovanske narode na eni strani in italijanskega na drugi, ki so bili neposredno udeleženi na soški fronti in je slednja zato pustila velik pečat na njihovem kolektivnem spominu. Posebej bomo tudi predstavili, kako se je spomin na soško fronto konstituiral v Sloveniji po njeni osamosvojitvi. V ta namen bomo obravnavali različne politike reprezentacij v odnosu do materialne dediščine prve svetovne vojne, grobišč ter spomenikov in spominskih obeležij. Zgodovinska dediščina le malo pove o preteklosti, o kateri naj bi pričala. Vedno je aplicirana za potrebe sedanjosti oziroma, kot piše Jezernik, “projicira sedanjost nazaj in preteklost naprej.” Jezernik opozori na bistveno razliko med zgodovino in dediščino: medtem ko zgodovina raziskuje in pojasnjuje preteklost, jo dediščina prikazuje tako, da jo polni s sedanjimi smotri. Pristranost in selektivnost sta prav bistveni del dediščine, ki potrjuje in konstruira neko identiteto. S prevlado nacionalizma v 19 1ff8 . stoletju so druge oblike reprezentiranja preteklosti kmalu izginile. Pri tem ne smemo pozabiti, kako Anderson narod opiše kot ''zamišljeno skupnost'', torej kot družbeni kostrukt, ki se vzpostavi skozi določeno komunikacijo - književnost in medije z enotnim jezikom, skozi institucionalizacijo mej in vzpostavitvijo administrativne mreže. Domnevne naravne vezi, kot sta kri in zemlja, so dejansko kulturne vezi, proizvod določenih družbenih okoliščin, ki pa so naturalizirane in s tem legitimirane. Nacionalna kultura, h kateri sodi tudi dediščina, je vselej segregativna, zaobjame tisto, kar naj bi reprezentiralo duha naroda – na kar je mogoče biti ponosen – in izloči neželjene segmente. Nacionalizem selekcionira preteklost, ki jo vključi v svojo dediščino, skuša jo narediti privlačno za sodobnike, prilagaja jo svoji narodni identiteti, s tem pa zgodovino dejansko spreminja. Skozi takšno selekcijo se vzpostavi tudi razlikovanje med ''nami'' in ''drugimi'' – narod je vselej relacijski pojem, vselej se definira skozi razliko do drugih narodov. Ko je dediščina institucionalizirana, ko postane del muzejev ali drugih institucij, dobi status znanstvenih dejstev. Preteklost je tu predstavljena kot objektivna realnost, ločena in neodvisna od sedanjosti. S tem je onemogočeno reflektiranje sedanje pozicije gledalca, kar je pogoj za uspešen ideološki učinek. ''Resnica'' je proizvod institucionaliziranega postopka, in ni nekaj, kar bi nas čakalo tam zunaj in do česar se moramo prebiti skozi določen znanstven postopek, kot pravi pozitivistično gledanje. Ne le, da muzeji zabrišejo vplive sedanjosti na izbor in predstavljanje dediščine, zgodovino tudi prikazujejo teleološko – torej kot usmerjeno k določenemu cilju v prihodnosti oziroma sedanjosti. S tem preteklost postane smotrna, sedanjost pa nujna in logična posledica preteklosti, s čimer se ideološko legitimira. Tako ni čudno, da so večjo pozornost varovanju zgodovinske “narodne” dediščine začeli posvečati v 19. stoletju, v času pomladi narodov, ko so se morali manjši narodi, na primer slovenski, šele dodobra konstituirati kot taki, narodna identiteta pa je bila omejena na le ozek krog izobraženstva. Narodna zgodovina, muzeji, nacionalne institucije in spomeniki so nacionalizirali dediščino, ki naj narodu podeljuje legitimnost. Praksa postavljanja spomenikov in spominskih obeležij, ki so bila praviloma namenjena nacionaliziranju preteklosti, se je po Evropi in Ameriki začela postopoma širiti od 2. polovice 19. stoletja dalje. O tem, kako se je kmalu bliskovito razširila, priča epizoda z začetka 20. stoletja, ko je pariški mestni svet prakso poskusil zamejiti z odlokom, da se naslenjih deset let ne sme postavljati novih spomenikov, ne glede na ugled umrlih. Dodatni polet postavljanju spomenikov je priskrbela 1. svetovna vojna. Revija American Magazine of Art je na primer kmalu po njenem koncu pisala o “kugi vojnih spomenikov, ki so preplavili deželo” in jo označila kot “trpljenje zaradi spomina na trpljenje”. Obsedenosti s ‘kultom neznanega padlega vojaka’ pa je kmalu naredila konec druga svetovna vojna, ki je spomin na prvo skoraj povsem zasenčila. Medtem ko opisana situacija velja za večji del Evrope in Amerike, pa ne velja povsem za prostor jugovzhodnega Sredozemlja. Specifikam tega prostora se bomo posvetili v nadaljevanju, pri čemer bomo upoštevali različne nacionalne kontekste. Razlika med dojemanjem prve svetovne vojne italijanskih vojakov na eni in avstro-ogrskih na drugi strani je bila prisotna že v času trajanja vojne. Kot meni Luthar, so avstro-ogrski vojaki kmalu izgubili prvotno domoljubno navdušenje nad vojno in jo doživljali kot nesmiselno žrtvovanje in največjo neumnost. Lojalnost do cesarja in monarhije, še vedno čvrsto zasidrana v retoriki, je bila vsaj med meščanstvom in malomeščanstvom manjših nenemških narodnosti že pred vojno v veliki meri omajana. Prav tako zaradi številčnosti narodov v monarhiji ni mogla biti učinkovita niti nacionalistična ne domovinska propaganda, saj so različni narodi s takrat že dodobra izoblikovano nacionalno identiteto za svojo domovino imeli le nekatere dežele, ne celotnega cesarstva. Izjema so vojaki iz dežel zaledja fronte, katerih domove je vojna neposredno ogrožala. Lep primer neuspeha avstro-ogrske propragande predstavljajo člani gibanja preporodovcev, ki so se zavzemali za združitev južnih Slovanov kot enotnega naroda v lastno ločeno državo. V začetku vojne se jih je mnogo kot prostovoljci pridružilo srbski strani ali se na vzhodni fronti predalo v rusko ujetništvo. V nasprotju s tem so italijanski vojaki vojno doživljali kot pomembno za širitev svojega nacionalnega teritorija in so bili polni nacionalističnih čustev. Pri tem je glavna propagandna vsebina vojno prikazovala kot zadnji stadij risorgimenta oziroma združitve države, ki naj bi bil odvisen od uspeha na soški fronti. Njihov cilj so bile dežele Posočja in Trsta z Istro, ki so se jim morali odpovedati leta 1866 v vojni s Habsurškim cesarstvom, ko so bili po sklenjenem premirju prisiljeni ustaviti se na vzhodnem robu Furlanije ob reki Tagliamento. Luthar meni, da so se italijanski vojaki na soško fronto odpravili kot Furlani, Benečani ali Rezijci, iz nje pa prišli kot Italijani. Različno dojemanje vojne med italijansko in avstro-ogrsko oziroma jugoslovansko stranjo se je nadaljevalo tudi po njenem koncu. Italijanska stran je takrat začela s fašistično interpretacijo prve svetovne vojne, kar se je kazalo med drugim v Mussolinijevi monumentalnosti in grandiozonosti obeleževanja spominske krajine v Furlaniji in Krasu. V Italiji je na primer od leta 1923 delovalo okrog 6000 komisij, ki so po različnih krajih in mestih skrbele za postavljanje spomenikov, posvečenih prvi svetovni vojni. Velika večina danes stoječih spomenikov in obeležij je prav posledica njihovega dela. Luthar fašistično politiko kolektivnega spomina komentira takole: “Kar ni uspelo živim vojakom v letih od 1915 do 1917, ko je fronta zaradi prevelike previdnosti italijanskega glavnega štaba obtičala na obronkih kraške planote, je po vojni uspelo fašistom, ki so njihovo smrt instrumentalizirali za svoj ekspanzionistični projekt.” Primer takšnega fašističnega reinterpretiranja prve svetovne vojne predstavlja kostnica v Redipugliji, verjetno najveličastnejši spomenik v vojni padlim vojakom, ki je hkrati tudi največji spomenik v vsej Italiji. Zajema obširno ravan s križi, posvečeno 100 tisočim padlim vojakom, kamnit spomenik vojvodi Aosti ter monumentalno stopnišče. Slednje iz Redipuglije vodi na kraško planoto in dalje v Slovensko primorje in Istro, torej na ozemlja, ki so jih italijanski iredentisti imeli za svoje, ter s tem nakazuje smer zaželjene nadaljnje italijanske ekspanzije. Nad stopniščem je na vzpetini Sei Busi urejena ogromna ravan s križi. Na vsakem izmed njih je napis ene same besede ''PRESENTE''; ta po mnenju Lutharja ponazarja navzočnost vojakov, ki se priglašajo svojemu vodji, in njihovo stalno pripravljenost na boj. Raba te besede ima po Lutharju dodaten simbolni pomen; citiramo: “Ob poudarjanju vojaškega reda in discipline izraža zavestno požrtvovalnost pri obrambi vzhodne meje države. Še več, s tem ko se padli znova prijavljajo na dolžnost in znova zasedajo svoje položaje, za vselej vstopajo v spomin generacijam, ki prihajajo za njimi. Temu sporočilu pritrjuje tudi osnovna arhitektura vsakokratne kostnice, ki sledi osi vzhod−zahod oziroma nakazuje smer, iz katere je pričakovati nevarnost. Glede na to ne preseneča, da se je tudi po zaslugi prve svetovne vojne prav vzhodna meja v italijanski zgodovinski zavesti vtisnila kot meja, ki loči, zaradi česar jo je kot táko treba še posebej skrbno utrjevati in varovati.” Podoben primer predstavlja tako imenovana Italijanska kostnica, ki je zgrajena na Gradiču okoli cerkve sv. Antona, do nje pa iz Kobarida vodi cesta s štirinajstimi postajajmi križevega pota. V njej je pokopanih okr 2000 og 7000 v 1. svetovni vojni padlih italijanskih vojakov, njihova imena pa so napisana v nišah na treh koncentričnih osmerokotnikih, zgrajenih okrog cerkve. Motivika križevega pota lepo ponazarja, kako so italijanske oblasti svoje padle vojake spreminjale v prave mučenike za narod. Leta 1938 je kostnico svečano otvoril Benito Mussolini, še danes pa je pod upravo Italije. V nasprotju z italijanskimi je za avstroogrska grobišča in spomenike padlim vojakom tipično, da so razdrobljena po različnih pokrajinah, različnih velikosti in občasno ločena po narodnosti. Svoja ločena grobišča imajo najpogosteje madžarski vojaki, kamor pa so mimogrede vključili še slovaške vojake, dokler ni bila leta 2010 ‘napaka’ odpravljena in so Slovakom svoj ločen spomenik postavili v Ločah pri Tolminu. Kraljevina Jugoslavija je po vojni nastala iz nekdaj vojskujočih se strani – Slovencev, Hrvatov in večine Bosancev, ki so se vojne udeležili na strani Avstro-ogrske, ter Srbov, ki so se bojevali proti njej. V Kraljevini Jugoslaviji se je prvo svetovno vojno sicer prikazovalo kot državotvorno in konstitutivno za novo državno tvorbo, pri čemer se je poudarjalo predvsem udeležbo na proti-avstoogrski strani. Takšen primer predstavlja pokopališče Zejtinlik pri Solunu. Takoj za vhodom v njegov jugoslovanski del stoji grobnica z napisom: “Neznani tudjinče, kad slučajno mineš Pored ovoga svetoga zajedničkog groba, Znaj, ovde su našli večno utočište Najveći junaci današnjeg doba! Roditelj je njihov: hrabri srpski narod, ...” in tako dalje. Že iz napisa je razvidno, da grobišče, ki naj bi bilo namenjeno Jugoslovanom, slednje razume predvsem kot Srbe, čeprav so se na solunski fronti, iz katere so padli pokopani vojaki, borili na primer tudi slovenski dobrovoljci. Tudi zastava in venci na jugoslovanski strani pokopališča so zgolj srbski. Vendar je bilo v Jugoslaviji v splošnem spomin na prvo svetovno vojno težko nacionalizirati, prav zaradi udeležbe njenih narodov na nasprotnih straneh. Publicistika o vojni se je osredotočala na vojaško življenje, ujetništvo, uporništvo, medtem ko se o soški fronti praktično ni pisalo. Spomin nanjo se je tako ohranjal predvsem v Posočju, v krajih njenega neposrednega dogajanja, ki so bili po vojni vključeni v Kraljevino Italijo. Tu je institucionalizirani spomin na fronto poudarjal italijansko zmagovitost in nacionalizem, tako da se je med slovenskim prebivalstvom ohranjal le v zasebnosti med posamezniki. Ti so množično zbirali ostaline s fronte, shranjevali pisma in dnevnike svojih padlih svojcev ter jim privatno postavljali spominska obeležja. V Jugoslaviji je bil kolektivni spomin na 1. vojno potlačen: po eni strani zato, ker, tako Luthar, “je bilo nemogoče obenem slaviti zmago in poraz, po drugi zato, ker je spomin na prvo svetovno vojno kmalu zasenčil spomin na drugo”. Slednji je bil pomembnejši, »ker je bila ta vojna konstitutivna za socialistično federativno Jugoslavijo, poleg tega pa je zmagovita ideologija na vsakem koraku zatrjevala, da sta bratstvo in enotnost, ki ju je skovalo odporniško gibanje, presegla razpoko, ki je med jugoslovanskimi narodi nastala (tudi) med prejšnjo vojno«. Šele v 90-ih letih prejšnjega stoletja je prva svetovna vojna zopet zbudila zanimanje posameznih narodov. Prišlo je do individualizacije spomina na 1. svetovno vojno, v ospredje se je začelo postavljati posameznega človeka ter njegova čustva in trpljenje. To odseva spominska pokrajina z vse polno imeni navadnih vojakov, ki pa pravzaprav še zmeraj predstavljajo predvsem pripadnike nekega naroda. Hkrati je torej prišlo do nacionalizacije spomina, ki je bila predtem otežena, saj je večina Slovencev, Hrvatov in Bosancev v vojni sodelovala na strani Avstro-Ogrske. Podoben razvoj je potekal na slovenskem ozemlju, kjer je institucionalno zanimanje za prvo svetovno vojno začelo rasti šele po osamosvojitvi, ko je bilo vojno mogoče teleološko predstaviti kot del nacionalne državotvorne zgodovine, torej kot korak na poti k ‘lastni državi’. Do takrat pa je bil spomin nanjo prepuščen intimnosti posameznikov. S soške fronte se je ohranilo mnogo ostalin – od strelskih jarkov, kavern, topniških mest, do ostankov granat in strelnega orožja. Te so desetletja zbirali domačini in ustvarili številne zasebne zbirke, pa tudi priskrbeli vojaški material za javne muzeje. Vsekakor se je spomin na soško fronto ohranjal, tako med domačim lokalnim prebivalstvom kot tudi širše med Slovenci. Petra Svoljšak meni, da pri Slovencih prav spomin na soško fronto ključno določa kolektivni spomin na celotno prvo svetovno vojno; citiramo: “Lahko trdimo, da je spomin na soško fronto koloniziral slovenski spomin na 1. svetovno vojno nasploh, kar gre pripisati tako mlahavosti slovenske zgodovinske vede kot tudi izjemnemu zanimanju predvsem prebivalstva Posočja, ki je »pognalo« stroj zanimanja z več desetletnim zbiranjem materiala z bojišča, na katerem deloma temelji tudi Kobariški muzej, ter je predstavljen v številnih zasebnih muzejskih zbirkah, pa v Goriškem in Tolminskem muzeju.” Razvoj po osamosvojitvi je mogoče lepo prikazati na primeru Kobariškega muzeja, ustanovljenem leta 1990. Njegovo ideološko usmeritev lepo opišejo besede dr. Branka Marušiča iz Vodnika po muzeju: "Kobariški muzej ni muzej vojne, pač pa človeka in njegove stiske. Ni muzej zmage in slave, osvojenih in poteptanih zastav, zavojevanja in maščevalnosti, revanšizma in nacionalnega ponosa. V ospredju je človek, tisti, ki glasno ali pri sebi, zase ali pa za sotrpine, v različnih jezikih sveta nenehno govori: ‘Prekleta vojna!’ V kratki kletvi je zajeta temeljna izpoved Kobariškega muzeja, njegova uspešnost ter pravica in potreba, da živi in se razvija." V slišanem se jasno izraža utemeljevanje posameznika kot 'nadideološkega'. Muzej ni posvečen Velikim idejam, temveč individualnemu posamezniku in njegovim čustvovanjem. Kot da ideja (nadideološkega) individua ni zgolj še ena Ideja, z njo tesno povezana ideja o koncu Velikih zgodb pa le še ena Velika zgodba liberalne ideologije. Glede na čas ustanovitve muzeja – čas osamosvojitve Slovenije in dokončen povratek kapitalističnega liberalizma, poudarjanje individualističnih idej ne preseneča. Še en pomemben ideološki vidik muzeja je prikazovanje vojne kot izbruha povsem nerazumljivega nasilja, padlih vojakov in ranjenih veteranov pa kot njegovih žrtev. Nerazumevanje vzrokov za vojno in nezmožnost analiziranja vzrokov za sprva tako navdušeno udeležbo v njej imata za posledico naturalizacijo vojne. Torej vzbujata vtis vojne kot nekakšne naravne katastrofe, in ne kot odgovor na določeno ekonomsko in politično krizo konkretnega zgodovinskega obdobja, katere izbruh je bil politično vprašanje. Individualizacija prve svetovne vojne, torej osredotočanje na posameznike in njihovo intimno doživljanje vojne, se ne izključuje s še vedno prisotno nacionalizacijo. Le da se vojakov ne prikazuje kot mučenikov za narod, temveč kot individualne tragedije Slovencev v ‘vrtincu zgodovine’, ki mu je bil prepuščen ‘slovenski narod, ko še ni imel lastne države’. Vendar tudi individualizacije same ne moremo imeti za nadideološko. Prav narobe: kot sem pokazala, začetki individualiziranja spomina na prvo svetovno vojno sovpadajo z utrditvijo kapitalizma in vzponom liberalne ideologije. Reprezentiranje prve svetovne vojne danes torej ni nič manj ideološko kot je bilo na primer v času fašistične Italije. Namenjeno je potrjevanju sodobne liberalne ideologije in utrjevanju individualistične identitete.


source: fineweb

text: Španija Španija ostaja priljubljena popotniška destinacija za turiste, ki pripotujejo na Evropa. Agoda.com nudi najugodnejše cene za hotele v Španija, saj lahko izbirate med 24566 hoteli, ki jih lahko takoj rezervirate preko varne spletne povezave na Agoda.com. Vsaka od 17 različnih regij v državi ponuja obiskovalcem raznoliko pokrajino, kot tudi živahno kulturo in življenjski stil. V državi boste našli 3419 edinstvenih mest, kot so Barcelona, Madrid, Seville, ki komaj čakajo, da jih odkrijete. Izberite datum potovanja in dovolite Agoda.com, da poišče najprimernejši hotel za vas v Španija. Zagotovljeno nizka cena pomeni, da ne boste našli nižjih cen nikjer drugje.


source: wikipedia

text: 1867 (MDCCCLXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na nedeljo. Dogodki 18. oktober - ZDA so od carske Rusije odkupile Aljasko. Rojstva 25. marec - Arturo Toscanini, italijanski dirigent († 1957) 7. maj - Władisław Stanisław Reymont, poljski pisatelj, nobelovec 1924 († 1925) 16. april - Aleksander Aleksandrovič Ivanov, ruski astronom († 1939) 11. junij - Charles Fabry, francoski fizik († 1945) 15. junij - Ivan Grohar, slovenski pisatelj († 1911) 7. november - Marie Skłodowska-Curie, poljsko-francoska fizičarka, kemičarka, nobelovka 1903, 1911 († 1934) 1. december - Filaret iz Moskve, Metropolit Moskve, ruski ortodoksni teolog (* 1782) 5. december - Józef Piłsudski, poljski maršal, politik († 1935) Smrti 13. januar - Victor Cousin, francoski filozof (* 1792) 5. februar - Salomon Munk, nemško-francoski orientalist judovskega rodu (* 1803) 25. marec - Friedlieb Ferdinand Runge, nemški kemik (* 1794) 25. avgust - Michael Faraday, angleški fizik, kemik (* 1791) 19. oktober - sir James South, britanski astronom (* 1785) 31. oktober - William Parsons Rosse, irski astronom (* 1800) 26. december - Jožef Košič slovenski pisatelj, pesnik, etnolog, rimskokatoliški župnik na Madžarskem (*1788)


Društvo Humanitas predstavlja: SKOZI OČI BEGUNCA - Interaktivna izkustvena gledališka igra »Si upate kreniti na to pot?« Predstava Skozi oči begunca je izkustvena interaktivna gledališka igra, ki daje priložnost na lastni koži podoživeti občutke, stiske in kršitve pravic ljudi na begu. To lahko dosedanja prepričanja ljudi obrne na glavo in jih postavi pod vprašaj. V igri udeleženci in udeleženke stopijo v čevlje beguncev in migrantov ter se s pomočjo igralcev podajo na negotovo in mukotrpno pot skozi neštete ovire in nevarnosti v osrčje »obljubljene« in negostoljubne Evrope. Vendar se za nekatere pot tam ne konča... Si upate pogledati skozi oči begunca in kreniti na to pot? Po gledališki igri sledi voden pogovor, s pomočjo katerega bomo ozavestili doživete občutke, spoznanja in naredili korak naprej. V pripravo in izvedbo gledališke igre so vključeni tudi ljudje z begunskim ozadjem. Nastopajo: Tina Stibilj, Metka Bahlen Okoli, Nina Vombergar, Andreja Šmrgut, Teja Bitenc, Gaja Vudrag, Ratko Stojiljković, Rok Hrovat, Andrej Jakoš, Mitja Lovše, Mišo Mičič, Payman Qasimian, Jaka Andrej Vojevec Idejna zasnova in koncept: Manca Šetinc Vernik (po ideji Rotte Migranti organizacije CIES Onlus) Režija: Jaka Andrej Vojevec Scenografija in fotografija: Dani Modrej Kostumografija: Andrej Vrhovnik, Rosana Knaus Video in zvok: Jaša Jenull Priprava scenarija: Tina Stibilj, Jaka Andrej Vojevec Strokovna pomoč in podpora: Maja Ladić in Tina Trdin ter prijatelji iz azilnih domov p 2000 o Sloveniji Oblikovanje: Dalibor Kazija Film: Boštjan Gretič Produkcija: Društvo Humanitas, 2016 Gostovanja predstave: 5. 10. 2016 ob 9.30: Mladinski center Brežice 6. 10. 2016 ob 10h: Kulturni dom Podbočje 12. 10. 2016 ob 10h: Gimnazija Ptuj 18. 10. 2016 ob 20h: zaklonišče pod Argentinskim parkom v Ljubljani (predstava za izven) 19. 10. 2016 ob 8.30 in 15.30: zaklonišče pod Argentinskim parkom v Ljubljani (zaključni dogodek projekta Skozi oči begunca) 19. 10. 2016 ob 19h: zaklonišče pod Argentinskim parkom v Ljubljani (predstava za izven) 20. 10. 2016: zaklonišče pod Argentinskim parkom v Ljubljani (dopoldne za OŠ Bičevje in OŠ Vodmat ter ob 19h za izven) 27. 10. 2016 ob 11.30: Dijaški dom Nova Gorica. 4. 11. 2016 ob 18.30 in 20.30: zaklonišče pod Argentinskim parkom v Ljubljani (predstavi za izven) - NOVO 5. 11. 2016 ob 18.30 in 20.30: zaklonišče pod Argentinskim parkom v Ljubljani (predstavi za izven) - NOVO SPLETNI NAKUP VSTOPNIC Prodaja vstopnic : www.eventim.si in prodajna mesta v sistemu Eventim Si. Cena vstopnice: 12 EUR. Zaradi narave predstave ogled odsvetujemo osebam, mlajšim od 14 let, ter gibalno oviranim osebam. Izvedba projekta Skozi oči begunca je sofinancirana s strani Urada vlade RS za komuniciranje in Evropske unije. Vsebina aktivnosti je izključno odgovornost avtorja in v nobenem primeru ne predstavlja stališč financerjev.


text: Patong Bay Garden Resort se nahaja v Patong v okolici Phuket in je idealen za zabavo in počitek. Hotel leži samo 5.0 Km od centra mesta, kar omogoča enostaven dostop do pomembnih mestnih ustanov. Obiskovalci bodo vzljubili hotel, saj se nahaja v bližini glavnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Ulica Bangla , Imigracijski urad, Plaža Patong . Izkoristite obilico bogatih storitev in uslug, ki so na voljo v hotelu Phuket. Hotel ponuja obsežno paleto storitev, vključno z restavracija, sef, parkirišče, sobna postrežba, bar. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi masaža, savna, wellness, bazen (otroški), zunanji bazen, ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Če iščete prijeten kraj za bivanje v Phuket, je Patong Bay Garden Resort prava in kvalitetna izbira.


Vzroki za atelektazo , Džakarta - Če še nikoli niste slišali za izraz atelektaza, se to stanje pojavi, ko del ali vse votline v pljučih ne morejo pravilno delovati. Ljudje z atelektazo bodo občutili stiskanje zračnih vrečk v pljučih, ki jih lahko povzročijo različna stanja. Preberite tudi: Tukaj je 6 načinov za ohranjanje zdravja pljuč Pri ljudeh, ki imajo v preteklosti bolezni dihal, bo atelektaza povzročila težave pri dihanju. Ne samo to, atelektaza lahko celo zniža raven kisika v krvi. Glede na vrsto je ta bolezen razdeljena na dve vrsti, in sicer: obstruktivna atelektaza, je bolezen, ki nastane zaradi obstrukcije kanala med sapnikom (sapnikom) in alveoli. To bo povzročilo plin ogljikov dioksid, ki ga je treba odstraniti in ga ponovno absorbira kri v alveolah. neobstruktivna atelektaza, namreč bolezen, ki nastane zaradi pritiska na pljuča, zato pljuč ni mogoče napolniti s kisikom. Vedite, kaj povzroča atelektazo Atelektaza se lahko pojavi kot posledica blokade dihalnih poti, stanje, znano kot obstruktivna atelektaza. Medtem ko se atelektaza, ki nastane zaradi pritiska izven pljuč, imenuje neobstruktivna atelektaza. Glede na vrsto je to vzrok: To so vzroki za obstruktivno atelektazo: Pride do blokade sluzi iz dihalnih poti. To se običajno zgodi zaradi opravljenega kirurškega posega. Običajno bolniki po operaciji ne morejo kašljati, ker se nabira sluz in povzroča zamašitev. Vdor tujih predmetov v telo. Običajno se to zgodi pri otrocih, ki po nesreči vdihnejo tujek in zaidejo v pljuča. Imate določene bolezni, ki povzročajo zoženje dihalnih poti. Ta bolezen je kot glivična okužba ali tuberkuloza. Rast nenormalnih celic v dihalnih poteh, ki lahko blokirajo prehod. Prisotnost krvnih strdkov v pljučih zaradi krvavitve v pljučih, ki se ne izloči s kašljem. Preberite tudi: Prepoznajte simptome pljučne embolije To so vzroki za neobstruktivno atelektazo: Poškodba prsnega koša, zaradi česar je težko globoko vdihniti zaradi doživete bolečine. Imate plevralni izliv, ki je stanje, ki se pojavi, ko se med plevralno votlino v pljučih in notranjostjo prsnega koša nabere tekočina. Imate pljučnico, ki je nalezljiva bolezen, ki se pojavi v pljučih, zaradi česar se zračne vrečke v pljučih vnamejo in otečejo. Imate pnevmotoraks, ki je stanje, ki se pojavi, ko zrak uhaja v prostor med pljuči in steno prsnega koša. Opraviti poškodbo pljučnega tkiva zaradi poškodbe ali kirurškega posega. Imate tumor v prsnem košu, ki lahko pritiska na pljuča in blokira dihalne poti. Preberite tudi: To je rezultat, če so v pljučnih žilah krvni strdki Bodite pozorni na to, kaj sproži nastanek atelektaze Ne samo to, atelektaza se lahko pojavi zaradi številnih sprožilnih dejavnikov, vključno z: Oseba, ki je mlajša od 3 let ali več kot 60 let. Oslabljena funkcija požiranja, zlasti pri osebah, starejših od 60 let. Imate KOPB, astmo ali bronhiektazijo. Nekdo, ki se je rodil prezgodaj. Imeli ste operacijo na prsnem košu ali trebuhu. Občutek šibkosti v dihalnih mišicah. To stanje se lahko pojavi zaradi mišične distrofije poškodbe hrbtenjače. Če imate vrsto dejavnikov tveganja, nemudoma obiščite zdravnika v najbližji bolnišnici, tako da se dogovorite za termin v aplikaciji da bi ugotovili, katere korake zdravljenja je treba sprejeti. Zdravljenje se bo osredotočilo na osnovni vzrok atelektaze. MedlinePlus. Dostop 2019. Atelektaza. Klinika Mayo. Dostop 2019. Atelektaza.


Odprta zbornica za sodobno umetnost » ministrstvo za finance July 6th, 2022 / 6:32 pm Koordinacija za samozaposlene naslovila pismo na Ministrstvo za finance, podpisnik je tudi Odprta zbornica za sodobno umetnost. Člani Koordinacije za samozaposlene smo na podlagi opravljene ocene učinkov nove davčne zakonodaje na samozaposlene danes na Ministrstvo za finance naslovili javno pismo, v katerem predlagamo ukrepe, ki bi lahko kratkoročno omilili negativne posledice za samozaposlene. Menimo, da so samozaposleni v kulturi nesprejemljive stranske žrtve pokojninske in davčne reforme, saj le ta v obdavčitev njihovih prihodkov prinaša nerazumljive anomalije in davčna bremena. Ministrstvu za finance predlagamo začasne KRATKOROČNE UKREPE, ki omogočajo rešitev nastale anomalije pri izračunavanju dohodnine, kjer tisti z nižjimi dohodki plačujejo več: Da se posameznikom s statusom samozaposlenega v kulturi pri izračunu dohodnine upoštevajo splošna olajšava, olajšava za vzdrževane družinske člane, olajšava za prostovoljno pokojninsko zavarovanje. Da se posameznikom s statusom samozaposlenega v kulturi, kot najranljivešim subjektom na trgu, vrne posebna 15-odstotna olajšava, ki pripada posameznikom, ki v finančnem letu zaslužijo do 25.000 EUR ne glede na to, ali imajo s strani Ministrstva za izobraževanje, znanost, kulturo in šport priznano pravico do plačila prispevka ali ne. Z upoštevanje 15-odstotne osebne olajšave za samozaposlene v kulturi bi to tudi v sistemu normiranih stroškov pripeljalo do približno enake davčne obremenitve, kot so jo imeli tisti z najnižjimi dohodki pred uvedenimi spremembami, ki so njihovo davčno breme bistveno povečale. Da se posameznikom s statusom samozaposlenega, kot najranljivejšim subjektom na trgu, davek od prihodkov iz dejavnosti samozaposlenih v kulturi obračunava na podlagi plačane realizacije in ne na podlagi fakturirane realizacije. Da se za posameznike s statusom samoposlenega v kulturi ohrani minimalna pokojninska osnova oziroma se prehodno obdobje za prehod z minimalne na najnižjo pokojninsko osnovo izenači z malimi podjetji na pet let. Obenem pa je nastala situacija pokazatelj neustreznosti ureditve statusa samozaposlenih, na katero že dalj časa opozarjamo. Kot SREDNJEROČNI CILJ zahtevamo sistemsko ureditev statusa samozaposlenih tako, da se spremeni v status SAMOSTOJNEGA DELAVCA V KULTURI, ki spada v kategorijo DELOJEMALCEV brez znanega delodajalca (oz. to je vsakokratni delodajalec) in ki opravlja NEPROFITNO dejavnost, kar je omejeno z višino cenzusa na podlagi BRUTO BRUTO zneska 35. plačnega razreda v javnem sektorju. Pristojna ministrstva in Vlado Republike Slovenije smo pozvali, da v roku 15 dni pripravi terminski načrt aktivnosti in sprememb, potrebnih za sistemsko ureditev statusa v najkrajšem možnem času. Organizacije in posameznike pozivamo k podpisu peticije v podporo poslanemu pismu! Povezave in dokumenta: > Pismo koordinacije za samozaposlene (pdf) > Ocena učinkov nove zakonodaje (zakon o dohodnini, Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju) na samozaposlene v kulturi (pdf)


source: CulturaX

text: Oblak prvič treniral - Novica - Nogomania Oblak prvič treniral Dva meseca po poškodbi rame in prestani operaciji Jan Oblak znova trenira. Slovenski reprezentančni vratar in prvi vratar madridskega Atletica načrtuje povratek med vratnici v mesecu marcu. Prvič po operaciji, ki jo je prestal v Londonu, je Jan Oblak v nedeljo prvič zares treniral. Ne še "na polno", kajti strokovni štab po nasvetih zdravniške službe vratarja Atletica še ne obremenjuje na polnih obratih. Oblak je tako treniral po prilagojenem programu in ne v "režimu" ekipe, ki se pripravlja na pokalno tekmo z Barcelono. Kljub temu je Oblak svojemu trenerju Diegu Simeoneju poslal jasen signal, da intenzivno dela na svojem povratku v moštvo. Od Oblakove poškodbe minevata dva meseca, pričakovati pa gre, da bo slovenski reprezentančni vratar znova lahko branil v mesecu marcu in tako izpolnil pričakovanja zdravniške službe, ki mu je ob poškodbi napovedala tri mesece prisilne pavze. Odkar je Oblak poškodovan, Atleticu sicer ne gre najbolje, na lestvici La Lige je namreč četrti, pridelal pa je že štiri točke zaostanka za tretjeuvrščeno Sevillo.


text: 33 vrhov in 33 standupov, da bodo vrhove svojih talentov lahko dosegali tudi otroci - Val 202 Jana Vidic, Mariša Bizjak, 18. 06. 2018 33 vrhov in 33 standupov, da bodo vrhove svojih talentov lahko dosegali tudi otroci Vsoto pohodov, vzponov, nastopov in dobrodelnosti smo sešteli skupaj s Teškyjem Posebna poročevalka Mariša Bizjak je dokaz za dober stand-up na planini Razor. foto: www.tesky.si Dober mesec trajajoča akcija osvajanja 33 slovenskih vrhov je bila nadaljevanje lani začete akcije stand up komika Andreja Težaka – Teškyja z imenom Stand Up maratonec z enakim namenom: otrokom omogočiti razvoj talentov in vključevanje v zunajšolske dejavnosti. Končana je bila v soboro, ko je s pomočjo podpornikov in sodelavcev s stand-up scene osvojil še zadnji in najvišji vrh: Kredarico. Do konca tedna lahko otrokom pomagate tudi z nakazilom poljubnega zneska v poseben sklad, ali z sms-om BOTER5 na 1919. Vsa zbrana sredstva bodo brez slehernega odbitka porabljena izključno za pomoč otrokom. BOTRSTVO – Stand-up maratonec Donacijo lahko opravite tudi prek PAYPAL z vpisom elektronskega naslova paypal@boter.si in želenega zneska donacije. V naslednjem koraku pripišite komentar za posamezno družino oziroma zgodbo (tokrat: Stand-up maratonec). Če komentarja ne boste zapisali, bo denar namenjen splošnemu skladu Botrstva. Hvala!


text: Zgrabi diamant(Gemgrab) - Klikni&drži za premikanje - Rotacija Popelji diamant do izhoda z uporabo miške. V igri je 30 skrivnostnih sob. Uporabi miško, da premikaš objekte. Ko vlečeš objekt uporabi tipki A in D (ali uporabi puščico levo/desno) za obračanje. Glasuj za to igro Na seznamu priljubljenih nimate nobene igre Kliknite na "+" (v spodnjem levem kotu) katero koli igro, da jo dodate med priljubljene. Za ogled seznama glej Priljubljene desno zgoraj na vsaki strani.


text: Kalid Ben Abdulmelik al-Marvzi (), arabski (perzijski ?) astronom, * okoli 890, † okoli 960. Abdulmelik je bil temnopolti suženj, ki so ga pripeljali v Perzijo. Skupaj z Ali Ben Isom je leta 827 meril dolžino poldnevniškega loka v arabskih laktih v dolini Tigra na severni zemljepisni širini 35° in s tem dobil za obseg Zemlje 40.248 km (41.436 km). Zemljepisne širine končnih točk sta določila iz višin zvezd v nebesnem horizontskem koordinatnem sistemu. Arabski laket je meril 49 1/3 cm. Za dolžino 1 poldnevnika sta dobila 111,8 km (115,1 km), ki se razlikuje od prave vrednosti za 850 m. Glej tudi seznam arabskih astronomov Rojeni leta 890 Umrli leta 960 Arabski astronomi


Dodajanje besedila diapozitivu - Podpora za Office Vstavljanje polja z besedilom in vnesete v to polje, lahko dodate besedilo PowerPoint diapozitiva ali matrico diapozitiva. Nato lahko oblikujete besedilo tako, da izberete besedilo ali celotno polje. Dodate lahko tudi besedilo ograde in oblik. Dodajanje besedila v označbo mesta Če želite dodati besedilo v označbo mesta besedila na diapozitivu, naredite to: Kliknite v označbi mesta in nato vnesite ali prilepite besedilo. Opomba: Če je besedilo preveliko označbe mesta, PowerPoint zmanjša velikost pisave in razmik postopno med vnosom, da je besedilo, ki ustreza. Črtkana obroba v primeru ponazarja označbo mesta, ki vsebuje besedilo naslova za diapozitiv. Če želite dodati v polje z besedilom besedilo, ki ga lahko vsi urejajo, v navadnem pogledu kliknite v polju z besedilom, nato pa vanj vnesite ali prilepite besedilo. Če želite dodati besedilo v polju z besedilom, ki je vsebujejo trajna in ki ga ni mogoče urejati v pogledu matrice diapozitiva , kliknite v polje z besedilom in nato vnesite ali prilepite besedilo. S polji z besedilom lahko postavite besedilo kamor koli na diapozitiv, recimo zunaj označbe mesta besedila. Če želite na primer dodati napis v slika, ustvarite polje z besedilom in ga postavite blizu slike. Opomba: Ko dodate polja z besedilom v navadnem pogledu, besedilo ureja kdor koli. Ko dodate polja z besedilom v pogledu matrice diapozitiva, besedilo, ki ga dodate postane trajna in ki ga ni mogoče urejati zunaj matrica diapozitiva. Oblike, kot so kvadrati, krogi, puščice in oblački, lahko vsebujejo besedilo. Ko vnesete besedilo v obliko, se besedilo priloži obliki in se skupaj z obliko premika in vrti. Če želite dodati besedilo, ki postane del oblike, izberite obliko in nato vnesite ali prilepite besedilo. Polje z besedilom je uporabno, če želite dodati besedilo v obliko, vendar ne želite, da se besedilo priloži obliki. V besedilo v polje z besedilom lahko dodate obroba, polnilo, senco ali tridimenzionalen (3D) učinek. Če želite dodati besedilo, ki se premika neodvisno od oblike, dodajte polje z besedilom in nato vnesite ali prilepite besedilo. Opomba: Če uporabljate vzhodnoazijski jezik, v spustnem meniju Polje z besedilom kliknite vodoravno ali navpično poravnavo. Kliknite diapozitiv, in nato povlecite kazalec, da narišete polje z besedilom. Opombe: V pogledu matrice diapozitiva, je razlike v uporabi ogrado besedila v polje z besedilom: Označbo mesta besedila dodajte iz pogleda matrice diapozitiva, če želite pozvati uporabnike predloge, naj zamenjajo besedilo poziva z besedilom, ki je primerno za njihov lastni projekt. (Besedilo poziva po meri običajno deluje tako, da izgine, ko začnete vnašati svoje besedilo.) Če si želite ogledati postopek, kako to naredite, glejte Dodajanje označbe mesta besedila z besedilom poziva po meri. Polje z besedilom dodajte iz matrice diapozitiva, če želite, da je v polju z besedilom trajno besedilo, ki ga ni mogoče urejati. Ko dodate polje z besedilom v navadnem pogledu, lahko besedilo ureja kdor koli.


Knjižni molj sprašuje: Melanija Grahovac – M.K. Lamerov, avtorica – Kulturno medijski center Slovenija 17 marca, 2022 1 marca, 2022 urednistvokmcs Knjižni molj sprašuje: Melanija Grahovac – M.K. Lamerov, avtorica Sem komunikativno energična, odprta, iskrena, čustvena in direktna. Moj prosti čas si med sabo vsakodnevno razdelijo moje živali in pisanje knjig. Ponosna sem na svojo domišljijo, ki jo včasih prav komaj krotim. Vsi, ki me poznajo vedo, da je pisanje zame sprostitev, pobeg nekam kjer sem najraje Verjamem v umetnost, ker briše prah iz naše duše in srca. Adrenalin in strast ob pisanju, ki ga želim prenesti na bralce. Srce, ki ga puščam na papirju. Želja, da svoje ideje in domišljijo zlijem na papir in predam, nekomu, ki čaka, nekomu, ki išče nekaj ravno takega. Podpirati tiste, ki ustvarjajo in se ob tem stalno učiti. Izraziti svojo domišljijo in jo predati nekomu, ki išče ravno to. Napisati knjigo ob kateri bralec postane radoveden, prebuditi njegovo razmišljanje. Ostani zvest sam sebi in temi, ki te zanima, tudi če “tržišče” hoče kaj drugega. Ker moraš pisati s srcem. Pisati o ne pogostih, drugačnih in tabu temah, učiti ljudi. Melanija Grahovec (iz osebnega arhiva) Ostani zvest sam sebi in temi, ki te zanima, tudi če “tržišče” hoče kaj drugega. Ker moraš pisati s srcem. Pisati o ne pogostih, drugačnih in tabu temah, učiti ljudi. Navdihuje me okolica, človek, ki ga srečam na ulici, moment, ki ga opazim v trgovini, ljudje, ki me obkrožajo, knjige, glasba in filmi, ki jih berem, poslušam in gledam. Bralci, ki so radovedni in me kontaktirajo in z mano delijo svoja mnenja. Navdihujejo me moja lastna čustva in opažanja, tudi želje in tiha koprnenja. Vedno odprta za predloge, ker verjamem, da se človek stalno uči in izboljšuje. Seveda pa morajo biti predlogi v okviru “mojih tem”. Sama bi se recimo težko videla pri pisanju kriminalke z nesrečnim koncem. Namen mojih knjig je prebuditi čustva v bralcu, ga kaj naučiti, vzbuditi razmišljanje, tolerantnost, odprtost. Pisanje je trenutno samo hobi, a bi ga zamenjala za “delo” takoj, če bi bilo le to dovolj za preživetje. Ko jo končam in jo preberejo tri osebe, ki so prve, ki dobijo moje delo v roke. Potem je knjiga zame končana, seveda če odštejemo še uredniške in lektorske popravke. Vse ideje si sprotno beležim. Tiste, ki so večje in bi lahko bile nit zgodbe dobijo svojo mapo, h kateri potem dodajam manjše osnutke. Vse ostale porabim, ko ustvarjam in pišem katero od knjig. Tako se na mojem računalniku najdejo mape z imeni, ki so mi všeč, mape z glasbo, ki me navdihuje, mape s stvarmi, ki mi bodo pomagale pri pisanju, itd. Mislim, da lahko rečem da vsaj 80% idej uporabim v svojih delih. Zame so vsa dela enakovredna, v vsako delo je vložen trud. Težko vprašanje, izbrala bi kateregakoli, ki bi mi omogočil, da bi lahko pisala več kot samo za hobi. Vsak izdan tekst/knjiga je nova stopnička proti cilju. Bralec mojih del mora biti vsekakor odprt in toleranten, morda celo radoveden in pripravljen na presenečenja. avtorji Melanija Grahovec Previous ČEDAHUČI: “Daj, zbudi me in vodi me v nov dan. Daj, zbudi se, odpri svojo dlan.”


text: 1640. je peto desetletje v 17. stoletju med letoma 1640 in 1649. D-01640.


slon in sadez radio student Lyrics Kar se men najbol kul zdi je frekvenca 89.3, in to je res ta prou ambijent folk puslušte radio študent Študent so edini normalni zato kr niso ful komercialni Vsi ostali radiji so ena beda študent je edini k ne najeda a muska je fajn in špikerji tut in zdej sm zgubu rimo in bom ful hud a zdej ne morm kljub najboljši volji, puvedat kuk je radio študent najbolji Ej stari posluši zdaj, noin un ajhcik koma draj, hitro nujna intervenca 89.5 prava frekvenca Najbol na kurac mi gre VAL 202 tm se sploh nubedn zabavat ne zna, če hočš zafukat ceu svoj žur dej vse na radio DUR Še ena stvar k jo puvem o radio HIT to je en navaden sranje Če hočš ispast res prava budala dej se na frekvenco poslovnga vala, kdor pa sranje čist zares išče naj prešalta na radio ognjišče Ni čudn da je jezus od mrtvih ustav če je sam to frekvenco puznav Največi čudeš kar bi lohka ga jezus naredu je to bi lohka tm kej pamtnga puvedu Če si hočeš resnično sfukat mužgane dej na radio glas ljubljane, RGL je kratica se mi zdi, za radio glupih ldi če pa nama prnesete pa še kšno salamo, brez problema užalva še vašo mamo in če kdo naju zdej pusluša ja midva sva unadva k en ful fuša...ja midva sva una k sva jebala Busha Midva pa sva slon in sadež v etru pravi madež See also: JustSomeLyrics 59 59.99 Lexy Super Fly (Feat. G-Dragon & T.O.P & ' of Big Bang) Lyrics Antonella Ruggiero solo tu, la pina e esa, o.t.r. Lyrics


s5tech.net • Poglej temo - Kateri mobitel? 211 prispevkov • Stran 4 od 5 • 1, 2, 3, 4, 5 Re: Kateri mobitel? Napisal/-a luccabrassi » 08 Apr 2016, 19:35 saj nočem biti žleht ampak .... sranje na sranje .... po vaše palača .... kaljeno steklo za 3€ good luck , pa lahko ti trdoto pomerim po vickersu free finta kaljenega stekla je da je izredno togo , ob udarcu se sila sploh točkasta porazdeli po celi površini in če je sila premočna steklo razpade in ekran ostane cel kaj naredi polikarbonat .... upogne se in zaščiti samega sebe Napisal/-a javr » 08 Apr 2016, 21:28 vedno znova me preseneča, kako ta pametni LG G4 S nima osnovnih nastavitev, ki so standard v ne-pametnih mobijih vsaj zadnjih 10, če ne 15 let: 9. ni možno nastaviti zvok posebej za budilko in posebej za klic; zvok za klicanje je tudi zvok za budilko; 10. sprejem signala doma: najslabši v 16-letni zgodovini uporabe, ena črtica, kot na priloženi sliki; v službi, 35 metrov od Mobitelovega oddajnika: 3, največ 4 črtice in stalno preklapljanje med črkama H in G (ali katera je že tista druga črka). Pod točko 1.: postopno zviševanje glasnosti zvonenja dejansko obstaja, a se ne da nastavljati in gre od nula do maksimalno nastavljene v 5 sekundah, kar je praktično kot da te funkcije sploh ni. Mehanska zaščita: za polno zaščito mora torej biti silikonski etui + kaljeno steklo. Za silikonski etui bi se mi zdelo logično da je debelejši boljši, ker če mobi pade na tla, ga debelejša guma bolj zaščiti kot tanka. Za kaljeno steklo pa ne bom preveč iskal tehničnih podrobnosti; zaradi nižje poštnine ga bom nabavil kar tam, kjer bodo imeli tudi silikonski etui, in to takšno za 3€, ne za 24€. Napisal/-a javr » 08 Apr 2016, 22:39 Pod točko 4.: Protoncek je napisal/-a: Noben telefon nima priložene tiste slušalke, ki jo zatakneš za uho (brezžične), ampak so vse take, ki je tvoja. Mikrofon je tam, verjemi. Po vse verjetnosti sta celo tipki za prevzem klica in nastavitev jakosti. zgleda, da bo res nekaj na tem; tipka je, mikrofon pa je verjetno na zadnji strani tipke, ena mala luknjica. Še nikoli nisem videl da bi kdo uporabljal takšne slušalke za telefoniranje, zato sem mislil da so samo za radio/glasbo. Napisal/-a webmouse » 09 Apr 2016, 11:41 Tudi LG imajo sistem za varčevanje energije ... sam imam V10 in ima nekaj v ta namen .. ampak kot je že bilo rečeno veliki aparati imajo tudi veliko baterijo in se tega ne poslužujem. Sem pa nabavil Qi + NFC nalepko (v originalu je samo NFC na notranji strani pogrova baterije) in Qi polnilec za v službo. in ko sem v pisarni je pač momi na tem mestu in se polni. in seveda silikonski ovitek - saj nimam rad prask na aparatih ... Pri menjavi avta sem vedno invenstiral v ''modri zobek'' ker sem kot sopotnik ''skoraj'' prisostval tragediji zaradi uporabe GSM med vožnjo..... Napisal/-a alividmar » 09 Apr 2016, 16:07 javr je napisal/-a: vedno znova me preseneča, kako ta pametni LG G4 S nima osnovnih nastavitev, ki so standard v ne-pametnih mobijih vsaj zadnjih 10, če ne 15 let: 9. Zvok za budilko je možno nastaviti posebej, vsaj na G3 je tako. Klikneš na alarm, potem povlečeš prst iz spodaj navzgor in se pojavijo dodatne možnosti (LG G3, android 6.0). 10. v nastavitvah pod MOBILNA OMREŽJA izberi NETWORK MODE GSM/WCDMA auto. Bo verjetno boljši signal izgubiš pa LTE. 1. Pojdi v "TRGOVINO" in si namesti eno od aplikacij ki povečuje glasnost zvonenja, meni deluje TALE Napisal/-a javr » 09 Apr 2016, 18:02 9. : hvala za info, deluje; 10.: vse črtice so samo pri "GSM only". Pri vseh drugih kombinacijah je samo 1 črtica; 1.: bom si zapomnil za kasneje, zaenkrat pa bom preizkusil samo kaj ima ta mobi v osnovi, brez dodatkov. 11.: v koledarju ni možno nastaviti opomnika za vsak drugi dan; v starem mobiju sem nastavil npr. 15:40, repeat daily, in potem številko 2, kar je pomenilo alarm za koledarski opomnik vsak drugi dan ob 15:40 uri. @cero: kako je pri Sony Xperia M4 Aqua - ima funkcije ki jih je imel SE K810i in jih tu pogrešam ? Predvsem 1., 2., 7. in 11. ? Napisal/-a VolkD » 09 Apr 2016, 18:14 Modri zob slušalka stane tako malo, da res ni vredno ga ne imeti. Sam sem zaradi njega videl kako je otrok sedel na rit. Več ni bilo. Rahel udarec in se je posedel. No sem bil zraven kot pešec, a lahko bi se tudi meni zgodilo. Tako imam zdaj kar dve slušalki. S prvo nisem bil ravno zadovoljen, pa sem kupil še eno. Za v avto se mi zdi tole že kar obvezna oprema. Če seveda nima avto to drugače rešeno. Napisal/-a cero » 09 Apr 2016, 18:19 1. ni možnosti nastaviti postopno zviševanje jakosti zvonenja, kar poznajo vsi ne-pametni mobiji za vsaj 10 let nazaj; kakršno jakost nastaviš, s takšno zvoni pri dohodnem klicu ali alarmu; 2. Bluetooth je viden samo ko je ekran aktiven; 7. prikazano je, da je alarm nastavljen (simbol budilke), ni pa prikazano ob kateri uri bo zvonilo; 1DA mogoče če si inštaliraš kakšen drug namenski programček 2DA čerpav tega ne razumem preveč, ko je izklopljen ekran se pač nič ne vidi 11DA spet mogoče s kakšnim namenski programčkom bise to dalo Napisal/-a alividmar » 10 Apr 2016, 08:23 11: Ko narediš nov opomnik imaš v drugem "odstavku" ALL DAY pod njim je MORE OPTIONS , klikneš in se ti odpre okno , klikneš DOES NOT REPEAT, izbereš CUSTOM, kjer ti piše REPEAT WEEKLY je puščica izbereš DAILY in EVERY 2 DAY. K810 je GSM , verjetno ti bi bil signal podoben na drugih androidnih napravah. Za povezavo bluetooth bi sam uporabil funkcijo NFC, pač ko prideš v avto in daš telefon na določeno mesto ti NFC TAG sproži povezavo bluetooth. Sam uporabljam na namizju FANCY WIDGET tam imaš možnost prikaza naslednjega alarma. Napisal/-a javr » 10 Apr 2016, 10:57 @cero: če prav razumem: pri Sony Xperia M4 Aqua: - ni možnosti nastaviti postopno zviševanje jakosti zvonenja; - ni prikazano ob kateri uri bo zvonila budilka; - ni možno nastaviti da te na neko stvar opomni vsak drugi dan. Torej zaenkrat kaže da ne bi nič profitiral če bi LG G4 S prodal in kupil Sony Xperia M4 Aqua ? Napisal/-a cero » 10 Apr 2016, 11:18 Jakosti zvonenja mislim da ni možno nastaviti da se veča, lahko pa si narediš tako melodijo, ali pa uporabiš kak namenski programček Ob kateri uri bo budilka zvonila, je prikazano takrat ko jo nastavljaš in 5 minut prej kot bo zvonila, takrat jo lahko tudi sklopiš še preden začne zvoniti Koledarja niti ne rabim, vem pa da če si spet poinštaliraš namenski koledar, vse to lahko narediš Sam se boš moral odločiti če boš profitiral, vsake oči imajo svojega malarja! Napisal/-a javr » 10 Apr 2016, 11:20 @alividmar: ne gre; - na koledarju dvotapnem datum 12.april; - vtipkam "event name" in "location"; - tapnem na "more" in odpre se "GMT...." ter čisto spodaj "repeat"; - potegnem ekran gor in pokaže se "repeat: none (daily, weekly, itd)"; - izberem "daily" in ni možnosti "every 2 day"; če izberem "set number of times 5", bo izbralo prvih 5 dni; - izberem "weekly" in ni možnosti "every 2 day"; če izberem "set number of times 5", bo to ponavljalo prvih 5 torkov. Napisal/-a javr » 10 Apr 2016, 11:21 radix je napisal/-a: Jaz funkcijo za naraščajočo glasnost imam. Imenuje se "Increasing ring volume". tmp_5737-Screenshot_2016-04-08-09-46-55-1835485810.png kateri mobi je to in kateri op.sistem ? Napisal/-a radix » 10 Apr 2016, 11:24 Xperia Z, CyanogenMod 12. Napisal/-a alividmar » 10 Apr 2016, 12:53 Se ti opravičujem. Imam nameščen GOOGLE CALENDAR PS Zaslonsko sliko posnameš tako da hkrati stisneš gumba POWER in VOL-. Za DOMAČI ZASLON (HOME) uporabljam NOVA LAUNCHER, lahko izklopiš vse animacije in deluje izredno hitro. To ti pomaga če (ko) menjaš znamko telefona, vsak proizvajalec ima svoj domači zaslon, z NOVO pa imaš na vseh telefonih enako. Shraniš nastavitve, ter jih po novi namestitvi uvoziš. Napisal/-a javr » 10 Apr 2016, 15:43 alividmar je napisal/-a: PS Zaslonsko sliko posnameš tako da hkrati stisneš gumba POWER in VOL-. nobene reakcije na kombinacijo teh dveh gumbov. Mogoče je kaj drugega, se še nisem prebil skozi 100 strani navodil. Napisal/-a javr » 12 Apr 2016, 06:04 ob vsem tem "tapkanju" ugotavljam, da v telefonu nekaj ropota, če po njem potrkam zgoraj levo-desno in ne ropota, če potrkam spodaj levo-desno. Predvidevam, da v notranjosti ne bi smel imeti nekih gibljivih delov ? Lahko še kdo drug preizkusi, predvsem lastniki LG G4 S, in poroča o rezultatih ? Na posnetku se razlika v odzivu na trkanje najbrž ne sliši, vidi pa se kje in na kakšen način potrkati. Napisal/-a Cloud » 12 Apr 2016, 06:12 1. Telefon prodaš čim prej in greš nazaj na to kar si imel prej 2. Zgubiš živce z uveljavljanjem stvarne napake Napisal/-a javr » 12 Apr 2016, 09:31 dobil sem razlago, da gre za normalno delovanje aparata, saj ima aparat v notranjosti kamero, ki ima autofocus, kar pomeni, da je leča fotoaparata gibljiva, in zaradi tega se sliši šum če po telefonu potrkaš. Napisal/-a MarkoM » 12 Apr 2016, 12:58 Mislim, da boš moral menjati mobilca, ker niti ene pozitivne lastnosti še nisi našel. Napisal/-a javr » 12 Apr 2016, 15:16 ne gre za iskanje negativnih/pozitivnih lastnosti; to je moj prvi smart-fon in nekaterih stvari pač ne vem, zato sprašujem Napisal/-a javr » 14 Apr 2016, 06:12 LG G4S (H735): ne kliče in ne vibrira, zato se nabirajo zgrešeni klici. Zvok ni izklopljen, vibrator ni izklopljen. Zaenkrat še ne bi delal nekih resetov. Katere nastavitve naj preverim ? Od posebnosti opazim edino zvezdico na vrhu ekrana, ki je prej ni bilo in ne vem kaj pomeni, v navodilih pa je omenjena samo v zvezi s "priljubljeni". Napisal/-a alividmar » 14 Apr 2016, 07:20 Zvezdica pomeni "PRIORITY" . Vklopil si način ki te opozarja samo na določene klice. Greš pod SOUND ̨NOTIFICATIONS najdi DO NOT DISTURB, če je ON je to to , lahko pa imaš tudi časovno od do, tam pa klikneš na napis DO NOT DISTURB. Napisal/-a javr » 14 Apr 2016, 10:10 alividmar je napisal/-a: Zvezdica pomeni "PRIORITY" . zgleda, da se mi je nekako ponesrečilo da sem nastavil "Priority only", kar si razlagam, da bi mobi zvonil samo če bi me klical kdo, ki ga imam v imeniku označenega kot "zelo pomemben". Sicer je res, da se je na ekranu zgoraj pojavila zvezdica, a pri podrobnejši razlagi simbolov, ko zgornjo napisno vrstico potegneš dol za dodatna pojasnila, je pisalo le "No notifications", v navodilih za uporabo pa tudi nisem zasledil neke razlage, pa tej zvezdici nisem pripisoval nekega pomena, bo že izginila. Pa me začnejo spraševati zakaj se ne javljam na telefon; preizkusim še sam, in res: na ekranu vse normalno, kaže kdo kliče, a telefon ne zvoni in ne vibrira. Vzpostavim kontakt s servisom, kjer pa so me najbrž narobe razumeli in mi svetovali, da mora biti na "No interruptions" - torej še slabše kot prej: mobi ne bi zvonil niti če bi klicali največji pomembneži. Se je pa tudi spremenil znak v zgornji vrstici, tokrat v malo bolj razumljiv simbol, a še zmeraj nisem ugotovil za kaj gre. Odgovor od alividmar je razjasnil zadeve: biti mora na "All interruptions" - torej, vsi me lahko motijo Ne vem pa še kako si razlagati polje "Advanced - Priority only": mi bo tako, kot je sedaj obkljukano, zazvonilo samo za zabeležke v koledarju, označene kot "zelo pomembne", dohodni klici in SMS-i pa bodo zvonili vsi po vrsti, ne glede na pomembno-nepomembno ? Napisal/-a alividmar » 14 Apr 2016, 17:55 Sam imam drugače v menijih. Boš moral preizkusiti. Sam imam v meniju DO NOT DISTRURB on ali off. Nastavljeno imam da me ne moti ponoči od - do določene ure vsak dan. Še enkrat zaslonska slika. Če stisneš gumb za vklop in takoj zatem še gumb za zmanjšanje glasnosti in ju držiš hkrati par sekund se ne zgodi nič?? EH Uporabnik bi pričakoval da bo vsaj pri istem proizvajalcu podobno če ne enako (menuji in podmenuji) ;( Napisal/-a javr » 14 Apr 2016, 19:09 alividmar je napisal/-a: Še enkrat zaslonska slika. Če stisneš gumb za vklop in takoj zatem še gumb za zmanjšanje glasnosti in ju držiš hkrati par sekund se ne zgodi nič?? nič oziroma glasnost gre na nulo. Zaenkrat sem v navodilih glede zaslonske slike našel samo to, da se jo lahko naredi s funkcijo "Quickmemo+": Funkcija QuickMemo+ omogoča ustvarjanje beležk in zajemanje posnetkov zaslona. Z možnostjo QuickMemo+ lahko preprosto in učinkovito ustvarjate beležke med klicem, s shranjeno sliko ali na trenutnem zaslonu telefona. 1 Dotaknite se vrstice stanja, jo povlecite navzdol in tapnite (simbol); 3 Tapnite (simbol), če želite shraniti trenutno beležko v QuickMemo+ ali Galerija. Zgleda da sem si kupil pameti s tem telefonom. V dveh letih, kolikor sem vezan na Telekom, bom že ugotovil kaj vse mu manjka in potem več sreče z naslednjim pri Telemachu, če se bo Telemach do takrat pokazal kot zanesljiv ponudnik signala kjerkoli v SLO 24 ur na dan. Napisal/-a alividmar » 14 Apr 2016, 20:15 Prvo gumb za vklop nato takoj gumb za zmanjšanje glasnosti. Skoraj istočasno, če zamudiš se glasnost zmanjša. Nato držiš kakšno sekundo in naredi zajem. Napisal/-a javr » 18 Apr 2016, 19:53 LG G4S: kako poslati več kot eno datoteko preko BT na PC ? Pri SonyEricsson: mark -> mark several -> send as -> bluetooth. Pri LG, v File Manager ali v Gallery ne najdem niti "mark", kaj šele "mark several". V File Manager lahko označim datoteke samo za "move", "copy" in "delete". Napisal/-a javr » 18 Apr 2016, 21:23 našel, a ne morem izbrisati prejšnjega prispevka: tri navpične pike -> share -> označiš datoteke -> bluetooth. Ne kaže pa procent prenešene datoteke in tudi BT se ne izklopi samodejno ko so datoteke prenešene. Napisal/-a javr » 21 Apr 2016, 23:04 montiral zaščitno steklo in silikonski etui , seveda nekaj dni po tem, ko mi je nezaščiten telefon padel z dveh metrov na keramične ploščice. Na etui nimam pripomb, steklo pa je verjetno odpad - nekaj, kar ni šlo skozi kontrolo za v redno prodajo; pod steklom so namreč štirje zračni mehurji, ki jih nikakor ne morem spraviti ven, najbrž zaradi nepravilne oblike stekla; so pa na robovih ekrana, tako da uporabe ne motijo. Zraven sta bili tudi dve nalepki, katerima ne vem pomena: za "dust absorber" sem na Youtube našel da s tem odstranjujejo prah po tem ko ekran pobrišejo najprej z vlažno in potem s suho krpo. Za "guide sticker" pa ni zadetkov. Predstavljam si, da bi to naj bila neka pomoč pri nameščanju stekla. Napisal/-a krko » 22 Apr 2016, 10:09 Da se zaščitno steklo pravilno nalepi je treba kar nekaj spretnosti. Ne rata v vsakem poizkusu. Ravno tako je s folijo. Napisal/-a javr » 28 Apr 2016, 11:11 ali se tudi za mobi rabi/uporablja kakšen antivirus ? Kaj uporabljate ? Na računalnikih imam AVG. Je to ok tudi za mobi ? Napisal/-a Cloud » 28 Apr 2016, 11:21 Kasperski ima neke mobile antiviruse. Nevem pa koliko je to zares uporabno Napisal/-a javr » 29 Apr 2016, 11:24 kako slikate-fotografirate z mobiji na tapkanje ? Meni nikakor ne uspe narediti tako ostre slike kot je v predogledu, ker vedno, ko tapnem na ekran, aparat stresem in slika je temu primerna. Napisal/-a VolkD » 29 Apr 2016, 12:12 javr je napisal/-a: kako slikate-fotografirate z mobiji na tapkanje ? Meni nikakor ne uspe narediti tako ostre slike kot je v predogledu, ker vedno, ko tapnem na ekran, aparat stresem in slika je temu primerna. Se mi še ni zgodilo. Bi moral res treščiti po njem. Tako da verjetno ne bo zaradi tega. Napisal/-a Cloud » 29 Apr 2016, 15:27 Imam tudi jaz take probleme. Vecinoma ko je slaba svetloba. Ce se slika kaj na soncu pa so dokaj lepe slike Napisal/-a rafaellsi » 29 Apr 2016, 17:30 Če imaš možnost nastavi "Self timer" oz. "samosprožilec" na 2s, ki naredi sliko 2s potem ko pritiseš sprožilec. Žal to ni rešitev za dinamične posnetke ... Napisal/-a S53SG » 01 Maj 2016, 13:09 Pri vseh je to problem.. malce bolj imuni na to so telefoni z optično stabilizacijo; Samsung Galaxy S7, LG G5, iPhone 6s plus. Napisal/-a Cloud » 01 Maj 2016, 14:34 Kdaj pa reši težave že samo aplikacija s katero se slika. Če slikam z Snapchat mi naredi telefon veliko lepšo sliko, kot pa z privzeto kamero Napisal/-a javr » 01 Maj 2016, 16:31 neverjetno, da moraš za skoraj vsako stvar uporabljati posebno/dodatno aplikacijo, če želiš delovanje mobija približati tistemu, kar si bil navajen zadnjih 10-15 let; kot da tisti, ki so spisali Android, nikoli niso uporabljali navadnih mobijev za kaj drugega kot za klicanje; pa ne rečem, če bi to bil Android 1.0; pri 5 ali 6 ali koliko je že sedaj, pa bi že morali priti na nivo 10 let starih Sony Ericssonov, Nokij, itd.; vse skupaj malo spominja na Google Chrome, katerega prva uporaba je tudi rahlo "šokantna": zgolj osnovni program za brskanje po internetu; že če hočeš kakšno stvar shraniti pod priljubljene-bookmarks ali prebirati RSS, moraš za to naložiti posebni dodatek; spominja tudi na Googlovo odpornost proti željam uporabnikov: v Gmail se redno pojavlja sporočilo "[Message clipped] View entire message", predvsem pri Hoferjevih in Tušovih reklamah, odreže pa tudi veliko avtomatskih podpisov; v Gmail Help Forumu so se pritožbe na to temo začele zbirati leta 2011 pod naslovom "How do I stop gmail from trimming messages? - it's driving me mad!" in obsegajo sigurno že nekaj sto sporočil, a Google je povsem imun na to. Najbrž je isto pri Androidu (predvidevam, da sta Google in Android nekako povezana): sigurno so dobili že na tisoče pripomb in predlogov uporabnikov starih mobijev iz celega sveta, ki pri Androidu pogrešajo funkcije ki so bile pri navadnih mobijih nekaj vsakdanjega, a so na to povsem imuni. Vsaj predvidevam, da je za vse skupaj kriv Android, in ne LG. Napisal/-a Cloud » 01 Maj 2016, 16:58 Proizvajalec si izbere, katere programe bo dal na določen telefon. In ko bi se vsi ne samo sony držali "manj je bolje". Zato pa imaš na milione aplikacij, da si jih naložiš ali pa costum ROMe. Napisal/-a javr » 01 Maj 2016, 17:07 saj ne gre za to da programov ni, ampak da tisti, ki so, delujejo pod pričakovanji v primerjavi z 10 let starimi mobiji. Kot npr. Zastavin fičo letnik '75 je imel avtomatsko lučko v kabini (se je prižgala ko si odprl vrata in ugasnila, ko si jih zaprl). Renaultova katra letnik '90 bi torej morala biti svetlobna leta naprej v vseh pogledih, ampak - imela je luč v kabini, a si jo moral ročno vklopiti/izklopiti. Napisal/-a radix » 01 Maj 2016, 17:37 No, ti novi Android telefoni so pa kot avto, primerljiv z BMW serije 6. Samo dobi se jih brez gum, sedežev in vse ostale opreme. Vse to se lahko povsem po svojem okusu (večinoma brezplačno) downloada. Torej so vse primerjave povsem brezpredmetne. Napisal/-a javr » 11 Maj 2016, 11:48 rafaellsi je napisal/-a: Če imaš možnost nastavi "Self timer" oz. "samosprožilec" na 2s, ki naredi sliko 2s potem ko pritiseš sprožilec. Žal to ni rešitev za dinamične posnetke ... še en problem: ne najdem kako kamero-video nastaviti na stabilizacijo slike - to je če hodiš po terenu in nekaj snemaš, da je slika pri miru. 10+ let star Pentax fotoaparat to ima; za Android l.2016 pa najbrž spet rabim posebno aplikacijo ? Katero bi priporočili ? Stabilizacija videa na Youtube je katastrofa; naredi tako, kot da betonski stebri valovijo v vetru; dobiš morsko bolezen ko gledaš takšen video. Napisal/-a javr » 11 Maj 2016, 18:49 LG G4S danes prvič zablokiral: - ni odziva na vpis PIN; - ni odziva na tapkanje po ekranu; - ni odziva na poteg po ekranu gor-dol-kamorkoli; - ni odziva na kratek pritisk na katerokoli od treh tipk; - ni odziva na dolg (enominutni) pritisk na katerokoli od treh tipk; - ni odziva če pokličem na številko tega telefona. Odstranil sem baterijo in jo ponovno vstavil in sedaj deluje. Kaže, da nekam zapisuje dogajanje (log) ob takšnih zastojih. Kje najdem ta log ? Se da iz tega loga videti zakaj je zablokiral in kaj storiti da se to ne ponovi nikoli več ? Napisal/-a Cloud » 11 Maj 2016, 19:02 Da se nikoli ne ponovi, bo bolj težko to se pač zgodi vsake toliko časa in nimaš kaj. Tudi računalnik kdaj zmrzne Napisal/-a alividmar » 11 Maj 2016, 20:17 Stabilizacija mora biti vgrajena v aparat, LG G4S po podatkih na GSM Areni nima stabilizacije vgrajene. Napisal/-a javr » 08 Jun 2016, 11:17 alividmar je napisal/-a: Imam nameščen GOOGLE CALENDAR hvala, deluje. Le da ne morem ugotoviti od kod 3-9-minutna zakasnitev pri obvestilih. Npr. če nastavim naj me vsak dan ob 12:00 uri obvesti da je ura 12, to naredi tam nekje med 12:03 in 12:09 . Napisal/-a luccabrassi » 09 Jun 2016, 06:41 meni 3 osna stabilizacija deluje na videu http://laptopmedia.com/smartphone-revie ... redefined/ Napisal/-a robi » 17 Jun 2016, 15:32 Nimam sicer tehnološko nabite igrače, kot so vaše, imam pa robusten, zanesljiv telefon. Prej sem imel samsung xcover2, pa je imel gor nesnage in je štekal že nov. Potem sem kupil doogee titans2 pred več, kot letom dni (začetek 2015). Bil je prvi telefon z lolipop (original je imel 4., pa sem potem nadgradil), ima 4000 mah baterijo, ki mi drži 4-5 dni, fotoaparat je povprečen, android je prečiščen in je popolnoma brez nepotrebne navlake (kot je to pri samsungih). Morda sem ga v vsem času izklopil 3x-4x, ker je kaj zaštekalo, pa še to zaradi nalaganja kakih aplikacij. Mi je pa padel na ploščice in je počil ekran. Dal sem čez "kaljeno" steklo, da ne gre naprej in telefon še vedno dela, kot prvi dan. Je pa nekaterim grd na pogled in pa težak (velika baterija in kovinsko ohišje). Proti samsung xcover 2 je dobesedno raketa! In ga bom imel, dokler ne odpove, potem bom spet kupil kakega kitajca podobnih lastnosti, ki se bo po testih izkazal za dobrega. Ima večbarvno diodo, ki sporoča na smsje in zgrešene klice. Sinu pa smo pred kakim mesecem naročili tole: ULEFONE POWER 6050mAh MTK6753 1.3GHz Octa Core 5.5 Zoll 2.5D Corning Gorilla Glass 3 FHD Bildschirm Android 5.1 4G LTE Je še za razrd boljši od mojega, ni tako robusten, baterija drži nenormalno, v delovanju je pa enako hiter ali hitrejši od galaxy edge 7 (ki ga ima žena). Ona ni hotela kitajca, zase in za otroke pa ne kupim več kaj drugega.


Vojna v konzervi »Sem znanstvenica, ki se ukvarja z vojnim dobičkarstvom. Služim na trpljenju in izgubi ljudi in se prepričujem, da je to dobro zanje. V toploti svoje mehke raziskovalne komore, oborožena in zaščitena z zidom znanja in knjigami namesto opek, si postavljam spomenike in gradim klube oboževalcev, ki me bodo citirali.« Nena Močnik, avtorica doktorske disertacije z naslovom PREŽIVELA TELESA, UMRLE ŽENSKOSTI: Seksualnost v naracijah o preživelih žrtvah posilstev v bosanski vojni, se je po končanem raziskovalnem delu odločila, da bo svojemu doktoratu priložila še eno »prilogo« – performativni esej Konzervirano. Predstava Konzervirano je hrbtna stran znanosti, je popolna in načelna degradacija njenih normativov in na novo vzpostavljeno utelešenje vseh tistih stranskih raziskovalnih produktov, ki se jih znanstveni red z vsemi štirimi otepa. Emocija, vživljanje, sočutje. Stvar se toliko bolj zaplete, ko se raziskovanje določene tematike giba na skrajno tankem ledu, kjer je nemogoče določiti delež osebnega angažmaja, ne da bi pri tem že implicitno vključeval akt parazitiranja in izkoriščanja katastrofičnih dogodkov na račun lastnega, avtorjevega akademskega razvoja in veljave. V potrebo (ki je toliko, kolikor je intimna, tudi profesionalna) po ozaveščanju, arhiviranju, kritičnem pristopu in opozarjanju se nenadoma, tiho kot zrak, priplazi nepovabljena gostja: krivda. Naseli se in pač biva. Nena Močnik je za namen doktorske ekspertize opravila okoli 1500 intervjujev z žrtvami posilstev. Poslušna do znanstvenih paradigem, kakor priznava, je delo opravila preudarno in analitično dognano ter tako, kot se pričakuje: s priporočeno distanco in umetnimi umiki od srhljivih pričevanj, ki jih je vestno beležila in nato zapakirala v procentualne kolače. V uprizorjenem solističnem nastopu Konzervirano (ogled 30. 9. 2016 v Pocket teatru) se brez vsakršnih zadržkov naposled odpravi v soočenje s samo seboj, v borbo in razčiščevanje vseh »moralnih stisk in navlak«, nakopičenih v času njenega empiričnega raziskovanja. Vsebinsko natančno, semantično ekonomično in kritično odmerjeno predstavo lahko razumemo kot insceniran terapevtski obračun, psihoanalitično seanso, v kateri avtorica sočasno izvaja vlogo vprašanega in spraševalca, pacienta in analitika, interpreta in izdelka. Nepretrgan monološki slap (s priloženimi dokumentarnimi izseki, mestoma plastičnimi orisi nasilja in lucidnim, interaktivnim momentom delavnice psihodrame) učinkuje kot transkripcija ranljivega telesa in uma, ki se neprestano boji, da ne prispeva dovolj – ne viru ne prejemnikom, in začenja izgubljati orientacijo, kateremu svetu zaznave naj pripada. Razcepljeno telo, ki išče ravnovesje med resnico, etiko in krikom, se za hip iztrga iz objema akademskega sveta in »odrešujoče« prestopi v gledališki, fiktivni svet kot tisti teritorij, ki dopušča in omogoča, da besedo zamenja meso, statistiko atmosfera in tuje citate lastna izpoved. En sam rekvizit – zdelan kovinski sod – iz prizora v prizor premika svoj namen in signalizacijo, kot velika konzerva, hrapava in groba, je hkrati tudi zatočišče, masovna vprega, ščit, raskavo platno in nadomestna tarča za agresivne popadke. Ujamemo tihi paradoks, ki se nahaja v fenomenu telesnega izpostavljanja. Intervjuji kot obrat prakse k teoriji in predstava kot zasuk teorije k praksi. Izkušnja obeh strani akterk se zavrtinči v svoje nasprotje in zato na nek način metaforično poenoti: zadržano telo, delujoče v akademsko-teoretski sferi, in ranjeno telo, zaznamovano z morasto izkušnjo, se prepustita tujemu pogledu – tvegata novo interpretacijo, nenadoma iz sakralnega objekta postaneta ocenjevano blago. Kako kategorizirati 1500 intervjujev, ki oživljajo travmo, in kako uprizoriti svojo pripadnost raziskavi, ki si za svoje izhodišče izbere rano? V vsakem primeru s konzerviranjem. Doktorat, gledališka predstava, recenzija, vse to je konzerva, ki ji nikoli ne zmanjka dna, pravzaprav se v njej vedno najde celo prostor za še eno vojno.


Vabilo na Besedno postajo: Tekoči trak in poetika avtorjeve pripovedi - O-STA Vabilo na Besedno postajo: Tekoči trak in poetika avtorjeve pripovedi vabljeni na Besedno postajo na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani, kjer se bo v sredo, 14. decembra 2016, ob 17.00 uri (Modra soba, 5. nadstropje) ustavil Peter Rezman s knjigo Tekoči trak. Z avtorjem se bo pogovarjala prof. dr. Alojzija Zupan Sosič. Kako lahko jama zaide, je pisatelj, pesnik in dramatik Peter Rezman predstavil že v svojem romanu Zahod jame. V romanu Tekoči trak, pa ta zahod rudnika obarva še s temnejšimi barvami, ki se imenujejo nečednosti, podtikanja, izkoriščanja, zaobseženi v zelo pogosti besedi današnjega časa: korupciji. V tem etično občutljivem romanu se avtor (in s tem tudi pripovedovalec) zaveda, da je v mešanici etnološkega, ekološkega in družinskega romana najboljša pripovedna poteza angažirana, a hkrati nemoralizirajoča govorica. Filozofska fakulteta Polona Movrin samostojna strokovna sodelavka za spremljanje dejavnosti fakultete / Public Relations Officer T.: +386 1 2411 216, M.: +386 31 325 513 polona.movrin@ff.uni-lj.si, www.ff.uni-lj.si Objava: 08.12.2016 12:29 Ključne besede: izobraževanje sporočilo slovenija znanost 15.1.2019 09:10 // Zanimivosti Ledeniki v Sloveniji - razstava s predavanjem 20.12.2018 14:10 // Izobraževanje 10.12.2018 09:18 // Izobraževanje Besedna postaja in Antologija literature Ivana Cankarja 27.11.2018 08:42 // Izobraževanje Besedna postaja in knjiga Izdati in obstati 19.11.2018 14:29 // Izobraževanje Besedna postaja in konfucijanstvo