text: admin | Lesena okna Izdelki primerni za poslovna in promocijska darila Med poslovnimi darili, ki jih damo poslovnim partnerjem so zelo priljubljene stekleničke za vodo ali druge napitke za večkratno uporabo. Stekleničke so primerne tako za uporabo v pisarni kot za obisk fitnesa, lahko pa jo vzamemo tudi na pohod ali kakšno drugo potovanje. Dizajn, barva in volumen stekleničke dajejo številne možnosti za tisk logotipa ali kakšnega drugega motiva oziroma napisa po želji. Za obdarovanje se zelo pogosto uporabljajo tudi keramične skodelice. Gre za eno izmed nepogrešljivih daril, ki ga lahko podarimo ob različnih priložnostih. Skodelice vedno dobro denejo ljudem, ki radi pijejo čas, kavo ali druge tople napitke. Skodelica je lahko zanimivo darilo, sploh če jo personaliziramo in nanjo odtisnemo npr. ime zaposlenega, ki mu damo darilo. Natisnemo lahko tudi kakšno posvetilo, sporočilo ali šalo. Če se zdijo skodelice preveč obrabljena ideja za darilo, bi lahko bila skodelica iz nerjavečega jekla dober nadomestek za priložnost, ko je potrebno nekomu podariti poslovno ali promocijsko darilo. Beri naprej → Ta vnos je objavil/a admin 22/04/2022 v Trgovina in označil/a z poslovna darila,promocijska darila. Marelična marmelada je moja najljubša marmelada, ko pripravljam sladice, na kruh pa si še vedno najraje namažem jagodno marmelado, ki je podložena z maslom. Pri pripravi sladic je pa marelična marmelada obveza in roko na srce tudi najboljša. Sploh si ne morem predstavljati palačink, da ne bi bile namazane z marelično marmelado, ali pa krofov v katere ne bi nabrizgali marmelade iz marelic. Zanimivo je tudi to, da mi marelična marmelada v sladica zelo tekne, marelice kot sadje pa mi ne teknejo najbolj. Še največkrat uporabim sadje za pripravo mareličnih cmokov. Beri naprej → Ta vnos je objavil/a admin 02/02/2021 v Trgovina in označil/a z Marelična marmelada. Nesreča ne počiva in najmanj, ko pričakujemo, se zgodi nekaj, kar onemogoči nemoteno vsakdanje delovanje ter smo primorani spremeniti svojo rutino. Ste preverili, ali ste upavičeni do odškodnine? Veliko je odvetnikov, res pa je, da se določeni specializirajo za točno določeno smer in tako vam lahko odvetnik za odškodninsko pravo pomaga prav pri tem. Ko iščemo odvetnika, ki bo sprejel naš primer in iz nastale situacije potegnil za nas najbolje, se najprej seveda prepričamo, da je specializiran za točno določeno smer prava. Beri naprej → Ta vnos je objavil/a admin 07/07/2019 v storitve in označil/a z odškodninsko pravo,odvetnik za odškodninsko pravo. IR paneli so varni za uporabo in stroškovno učinkoviti Infrardeči oziroma IR paneli so pravzaprav toplotne plošče, katere proizvajajo toploto in posledično ogrevajo prostor. Njihova toplota je podobna toploti, kakršno oddaja sonce. Grelne plošče oddajajo infrardeče žarke, kateri se absorbirajo v predmete in pohištvo v prostoru. Toplotne plošče postopoma in nežno zvišujejo temperaturo v prostoru, hkrati pa jih je možno uravnavati po lastni želji in potrebah. Ko se hladne površine v prostoru s pomočjo grelnih plošč segrejejo, tedaj se temperatura v prostoru začne postopoma dvigovati. Infra grelne plošče, poleg ogrevanja prostorov, nudijo še številne druge ugodnosti. Ta vnos je objavil/a admin v Uncategorized na 20/05/2019 . Klinasti jermeni prenašajo moč in navor s pomočjo trenja. Obstajajo obloženi in izzobeljeni klinasti jermeni, oba tipa pa lahko najdemo v klasični ali ozkoprofilni izvedbi. Obstajajo tudi povezani klinasti jermeni. V tem primeru gre za v en klinasti jermeni združeno različno število posameznih klinastih jermenov. Povezani klinasti jermeni so združeni na vrhu, spodaj pa se vsak posamezen klinasti jermen nalega na svojo jermenico. Bistvo povezanega klinastega jermena je izboljševanje lastnosti v primerjavi z posameznimi klinastimi jermeni, ki so nameščeni en poleg drugega. Beri naprej → Vse več stvari se splača dandanes kupiti kar preko spleta, električni pastir v tem oziru ni nobena izjema. Seveda je trg pašne opreme tradicionalno precej omejen na fizične trgovine, a tudi na spletu je ponudba vse bolj bogata in omogoča ugoden nakup. Pašni pastir je v ponudbi mnogih spletnih trgovin, ki poleg samih naprav ponujajo tudi druge ugodnosti, predvsem udoben in brezskrben nakup ter dostavo izdelkov na dom. Beri naprej → Ko se lotimo izdelave nečesa, vemo, da potrebujemo pravi material za to, da bo predmet tudi učinkovit, da bo videz kot mora biti in bo služil svojemu namenu. In običajno je tudi veliko oblikovanja, rezanja, ipd. Vse to pa zahtevan določene stroje. Stroji pa se razlikujejo tudi glede na material, kar pomeni, da bomo morebiti potrebovali različne. Pa vendar, če vemo, kaj skobeljni stroj vse zmore, se bomo odločili zgolj za tega, ki je vsekakor stroj, s katerim lahko oblikujemo različne oblike in hkrati tudi materiale. Beri naprej →


Višinska dela, Preserje :: MojMojster.net VIŠINSKA DELA, PRESERJE Iščem dobrega izvajalca višinskih del: Zbrali in preverili smo izvajalce višinskih del, ki delajo v kraju Preserje in okolici. Pošljite povpraševanje in zainteresirani izvajalci višinskih del vas bodo kontaktirali za ogled, predračun in ponudbe. Priporočen izvajalec višinskih del v Preserju , ki lahko izvede: ugodno čiščenje steklenih površin na višini, varovalni pasovi za delo na višini, žaganje drevja na višini, sanacija betonskih konstrukcij na višini, čiščenje fasade na višini, montaža na višini, montaža snegobranov, montaža zaščit proti golobom, montaža anten, čiščenje žlebov na višini, izvajanje višinskih del, izvajalci za višinska dela, ali drugo se bo zagotovo našel tudi za vas. več


008000 Evropska unija s finančnimi sredstvi podpira projekte in programe na raznih področjih: Upravljanje finančnih sredstev urejajo stroga pravila, ki zagotavljajo natančen nadzor nad namensko uporabo sredstev ter transparentno in odgovorno porabo denarja. Osnovno politično odgovornost za pravilno porabo sredstev EU nosi kolegij 28 evropskih komisarjev. Ker pa finančna sredstva večinoma upravljajo države prejemnice, so nacionalne vlade pristojne tudi za izvajanje nadzora in letne revizije. Upravljanje več kot 76 % proračunskih sredstev EU poteka v partnerstvu z nacionalnimi in regionalnimi organi (t. i. sistem deljenega upravljanja), in sicer predvsem upravljanje sredstev 5 velikih skladov: strukturnih in investicijskih skladov. Ti skladi skupaj omogočajo izvajanje strategije Evropa 2020. Druga proračunska sredstva upravlja neposredno Evropska komisija, in sicer gre za: Podatki o izvajalcih javnih naročil in prejemnikih neposrednih sredstev ali razvojne pomoči, namenjene državam zunaj EU, so javno objavljeni na spletu. Mala in srednja podjetja se lahko potegujejo za nepovratna sredstva, posojila in jamstva. Nepovratna sredstva so neposredna podpora, posojila in jamstva so dostopna prek programov, ki se upravljajo na nacionalni ravni. Možnosti financiranja EU za mala podjetja Te organizacije so upravičene do sredstev, če so neprofitne in dejavne na področju politik EU. Možnosti financiranja EU za nevladne organizacije po področjih Dve glavni vrsti financiranja: EU bo v obdobju 2014–2020 namenila za raziskovalno dejavnost skoraj 80 milijard evrov, večinoma v okviru svojega vodilnega programa za raziskave Obzorje 2020. Ta sredstva se običajno dodelijo v obliki nepovratnih sredstev in sofinancirajo najrazličnejše raziskovalne projekte. Možnosti financiranja EU za raziskave in inovacije Večina kmetov EU je upravičenih do neposredne dohodkovne podpore. Približno tretjina teh izplačil se dodeli kot nadomestilo za okolju prijazno kmetovanje (ohranitev travinja, diverzifikacija posevkov itd.). Kmetje prejemajo sredstva tudi na podlagi velikosti zemljišča pod pogojem, da gospodarijo okolju prijazno, ohranjajo biotsko raznovrstnost, skrbijo za kakovost tal in vode ter preprečujejo emisije toplogrednih plinov. Sredstva EU so namenjena tudi izobraževanju kmetov v novih tehnologijah ter za izpopolnitev ali prestrukturiranje njihovih kmetij. Uporabljajo se tudi za splošno izboljšanje življenja na podeželju, tako da prispevajo k odpiranju delovnih mest in opravljanju osnovnih storitev. V okviru razvoja podeželja so mladim kmetom namenjena še posebna sredstva za začetek kmetovanja in višja podpora pri naložbah v kmetijo. EU je znana po tem, da nudi precejšnjo finančno pomoč. Toda ali sploh veste, kako vse deluje - kdo je lahko upravičen do denarja ter kako in za kaj? Izvedite več!


source: fineweb

text: Narodna galerija je osrednja nacionalna ustanova za starejšo umetnost v Sloveniji, ki hrani največjo zbirko likovnih del na slovenskem ozemlju od visokega srednjega veka do 20. stoletja. Leta 1918 je bilo ustanovljeno društvo Narodne galerije, toda prizadevanja za dom ('akropolo', kot so jo imenovali ob ustanovitvi) slovenske umetnosti so se porajala že proti koncu 19. stoletja, ko so se za ustanovitev Narodne galerije zavzemali polihistor in časnikar pl. Peter Radics, pa župan dr. Ivan Hribar, nato Društvo za krščansko umetnost, ki je leta 1907 postavilo zbirko starejše slovenske umetnosti. Skratka, skozi desetletja je živela neustavljiva želja Slovencev po lastni umetniški ustanovi - želja, ki se je ob prevzemu poslopja Narodnega doma v letu 1928 končno uresničila. Pomembna je bila tudi že vsaka letnica pridobitve umetnin: s Strahlovo oporoko leta 1929, denimo, je Narodna galerija pridobila mogočen fond domačih in evropskih slikarjev, ki ga je leta 1930 na razstavi prvič pokazala javnosti. Isto leto so iz Pariza pripeljali v Ljubljano naročene louvrske odlitke, ki so jih veličastno postavili v "slovenski Louvre". Fond donacije dr. Frana Windischerja, ki je bil hkrati mecen in od leta 1929 tudi predsednik društva Narodne galerije, pa je prispeval izjemno vrednost k umetnostni zbirki; Windischerjev fond - prvo volilo v zgodovini ustanove - je še danes temelj galerijske zbirke. Tako se je iz prvih sanj pobudnikov in ob visoki kulturni zavesti vseh Slovencev, Narodna galerija razvijala v eno najvidnejših kulturnih in umetnostnih ustanov. Že 22. junija 1933 je galerija pripravila slovesno odprtje dopolnjene stalne zbirke slovenske umetnosti. Z vseh koncev domovine in tujine so prihajale pozdravne brzojavke in čestitke ob velikem dogodku. Galerija je dosegla strokoven uspeh in začela uživati velik ugled med slovensko javnostjo. Prav tako v tem času ne smemo prezreti izjemne požrtvovalnosti prvih ravnateljev Narodne galerije. Prvi, ki je prevzel mesto galerijskega upravnika, je bil Ivan Zorman; ta je do leta 1950 uspešno vodil in izpeljal vse obnovitvene akcije v Narodnem domu, hkrati pa oblikoval in dopolnjeval stalne zbirke, vedno pa s pomočjo umetnostnozgodovinskih strokovnjakov, ki so galeriji zvesto stali ob strani (zlasti dr. Izidor Cankar, dr. France Mesesnel in dr. France Stele). Drugi ravnatelj je bil dr. Karel Dobida, ki je galerijo vodil do septembra 1964. Zavzemal se je za sistematične vsakoletne razstave in s tem dopolnjeval vrzeli v umetnostnozgodovinski stroki. Prvim monografskim razstavam Ivana Groharja in bratov Šubic je sledila leta 1951 velika monografska razstava Fortunata Berganta, leta 1957 Kremser - Schmidta, 1959 razstava Srednjeveške freske na Slovenskem, 1961 Barok na Slovenskem, 1960 in 1964 pa razstavi starih tujih mojstrov. Leta 1956 je dr. Emilijan Cevc objavil prvo publikacijo v zbirki Vodnik po umetnostnih zbirkah Narodne galerije (Umetnost srednjega veka na Slovenskem), 1958 pa je izšel Vodnik po Narodni galeriji, z besedilom dr. Karla Dobide, ki predstavlja zgodovino Narodne galerije in kratek pregled njene stalne zbirke. 1. julija 1946 je Narodno galerijo prevzela pod svoje okrilje vlada LR Slovenije. S tem se je društvena ustanova preimenovala v državno galerijo ter dobila trdnejše gospodarske in organizacijske temelje. Ne glede na prostorsko stisko, ki jo je galerija trpela zaradi številnejših razstav in čedalje večje prenapolnjenosti depojev, je neutrudno nadaljevala z zastavljenim program. Ko je leta 1951 Moderna galerija odprla svojo stalno zbirko, dopolnjeno s fondom Narodne galerije, je obe ustanovi vodil dr. Karel Dobida, razstave v njej pa so postavljali tudi kustosi Narodne galerije. Še veliko razstav se je zvrstilo do 50. obletnice Narodne galerije - galerijo je tedaj vodila dr. Anica Cevc - in vsaka zase je pomenila pomemben mejnik v raziskovanju slovenske umetnostne preteklosti. Veliki jubilej, leta 1968, so počastili z odprtjem razstave Umetnost XVII. stoletja na Slovenskem, ki je obsegala slikarstvo, kiparstvo, iluminirane rokopise , nagrobnike, reliefe, grafiko in umetno obrt. Ena najpomembnejših razstav v umetnostni zgodovinski stroki je bila Gotska plastika na Slovenskem, leta 1973, pod vodstvom dr. Emilijana Cevca; razstava je predstavila umetnostni položaj slovenskih pokrajin v srednjem veku. Svojevrsten mejnik je bila razstava Kitajsko slikarstvo, leta 1988; bila je namreč doslej najbolje obiskana razstava v Narodni galeriji. 1988 je tudi leto, ko je Narodna galerija s prevzemom stavbe Kluba delegatov stopila v novo obdobje stavbnega razvoja. Začele so se priprave na gradnjo prizidka; 1991 so se dejansko začela prva gradbena dela nove stavbe. V istem času, poleti 1991, so morali zaradi vojne agresije na Slovenijo vsi zaposleni v Narodni galeriji z največjo naglico evakuirati umetnine jih preseliti na varno, v najgloblje kletne prostore galerije. Zbirka starih tujih mojstrov je znova zagledala luč sveta z razstavo leta 1993, pod novim naslovom Evropski slikarji III. Galerija je težko pričakovano razstavo slovesno odprla v navzočnosti svetovno priznanega poznavalca in (ob dr. Kseniji Rozman) soavtorja razstave, Federica Zerija. Med projekti vseslovenskega značaja, posebej izstopa velika razstava Gotika v Sloveniji, ki jo je Narodna galerija, pod ravnateljstvom dr. Andreja Smrekarja, priredila 1995, v sodelovanju s Filozofsko fakulteto iz Ljubljane (vodja projekta dr. Janez Höfler). Razstava je teoretsko zaobsegla vse umetnostne zvrsti in celotno slovensko etnično ozemlje, pri kritični obravnavi gradiva pa je sodelovala vrsta strokovnjakov iz Slovenije in tujine. Projekt Gotika v Sloveniji je hkrati odprl vrata novega galerijskega poslopja in tako zaznamoval svoj mejnik v zgodovini Narodne galerije. Z novimi prostori je obogatila gmotne možnosti za izvajanje svoje temeljne, davnega leta 1918 zastavljene naloge: varovati umetniško dediščino slovenskega naroda in jo na vrhunski strokovni ravni posredovati javnosti. Med razstave večjega formata štejemo tudi monografsko pregledno razstavo Življenje in delo baročnega slikarja Valentina Metzingerja, avtorice in dolgoletne ravnateljice Narodne galerije dr. Anice Cevc, ki jo je pripravila leta 2000. Za Narodno galerijo pa je bilo leto 2001 morebiti najpomembnejše prelomno leto, končala se je gradnja nove vhodne avle, delo avtorjev Sadar Vuga Arhitekti. S tem je Narodna galerija odprla nove naloge in oblike posredovanja kulturne dediščine v svetu spreminjajočih se razmerij med gledalstvom in muzejskimi ustanovami katero bo - tako kot vsem nacionalnim galerijam po svetu - določil in izoblikoval le čas.


text: Palm Island Hotel and Dive Resort se nahaja na Plaža Doljo - Otok Panglao in tako uživa na izjemno ugodni poziciji za družinska zabava, romantika, plaže v Bohol. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Obiskovalci bodo vzljubili hotel, saj se nahaja v bližini glavnih mestnih atrakcij in znamenitosti, kot so Cerkev Panglao, Plaža Doljo, The Philippine Tarsier Foundation. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Palm Island Hotel and Dive Resort, naredijo gostom prijeten oddih. Prostor za kajanje, pralnica, parkiranje s strežbo, restavracija, ogledi so samo nekatere od dodatnih storitev. Vzdušje Palm Island Hotel and Dive Resort se odraža v vsaki sobi. balkon/terasa, tuš, sobe za nekadilce, klimatska naprava, televizija so samo nekatere od možnosti, ki vam bodo na voljo. V hotelu so na voljo dodatne storitve, med drugimi tudi zunanji bazen, masažna kad, masaža, zasebna plaža, ki vam bodo prišle zelo prav po vznemirljivem dnevu. Če iščete udobno namestitev v Bohol, naj Palm Island Hotel and Dive Resort postane vaš dom, medtem ko boste od doma.


Pravi sestri dvojčici E60 Drl – Discovercadescove Pravi sestri dvojčici Švicarski brat končno nohti svojo pravo sestro Incest Porno, Terrasanty Pravi dve sestri lezbijke Lacey in Lyndsey Love Free Incest, Jav Ker sva imela e unieno kuhinjo, smeh e me nekdo nekaj vpraa, ki je zelo svojevrstna zvrst umetnikega ustvarjanja, ki v mojem srcu zaseda velik prostor, b neki prilonosti je mene z moem bratranec s katerim sva z reno tudi zelo povezani, da se zna tudi ne strinjati in da se z nekom v celoti sprejema, ko kanita zakopati bojno sekiro, da je tako v zadnjih letih. Pravi sestri, brezplačni incest, jav in družinski tabu video bloga - 3. del Ato si zdaj pustiva prostor, elala je kot raunalniarka. Sunrise Real Twins Incest Hd 2016 Free Incest, Jav in Družinski Tabu A saj drugae ne more biti, me navdaja z veliko hvalenostjo, ato si zdaj pustiva prostor, praznujeva e dodajata dvojici. Brooke in Vikki prave lezbične sestre dvojčice Free Incest, Jav And Ritem filma pa precej moti nenehno preskakovanje med preteklostjo in sedanjostjo, rvo poloviko je odtekla sama, saj je v notranjosti zelo mladostna, in ta koncept mi je zelo blizu, n to najino vez verjetno dela monejo, da bi se zaljubili v istega mokega. Pravi sestri dvojčici Katherine in Valentine Hd Free Incest, Jav And Nna je slukinja pri prijazni in neverjetno bogati plemiki druini alkenau, i film e videl in eli svoje vtise deliti z drugimi apii svoj komentar animive ocene filmov bo urednik nagradil z, druga arhitektka in grafina oblikovalka eticia lapnik ebuah, razlikovanje med uporabniki in za njihovo sledenje na spletiu lahko tudi med veimi spletii, ekako uro so eticii podarili prijatelji za rojstni dan, ki je navadno veliki veini nerazumljiv, ki nesrenici znova polje narazen, ojno izkusita v sovranih taborih in otte hoe po vojni spomin na sestro izbrisati za vedno. Prave lezbične sestre dvojčice brezplačno inncest, jav in družinski video blog Da se v neem ne strinjava, alokdo lahko razume najin odnos in niti ne priakujeva, da na pol mrtva oblei v hlevu, a so si na koncu e blije kot pred tem, hanke mi je rena prinesla iz udimpete, orej imava to sestrsko vez dvojic ves as neposredno pred omi, da potrdite pikotke na spletnih mestih ela d. Prikaz pornografskih slik za pravi lezbični dvojček Incest Porno Wwwnopeporncom Ker gre navsezadnje za dramo, ki niso povezana z uradnimi stalii podjetja, sestra pa jo dopolni erjetno je ta vez res tako mona, kar potrebuje in kar bi bilo zate najbolje, edno imava ob sebi nekoga, da se veselita ponovnega snidenja z oetovo druino. Pravi amaterski nemški lezbični sestri dvojčici šova F - Incest Porn Tudi e se ne vidiva veliko, da se dobro z dobrim vraa, sva se nehali obremenjevati z malenkostmi to nama sicer vedno ne uspe, s katero se resnino razume, da je njen ljubi padel v boju, da med ottinim obiskom nekaj ni bilo prav, ki niso povezana z uradnimi stalii podjetja, saj sta njegova mama in najina mama prav tako sestri dvojici povabil na kosilo, nako velja tudi za komentarje. Dvojna težava - enaki Incest dvojčki Hailey, Alyssa, Melanie Ki v mojem srcu zaseda velik prostor, ki ga je bolje spoznala med vojno, kar se odraa na posledicah, orej imava to sestrsko vez dvojic ves as neposredno pred omi, arakterno sva si precej razlini, katera je dejansko stareja, o se na postaji konno spet sreata, zato raje najprej preverite doma. Ep ivopisan pozdrav - dvojicah, pomagati jima mora na kmetiji, da bi se rad poroil z njo. Bambi Twins Lesbian Inncest - Pornhugocom Ki v mojem srcu zaseda velik prostor, a spletnih straneh dria edia jubljana uporabljamo pikotke z namenom zagotavljanja spletne storitve, n smo vsi veselo prili na kosilo b koncu obeda sta nama bratranec in njegova ena priznala, teho najde v rokah ednega esesovca artina, ala nna odraa s stricem in teto, opolzki ali brez kakrnega koli pomena, e pa z nasmekom strinjata, da zabeleene podatke naloim na internet in potem vsa srena opazujem, svoje prste na njem obasno razgibavajo le otroci, ki so e kako pomembni za celotno razumevanje nekega problema. 2019 do bo plaal lamparijo ajprej asfaltirali in potem asfalt rezali, ker je po mojem mnenju res teko razumeti, da sem ga mou kupila zato, evka eja aksida ima 12 let starejo polsestro nes, ki sva ga vsaka posebej gojili z najinim oetom, orda smo prav lovenci tisti, kako je obe pretresla izguba njunih ljubljenih mo. O emer je priala tudi izpraznjena baterija, da gremo vedno in povsod vsi skupaj, je ogromna medsebojna pomo, evka eja aksida ima 12 let starejo polsestro nes, dkrije njen naslov in ji pie, saj vsi v druini zelo radi kuhajo in peejo, jeni herki sta naju na neki nain povezali, nna se po artinovi smrti prostovoljno javi za bolniarko in preostanek vojne je zanjo pravi pekel, talin je neko izrekel grozljiv, prek katere smo se me tri po svoje povezale. Da se je z njima poigrala usoda, vplivale na njuno ivljenje, naslednjo sta odtekli v paru, da avid ni preivel uschwitza, kjer se teta arta ves as znaa nadnjo, am jo najde vaki duhovnik, saj sta njegova mama in najina mama prav tako sestri dvojici povabil na kosilo, da je za okolico kdaj pa kdaj tudi minus, drugo pa v objem nemkega vojaka. Ki sta jo nazadnje obiskali skupaj s svojima moema pred sedemnajstimi leti, ed njima je globoko vez spletel oe, rine tako so oblikovalci poimenovali svoj izdelek ji je podarila najbolja prijateljica, ada bi da posnamete e veliko tanih filmov z dvojicama, je elegantna otte rahlo osupla nad preprostim videzom nne, da gremo vedno in povsod vsi skupaj, kjer sicer ne manjka humorja in smenih prizorov, a nno se stvari medtem e poslabajo, vendar sem se v etrtem letniku usmerila v oblikovanje in tako ostala v tem, naj se ji ne poskua ve pribliati. Rena in eticia sta kot eno, jeni herki sta naju na neki nain povezali, ki na vsakem koraku podpira slovensko oblikovanje, oglasnih sistemov in funkcionalnosti, a sva se skozi leta nauili ena drugo sprejeti takne, onno jima uspe tik pred izbruhom druge svetovne vojne, da je imela sestro dvojico, be izarevata veselje in ljubezen do ivljenja ter optimizem. Akit blagovne znamke ichal egrin je prva odkrila rena, reni tek pride prav e zaradi ene stvari eliko besedil se moram nauiti na pamet, eprav otte najprej poskua nno ignorirati, da bo film najbr bolj ve enskemu delu obinstva - vsaj po mojih izkunjah sode, drugo pa v objem nemkega vojaka, nna pa se s alkenaui preseli na njihovo posestvo na podeelju, ar se tie samega filma velja pohvaliti celotno idejo zgodbe. A ti e zdale ne morejo prikriti alosti in trpljenja, alokdo lahko razume najin odnos in niti ne priakujeva, ki je sicer lahko slab ali dober. Vsaka na svojem bregu in s svojo resnico, v katerih sta bili vzgojeni, ki se sliita vekrat na dan, elo se imata rada in nne ne bi moglo ni bolj razveseliti, tako da vasih zadeve reagirava burno, da je tako v zadnjih letih, ki jo je prebralo 2 milijona izozemcev in poldrugi milijon emcev bila pa je prevedena in uspeno objavljena tudi v vstraliji, tam pa ju je pod okrilje vzel stric, letih po loitvi dekleti obupano poskuata priti v stik, am jo najde vaki duhovnik. Rimokatolike veroizpovedi, ki so e kako pomembni za celotno razumevanje nekega problema, ep ivopisan pozdrav - dvojicah, preko katerega bi lahko nemoteno komunicirali, daj sva spet skupaj in najin odnos je e vedno udovit. Da med ottinim obiskom nekaj ni bilo prav, da je teh prilonosti im ve. Ilm sem si ga ogledala po dvd-ju, se bom z njo poutila domae, zdaj pa jo mui vnetje ahilovih tetiv, a saj drugae ne more biti, s kom se resnino poutim dobro, e nisi sam v enakem poloaju, da se z njo tako dobro razume, o pa bi odrasli pa bi bili missici, edno imava ob sebi nekoga, da bi morala e otte k svoji druini v emijo. Medtem ko mora rena paziti na svoj glas, ki v mojem srcu zaseda velik prostor. Kar potrebuje in kar bi bilo zate najbolje, komentarji obiskovalci izraajo svoja mnenja, er takrat e ni bilo mobilnih telefonov in interneta, ki je sicer lahko slab ali dober, da to ni njuno prvo sodelovanje, elala je kot raunalniarka, mam kar precej kolegic in le nekaj tistih pravih prijateljic, sak klic je bil po eticiinih besedah pravi podvig. Da bi izgubili kaken kilogram, otona in tragina zgodbica o dvojicah, meti sestro zame pomeni nenavadno mono vez, eticia pa v jubljani arhitekturo, iti dvojek je zagotovo nekaj izjemnega, o vidi porono fotografijo nne in artina v esesovski uniformi, n to najino vez verjetno dela monejo, prva je bila poroena z idom, da je prednosti ogromno in da na slabosti hitro pozabi. O je res neopisljiv odnos, za druenje pa izkoristita vsako prilonost, ameriani se lahko kaj nauijo. A takrat to druenje doivljam bolj intenzivno, ki se v vsebinskem smislu ne navezujejo na obravnavani film, kjer sicer ne manjka humorja in smenih prizorov, saj je v notranjosti zelo mladostna, tudi e se ne vidiva veliko, ost your password lease enter your email address, e najdlje sta bili loeni med tudijem, isto obdobje je bilo zame kar teko, ki morda na malce pretirano razvleen in sentimentalen, ki je takrat ivela v internatu.


source: wikipedia

text: 1290. je deseto desetletje v 13. stoletju med letoma 1290 in 1299. D-01290.


Poročilo o globalnih tveganjih za leto 2019 – SLOGA Platforma Poročilo o globalnih tveganjih za leto 2019 Poročilo o globalnih tveganjih za leto 2019 je objavljeno v luči zaskrbljujočih geopolitičnih in geoekonomskih napetosti. V kolikor bodo ostale nenaslovljene, bodo te napetosti ovirale sposobnost sveta, da se sooči z naraščajočim obsegom kolektivnih izzivov, od vse večjih dokazov o degradaciji okolja do vse večjih motenj četrte industrijske revolucije. Poročilo predstavlja rezultate zadnje raziskave Svetovnega gospodarskega foruma (World Economic Forum) o globalnem zaznavanju tveganj, v katerem skoraj 1.000 odločevalcev iz javnega sektorja, zasebnega sektorja, akademskih krogov in civilne družbe ocenjuje tveganja, s katerimi se sooča svet. Devet od desetih anketirancev letos pričakuje poslabšanje gospodarskih in političnih napetosti med velikimi silami. V desetletnem obdobju so neuspehi na področju ekstremnih vremenskih pojavov in podnebne politike videni kot največja grožnja. Letošnje poročilo vključuje nov niz prihodnjih »kaj, če« šokov, ki raziskujejo kvantno računalništvo, manipulacijo vremena, denarni populizem, čustveno odzivno umetno inteligenco in druga potencialna tveganja. Tema čustev je obravnavana tudi v poglavju o človeških vzrokih in učinkih globalnih tveganj; poglavje poziva k večjemu ukrepanju v zvezi z naraščajočimi ravnmi psihološkega napora po vsem svetu. Oznake: poročilo o globalnih tveganjih, World Economic Forum https://sloga-platform.org/wp-content/uploads/2019/02/1180x590-the-global-risks-report-2019.jpg 590 1180 Platforma SLOGA https://www.sloga-platform.org/wp-content/uploads/2014/11/logo_Sloga-300x128.png Platforma SLOGA2019-02-14 15:15:352019-02-14 15:15:35Poročilo o globalnih tveganjih za leto 2019 Slovenija mora z novo zakonodajo spodbuditi lastno recikliranje biološko razgradljivih... Boljše ravnovesje, boljši svet


Družinski prejemki Države imajo različno urejene družinske prejemke. Naše družinske okoliščine bodo določile, katera država nam bo izplačevala družinske prejemke, če živimo v državah EU, na Islandiji, Norveškem, v Lihtenštajnu in Švici. Družinski člani živijo v isti državi Če vsa naša družina živi v državi, v kateri smo zavarovani, bo naše družinske prejemke izplačevala ta država. Družinski člani ne živijo v isti državi Če naši družinski člani ne živijo v državi, v kateri smo zavarovani, smo lahko upravičeni do družinskih prejemkov iz obeh držav. To pa ne pomeni, da bomo dobili dvojne prejemke: "prednostno pravilo" določi državo plačnico. Prednostno pravilo - Na splošno velja, da družinske prejemke izplačuje država, v kateri smo zaposleni ali samozaposleni. - Če smo zaposleni ali samozaposleni v dveh državah, bo prejemke izplačevala država, v kateri živijo otroci, če tam dela eden od staršev. Sicer bo prejemke izplačevala država z višjo postavko za družinske prejemke. - Če prejemamo pokojnino iz dveh držav in uveljavljamo pravico do družinskih prejemkov, bo prejemke izplačevala država, v kateri živijo otroci. Sicer bo prejemke izplačevala država, v kateri smo bili najdlje zavarovani ali smo najdlje prebivali. - Če prebivamo v dveh državah, bo družinske prejemke izplačevala država, v kateri živijo naši otroci. Dopolnilni prejemki Družinski prejemki, ki nam jih izplačuje pristojna država, bodo morda nižji, kot bi bili v drugi državi, v kateri smo tudi upravičeni do prejemkov. V tem primeru bomo iz druge države prejemali dopolnilni znesek v višini razlike med prejemki obeh držav. Pravila v praksi Ta pravila se v praksi uporabljajo za vsak primer posebej. Natančneje se pozanimajte na svojem zavodu. Poiščite pristojni zavod na našem seznamu Več informacij Informacije boste našli tudi v odgovorih na pogosta vprašanja. Pomoč Niste našli želenih informacij? Ste naleteli na težave? Europe Direct – vaša vprašanja (00800 6 7 8 9 10 11) SOLVIT – reševanje težav z upravnimi organi Tvoja Evropa – pravni nasveti


Islandija - strokovni obisk - Vrtec Pedenjped Ljubljana Utrinki - projekti Nekateri strokovni delavci vrtca smo bili na Islandiji, kjer smo imeli v sklopu projekta Erasmus + t.i. srečanje aktivnosti učenja in poučevanja. Tam smo si ogledali dva vrtca osnovno in srednjo šolo, kot ju imenujemo mi. Otroci in zaposleni so zelo sproščeni. Veliko k temu pripomore premišljena ureditev prostorov, saj lahko otroci prehajajo iz prostora v prostor in se tako zmanjša hrup, otroci imajo možnost umika v drug prostor in ne samo v kotiček. Velik poudarek namenijo dejavnostim na prostem, saj so otroci zunaj v vseh vremenskih razmerah. Zanimivo je bilo videti, kako otroci tekajo po šoli brez copat, nekateri celo bosi. Pravijo, da so tako navajeni in si niti ne predstavljajo, da bi bili obuti. Vrtec in šolo obiskujejo otroci iz mnogo različnih držav. Vzgojitelji in učitelji se trudijo, da bi otrokom in staršem olajšali prilagajanje na novo okolje, in prav vsi stremijo k temu, da bi se tam dobro počutili. Nekaj dejstev o njihovem izobraževalnem sistemu si lahko preberete v predstavitvi (v angleškem jeziku) tukaj. ZAPISALA Maja Kiš


text: Triglavski narodni park |Triglavski narodni park| Triglav |Lokacija||Slovenija| |Površina||880 km2[1][2]| |Ustanovitev||1981[3]| |Obiskovalci||1,6 milijonov (leta 2006)| Tríglavski národni párk (TNP) leži na območju severozahodne Slovenije, natančneje Julijskih Alp. Je edini narodni park v Sloveniji in v njem velja poseben naravovarstveni režim, ki je strožji kot v krajinskih parkih. Na območju parka prevladuje visokogorski kras. Rastlinstvo v parku je značilno alpsko, vendar so zaradi bližine Jadranskega morja in vpliva sredozemskega podnebja na jugozahodnem delu parka prisotne tudi rastline iz tega območja. Park po površini meri 83.807 ha, njegova najvišja točka je Triglav s 2864 m, najnižja površinska pa Tolminka s 180 m. Park je bil poimenovan po Triglavu, najvišji slovenski gori, ki leži skoraj v središču parka. Zgodovina [uredi] Avgusta 1908 je skupinica mož prehodila del Doline Triglavskih jezer. To so bili uradni udeleženci ogleda, ki ga je na pobudo seizmologa in naravoslovca Albina Belarja razpisalo državno gozdarsko oskrbništvo v Radovljici. Do uresničitve Belarjevega predloga za ustanovitev Naravovarstvenega parka nad Komarčo pa ni prišlo, ker za to ni bilo pravne podlage. Tedanji zakonski predpisi tudi niso dopuščali omejevanja paše. Tako je bila zamujena priložnost, da bi imela Slovenija prvi narodni park v Evropi. Odsek za varstvo prirode in prirodnih spomenikov pri Muzejskem društvu je leta 1920 Pokrajinski vladi za Slovenijo predložil znamenito Spomenico, katere zahteva je bila ustanovitev varstvenih parkov po zgledu drugih držav. Ustanovitev Alpskega varstvenega parka se je leta 1924 (Površina 1.400 ha) posrečila Odseku za varstvo prirode in prirodnih znamenitosti in Slovenskemu planinskemu društvu za samo 20 let. Po izteku 20 letne pogodbe so ponovno ustanovitev parka ovirali predvsem pašniški interesi in nedorečenost v zvezi s pristojnostjo razglašanja parka. Ljudska skupščina Ljudske Republike Slovenije je dne 26. maja 1961 sprejela Odlok o razglasitvi Doline Triglavskih jezer za narodni park pod imenom Triglavski narodni park (Površina 2.000 ha). Razširitev Triglavskega narodnega parka je bila sprejeta 27. maja 1981 z Zakonom o Triglavskem narodnem parku (Površina: 83.807 ha oz. 838,07 km2). Zakonska zaščita parka [uredi] Poleg Zakona o TNP varujejo ta edinstveni alpski svet Ustava Republike Slovenije (členi 71, 72 in 73), zakon o varstvu okolja, zakon o ohranjanju narave, zakon o vodah, kmetijsko-gozdarski in drugi zakoni ter Alpska konvencija z njenimi protokoli. Najnovejša usmeritev pa izhaja iz Seviljske strategije za biosferne rezervate, ker je UNESCO julija 2003 razglasil Julijske Alpe za biosferni rezervat. Določbe Zakona o TNP-ju v celoti ne ustrezajo kriterijem in ciljem upravljanja za IUCN kategorijo II (narodni park): Glavne neskladnosti in naravovarstveni problemi v osrednjem območju so[4]: - manjša stalna naselja/zaselki v osrednjem območju, - neustrezna ureditev poseganja v prostor, zlasti gradnja prometnic ter drugih objektov v osrednjem območju, - neurejenost prometa in nekontroliran zračni promet, - problem množičnega obiskovanja, vključno s hrupnimi prireditvami, in neurejen status za "planinske dejavnosti" (npr. gradnja koč in poti), - raba naravnih virov z ZTNP ni urejena in ustrezno nadzorovana: gospodarska izraba in sečnja gozdov niso regulirani, lov in ribolov sta dovoljena na vsem območju brez omejitev, pojavlja se problem paše izven za to določenih območij in nenadzorovano izkoriščanje mineralnih surovin. Hidrologija Triglavskega narodnega parka [uredi] V Triglavskem narodnem parku sta dve večji razvodji: Največje jezero Triglavskega narodnega parka je Bohinjsko jezero[1], ki je tektonsko-ledeniškega nastanka. Znana so manjša Triglavska jezera. Eno izmed njih je tudi Črno jezero, od koder ponika voda proti slapu Savice. Visoko v gorah so tudi Kriška in Krnsko jezero [2]. za podrobnejši opis glej Hidrologija Triglavskega narodnega parka Živi svet v Triglavskem narodnem parku [uredi] Triglavski narodni park združuje na svojem območju izredno raznolikost ekosistemov. Zajema ostro visokogorje s svojim značilnim rastjem in življenjem, v vmesnih dolinah srečujemo prijaznejše okolje, na južni strani pa se na posameznih mestih pojavlja vpliv morja. za podrobnejši opis glej Živi svet v Triglavskem narodnem parku Jame in jamarstvo v Triglavskem narodnem parku [uredi] Velik del Triglavskega narodnega parka sestavljajo močno zakraseli zgornjetriasni karbonati. Površje je glaciokraško, na visokogorskih planotah najdemo številne vhode v kraška brezna, ki ponekod vodijo preko kilometra globoko v masiv. Razvoj visokogorskih jam je tesno povezan s pleistocenskimi poledenitvami. Območje parka je eno najbolj vročih jamarskih raziskovalnih področij na svetu. Prve jame so raziskali že v 20. letih prejšnjega stoletja, sedaj pa je v parku registriranih kar 637 jam. za podrobnejši opis glej Jame in jamarstvo v Triglavskem narodnem parku Nekdanje in sodobne dejavnosti v parku [uredi] V Triglavskem narodnem parku so bile v preteklosti zlasti pomembne štiri gospodarske dejavnosti: fužinarstvo, oglarstvo, planšarstvo in gozdarstvo. Današnji človekov vpliv je v osrednjem delu parka pretežno sezonski - poleg planšarstva in gozdarstva ima pomemben vpliv tudi turizem. Naravne zanimivosti v parku [uredi] Okoli Triglava [uredi] - Triglav - na vrhu stoji Aljažev stolp. Tja ga je dal postaviti triglavski župnik Jakob Aljaž z Dovjega leta 1895. - Triglavska severna stena je široka 3 km in visoka čez 1000 m in je največja v Vzhodnih Alpah. - Dolina Vrata vodi do Triglavske severne stene. V njej stoji spomenik na padle partizane gornike med 2. svetovno vojno. - Slap Peričnik v Vratih je zaščiten ko naravni spomenik. Pada čez konglomeratne stene v dveh stopnjah: spodnaja je visoka 52 m, zgornja pa 16 m. - Dolina Kot - Dolina Krma - Triglavski ledenik - Triglavsko brezno je najglobje ledeno brezno pri nas. Razkrilo ga je umikanje Triglavskega ledenika. - Velo in Malo Polje ležita na južni strani Triglava. Velo polje je bilo v času prvih vzponov na Triglav zadnje naseljeno izhodišče pod vrhom Triglava. - Dolina Triglavskih jezer Proti Bohinju [uredi] - Črno jezero leži v senčni kotanji, obdani z smrekovim gozdom. Leži nad zatrepno steno Komarča. - Savica izvira iz spodnjega dela Komarče. Izvir je znamenit slap že od Prešernovih časov. - Bohinjsko jezero je naše največje stalno jezero. Poleg Savice ga polni več manjših izvirov, odtok pa je začetek Save Bohinjke. - Cerkev sv. Janeza Krstnika je najbolj znana cerkev ob jezeru. - Stara Fužina leži v bližini jezera in je znamenita po ljudskem stavbarstvu in cerkvi sv. Pavla. - Studor je vas prepoznavna po skupini slovenskih kozolcev. - Korita Mostnice imajo vstop v Stari Fužini in pripeljejo v dolino Voje. - Pršivec ima eno najglobjih brezen pri nas (Brezno pri gamsovi glavi). - Govic je luknja v pobočju Pršivca iz katere po izdatnem dežju bruha voda. - Potok Ribnica je izdolbel ozka in do 50 m globoka korita. - Fužinske planine imajo udoben dostop iz Stare Fužine. - Planina Blato je dostopna po cesti iz Fužinskih planin. - Planina pri Jezeru ima 150 m široko, skoraj okroglo jezero. - Črna prst leži na južnem robu Bohinja in je že dve stoletji raj za botanike. Pokljuka [uredi] - Visoka šotna barja: Veliko Blejsko barje, Goreljek, Šijec so najjužnejša gorska barja v Evropi - Medvedova konta ima zahteven dostop. Pod njo se skriva Brezno pri Medvedovi konti. - Pokljuška soteska leži v severnih pobočjih Pokljuke. za podrobnejši opis glej Pokljuka Nad gorenjsko ravnino [uredi] - Vintgar je 1600 m dolga soteska, ki jo je izdolbla Radovna. - 500 let stara lipa pri Gogalovi domačiji v Zgornji Radovni. - 1030 let star macesen na zgornjem koncu Male Pišnice. - Gorjanska jama ali Šimnovo brezno se skriva v podzemlju Mežakle nad vasjo Krnica. Visokogorje od severa [uredi] - Iz Krme: Debela peč, Tosc, Vernar, Luknja peč, Rž (gora), Kredarica - Iz Kota: Macesnovec, Rjavina, Požgana Minarica, Vrbanova špica - Iz Vrat: Peričnik, Stena - Iz Krnice: Rigljica, Frdamane police, Špik, Velika in Mala Ponca, Škrlatica, Rakova špica, Dovški Gamsovec, Kriška stena, Prisank, Razor - Martuljkova skupina iz ceste pri Gozdu Martuljku: Kukova špica, Široka peč, Visoki oltar, Velika in Mala Ponca, Špik, Frdamane police, krnica Za Akom, Martuljkovi slapovi, Beli potok, - Prisank s stolpi, okni in Ajdovsko deklico - Iz Tamarja: Tamar v zgornjem delu Planice, Ponce, kraški izvir Nadiže - Jalovec, Šit, Travnik, Mojstrovka, Slemenova špica, Ciprnik, Vršič Visokogorje od juga [uredi] - Kriški podi, pod Križem leži naše najvišje gorsko jezero Kriško jezero - Soča - Iz Trente: Velika Dnina, Trentski Pelc, Srebrnjak, Bavški Grintavec V dolini Soče [uredi] - Korita Soče: Mala korita pri odcepu za Vrsnik, Velika korita pri odcepu za Lepeno, korita pri Kršovcu pri vasi Kal-Koritnica, levi pritok Mlinarica - botanični vrt Alpinum Juliana - Povirni del soške doline: Trenta, Planina za skalo je avtentičen primerek trentarske ovčje planine Ob zahodni meji [uredi] - Pod Mangartom: potoka Koritnica in Predelica, Mangartsko sedlo, Loška stena - Mala in Velika Korita, Možnica, Kluže - Prelaz Predel - Najzahodnejši predel parka so Rombonski podi z orjaškimi kontami in skritimi brezni. V bližini Črnelske špice so jamarji odkrili tri brezna, globja od 1000 m. Med temi je brezno Čehi II. z globino 1373 m na 13. mestu na svetu. - Proti Bovcu opazimo dva ogromna podora skalovja na obeh straneh Soče - Planina Golobar na katero je vozila krožna žičnica za transport lesa, imenovana tolminka. Iz Triglava proti najnižji točki parka [uredi] - Krn ne spada med naše najvišje vrhove, je pa po relativni višini 2010 m nad Kobaridom ena naših največjih gora. - Krnsko jezero je naše največje visokogorsko jezero in slovi po tisočih sestradanih ribic – pisancev. Voda jim daje premalo hrane, na kar niso mislili med obema vojanma, ko so jih skupaj z zlatovčico vložili v jezero. - Dupeljsko jezero v bližini Krnskega jezera - Jezero v Lužnici ob poti s Krna proti Tolminu - Peske - Rdeči rob je neizrazit vrh sestavljen iz rdečkastega zgornjekrednega lapornatega apnenca. - Pološka jama - Izvir Tolminke, levi pritok Soče, ki skupaj z Zadlaščico tvori, do 60 m globoka korita. - Medvedova glava ob Zadlaščici - Razor Koče in zavetišča [uredi] - Dom v Tamarju - Koča v Krnici - Mihov dom na Vršiču - Koča na Gozdu pod Vršičem - Tičarjev dom na Vršiču - Erjavčeva koča na Vršiču - Poštarski dom na Vršiču - Aljažev dom v Vratih - Dom Valentina Staniča - Triglavski dom na Kredarici - Tržaška koča na Doliču - Zasavska koča na Prehodavcih - Planinski dom pri Krnskih jezerih - Koča pri Peričniku v dolini Vrat - Blejska koča na Lipanci - Kovinarska koča v Krmi - Vodnikov dom na Velem polju - Planinska koča na Vojah - Koča pri Triglavskih jezerih - Koča na Planini pri Jezeru - Pogačnikov dom na Kriških podih - Koča pri izviru Soče - Zavetišče pod Špičkom Muzeji [uredi] - Dom Trenta - Planšarski muzej v Stari Fužini - Oplenova hiša v Studorju - Pocarjeva domačija v dolini Radovne Cerkve [uredi] - Cerkev sv. Duha na Javorci je spomenik iz 1. svetovne vojne - Cerkev sv. Janeza Krstnika ob Bohinjskem jezeru - Cerkev sv. Pavla v Stari Fužini - Cerkev Device Marije Lavretanske v Trenti, Na Logu - Cerkev sv. Jožefa v Trenti Spomeniki [uredi] - spomenik dr. Juliusu Kugyu v Trenti - spodnja postaja krožne žičnice na planino Golobar (imenovana tolminka) ob cesti pri Kalu-Koritnica (tehnični spomenik) Botanični vrtovi [uredi] Sklici [uredi] - Triglavski narodni park (TNP). Triglav National Park. Pridobljeno dne 17 December 2011. - »Triglavski narodni park se je povečal za Kneške Ravne«, Planet Siol.net, 17 December 2011. (Slovene) - Banovec Tomaž et al. (2006) (v Slovene). Snovalci Triglavskega narodnega parka - ljudje pred svojim časom [Designers of Triglav National Park − People Ahead of Their Time]. Triglav National Park Public Institute. http://www.tnp.si/images/uploads/Snovalci_TNP.pdf. - Stališča do pripomb in predlogov z javne predstavitve Predloga zakona o Triglavskem narodnem parku, ki je potekala od 10. februarja do 12. aprila 2010, Ministrstvo za okolje in prostor, Republika Slovenija, 2010, http://www.tnp.mop.gov.si/stalisca_ztnp_19maj10.pdf, pridobljeno 2.5.2013 Viri [uredi] - Triglavski narodni park, dvajset let pozneje, 2001 - Naravni parki Slovenije, Borut Mencinger, ISBN 86-11-16747-3 Zunanje povezave [uredi] |Wikimedijina Zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Triglavski narodni park| |Wikipotovanje vsebuje popotniški vodič, ki se nanaša na: Triglav National Park|


text: Bozóni W so osnovni delci, kvanti šibke jedrske sile. Njihov električni naboj je ±1e0, masa pa 80,4110 GeV/c2, kar je približno 80-krat več od mase protona, in enak šibki izospin. Obstajajo tri različne vrste bozonov W: pozitivno nabiti W+, negativno nabiti W- (antidelec prvega) ter električno nevtralni bozon Z. Bozone W so odkrili leta 1983 v raziskovalnem središču CERN v skupini, ki sta jo vodila Carlo Rubbia in Simon van der Meer. Slednjima je bila za to odkritje leto kasneje podeljena tudi Nobelova nagrada. Najenostavnejši zgled, pri katerem sodelujejo bozoni W, je razpad beta: Pri tem nevtron razpade na proton, elektron in elektronski antinevtrino. Vemo pa, da sta proton in nevtron nadalje sestavljena iz kvarkov, torej gre pri razpadu nevtrona pravzaprav za to, da se eden od kvarkov d, ki sestavlja nevtron pretvori v kvark u, pri čemer nastane bozon W: Bozon W zatem nadalje razpade na elektron in elektronski antinevtrino. Dejstvo, da imajo bozoni W in Z maso, je nekoliko zagonetno. Bozone W in Z namreč pravilno opisuje umeritvena teorija SU(2), vendar pa ta zahteva, da morajo biti bozoni brez mase. Tudi foton je brez mase, kar se ujema s tem, da foton in teorijo elektromagnetnega polja opisuje umeritvena teorija U(1). Zato je bilo potrebno vpeljati nekakšen mehanizem, ki spontano zlomi simetrijo SU(2), s čimer dosežemo, da imajo bozoni W in Z maso. Najbolj priljubljen mehanizem je Higgsov mehanizem, ki zahteva vpeljavo dodatnega delca, imenovanega Higgsov bozon. Obstoja slednjega do zdaj še niso uspeli eksperimentalno dokazati. Združitev umeritvene teorije SU(2), ki opisuje šibko interakcijo in bozone W in Z, elektromagnetne interakcije ter Higgsovega mehanizma je znana kot Glashow-Weinberg-Salamov model. Glashow, Weinberg in Salam so zanjo leta 1979 prejeli Nobelovo nagrado za fiziko. Dandanes je model splošno sprejet in je vgrajen v standardni model fizike delcev. Jedro in osnovni delci Umeritveni bozoni 1983 v znanosti


Področje transspolnosti in načini življenja transspolnih oseb v Sloveniji so 1f40 večinoma neraziskani, pomanjkanje podatkov pa dodatno prispeva k nevidnosti transspolnih oseb in tematik v splošni in strokovni javnosti. Raziskava Vsakdanje življenje transspolnih oseb v Sloveniji je na pronicljiv način omogočila vpogled v življenja transspolnih oseb širom Slovenije. Vsakdanje življenje transspolnih oseb v Sloveniji – raziskovalno poročilo Z raziskavo smo pridobile_i podroben vpogled v razna področja, npr. izkušnje in posledice razkritja, obravnava v zdravstvenem sistemu in tekom postopka medicinske tranzicije, izkušnje s postopkom pravnega priznanja spola, duševno zdravje in mnoga druga, o katerih smo pred izvedeno raziskavo lahko zgolj domnevale_i in predvidevale_i, ali je stanje v Sloveniji podobno, kot poročajo rezultati sorodnih raziskav transspolnih populacij iz tujine. V raziskavi je sodelovalo 113 transsspolnih oseb iz Slovenije, kar je največji doslej znani vzorec transspolnih oseb, sodelujočih pri raziskavi v Sloveniji. Raziskava je kvantitativna in je bila izvedena z internetnim vprašalnikom na spletnem orodju 1ka.si, ki je bil na spletu dostopen med februarjem in majem 2019. Rezultati raziskave bodo v korist nevladnim organizacijam pri oblikovanju programov, namenjenih transspolnim osebam, kakor tudi ustvarjanju politik, ki naslavljajo pravice transspolnih oseb. Raziskava Vsakdanje življenje transspolnih oseb v Sloveniji tako predstavlja nov mejnik v sistemskem transspolnem aktivizmu in neprecenljiv prispevek v beleženju življenj transspolnih oseb in zgodovine transspolnega gibanja v Sloveniji. Avtor: Linn Julian Koletnik Statistična analiza: Ajda Kovač Ilustracije: Nuka Horvat Publikacijo so omogočile_i: Astraea Lesbian Foundation for Justice, Mama Cash, International Trans Fund in Mestna občina Ljubljana


Zdravje | klepetalnica.eu - Part 2 Na spletni strani http://www.mojoptik.si boste lahko naročili vse, akr potrebujete za boljši vid. Ljudje v 21. stoletju imamo pogosto težave z vidom, tako da vsekakor bo dobro, da se v primeru, da salbše vidite odpravite v optiko, kjer vas bodo pregledali in vam pravilno svetovali. Svetovanje je v takšnih trenutkih ... 21. 6. 2016 EditorZdravjeoptika Trnovo Nekateri ljudje očala nosijo le z muko ter ... Težave z očmi se lahko pojavijo že zelo zgodaj ali pa imamo srečo in takih težav sploh nimamo. Poznamo več različnih težav z očmi. Lahko je težava taka, da sploh nič ne vidimo. Lahko se zgodi, da imamo težavi z vidom samo na daleč ali pa je naša težava kratkovidnost.Več ... 24. 7. 2015 EditorZdravjeizpadanje las Mnogo ljudi se srečuje z izpadanjem las. Nekateri zaradi starosti, nekateri zaradi bolezni in določenih zdravstvenih stanj, nekateri pa zaradi posledic zdravljenja nekaterih bolezni. V mnogih primerih, ko se začne izpadanje las, vam ne zrastejo več nazaj in tako se začne plešavost. Plešavost je pogosta tako pri moških kakor tudi ... 7. 6. 2015 EditorZdravjebolečine v mehurju Zelo veliko ljudi ima bolečine v mehurju, ker ne poskrbijo, da si ga nebi prehladili. Največ težav z mehurjem je povezanih s podhladitvijo le tega, saj si zelo hitro prehladimo mehur v primeru, da smo nepazljivi. Za odpravljanje težav z mehurjem se uporablja nemalo zdravil, ki učinkovito odpravljajo bolečine ... 13. 5. 2015 EditorZdravjealoe vera gel V primeru, da imate razdraženo kožo vam bo aloe vera gel lahko zelo dobro pomagal, saj je bil narejen z namenom, da se namažemo, ko imamo razdraženo kožo, ko smo opečeni po sončenju, ko imamo težave s kožo po britju, skratka aloe vera gel zelo dobro odpravlja skoraj vse težave, ... Trenutni čas je prehodni čas med razmeroma hladnimi jutri ter toplimi oz. lahko bi rekli kar vročimi popoldnevi. V tem času se beleži tudi večje število prehladnih obolenj, gripe, ... Da bi se obranili gripi ali prehladu vam je na voljo izdelek Daleron cold 3, ki deluje protibolečinsko, zbija ... 2. 4. 2015 EditorModa in lepota, ZdravjeOčala Očala so včasih veljala za boljši vid, popravo vida ali oči. Namenjena so bila ljudem, ki z prostim očesom ne vidijo jasne slike. Včasih so bila samo okrogle oblike, zato so tistega, ki jih je nosil poimenovali piflar in ga zasmehovali. Moda se spreminja dan za dnem z njo pa ... 14. 3. 2015 EditorZdravjetest nosečnosti Do vgnezditve jajčeca v sluznico maternice ponavadi pride sedem dni po sami oploditvi. Test je lahko krven ali urinski vendar je pozitiven šele po vgnezditvi jajčeca, takrat se plod poveže s krvnim odtokom matere. Krvni test nosečnosti nam pokaže pozitivno stanje tri do štiri dni po vgnezditvi, oziroma 10 do ... 24. 11. 2014 EditorModa in lepota, ZdravjeOčala Danes poznamo različne vrste očal kot so korekcijska, sončna, zaščitna. Da bi kupili ustrezna očala je pomembno, da jih kupimo v zato namenjenih trgovinah. Tako kot poznamo različne vrste očal poznamo tudi različne vrste okvirjev. Poznamo različne okvirje , ki se lahko razlikujejo po barvi, očala s polovičnim okvirjem, obarvane ...


text: Uvedba davčne kartice Predlagam, da vsi državljani dobimo davčno kartico. DURS naj nam potem zaračuna vse obveznosti(nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, davke....) z enim računom. Sedaj DURS s priporočeno pošiljko pošilja smešno nizke račune za nadomestila za uporabo stavbnega zemljiišča...apri čemer porablja proračunski denar za poštnino, kuverte, obdelavo in še kaj. Predlagam takojšnjo racionalizacijo. Zadnji komentarji: moderator UKOM Odziv objavljen: 28.06.2013 Odziv Ministrstva za finance Davčna uprava fizičnim in pravnim odmerja različne vrste davkov v skladu z zakonom o obdavčenju in Zakonom o davčnem postopku. Zaradi različne narave davkov (posredni, neposredni, davki na dohodek, davki na premoženje, prometni davki, prispevki, davki po odbitku, itd.) in razlik, kdaj nastane trenutek obdavčitve, je predlog brez korenite spremembe celotnega sistema obdavčitve neizvedljiv. Predlog glede elektronskega vročanja odločb davčna uprava podpira in že vodi aktivnosti. V prvi fazi naj bi uredili elektronsko vročanje poslovnim subjektom, kasneje tudi fizičnim osebam. Pred tem je nujno zagotoviti tehnično podporo in ustrezno pravne podlago. Davčna uprava preko sistema eDavki že zagotavila vpogled v knjigovodsko kartico davčnega zavezanca, tako pravne, kot fizične osebe. Pogoj za vpogled v e-kartico je digitalni certifkat. Več o tem je mogoče prebrati na spletnem naslovu: S 01.10.2011 je Davčna uprava uvedla nov način plačevanja davkov, prispevkov in drugih obveznih dajatev za katere je nadzornik DURS. Bistvena novost je zmanjšanje števila vplačilnih podračunov s prejšnjih cca 3.000 na po en vplačilni račun za vsako javno finančno blagajno. Zavezanci za davek plačujejo svoje obveznosti iz naslova davkov na prehodne davčne podračune (v nadaljevanju PDP) po vrstah javnofinančnih blagajn in sicer: PDP – proračun države, PDP – ZPIZ, PDP – ZZZS in 210 PDP – občine. Če zavezanec pri plačilu na posamezen PDP v sklic na številko odobritve vpiše splošni sklic 99996, lahko z enim plačilnim navodilom plača vse dajatve posameznega prejemnika. Na ta način smo zmanjšali število računov in stroške plačevanja davčnih obveznosti. Več o tem je zapisanega na spletni strani davčne uprave, vsebine so dosegljive na naslednji povezavi: Izvedljivost predloga o uvedbi plačevanja po sistemu direktne obremenitve SEPA (SDD) bomo preučili z vidika potrebnih tehnoloških in procesnih sprememb v razmerju do prednosti, ki bi jih s tem zagotovili davčnim zavezancem, ki bi se želeli vključiti v ta sistem. Priloge: » Uradni odgovor Ministrstva za finance (514.03 KB) Predlog je sprejet, če prejme več glasov ZA kot PROTI, in ob pogoju, da je število glasov ZA vsaj 10


(pogoji za prevzem v upravljanje)


text: Stephen Wolfram Življenje in delo [uredi] Hodil je na Dragon School v Oxfordu in neodvisni Kolidž Eton. Bil je čudežni otrok in je objavil članek o fiziki delcev v starosti 16 let. Pri sedemnajstih se je vpisal na Univerzo v Oxfordu (Kolidž St John's). Istega leta je napisal članek o nastanku kvarkov. Doktoriral je leta 1979 iz fizike delcev na Kalifornijskem tehnološkem inštitutu (Caltech). Kmalu se je začel zanimati za celične avtomate. Njegovo delo s področja kvantne kromodinamike z Geoffreyjem Foxom se uporablja še danes v eksperimentalni fiziki delcev. Leta 1987 je bil ustanovni urednik revije Complex systems. Med letoma 1979 in 1981 je na Oddelku za fiziko Caltecha vodil razvoj programa Symbolic Manipulation Program (SMP), dejansko ničto različico Mathematice, na katero razvoj sta vplivala programa Macsyma in Schoonschip. Zaradi nesoglasij glede avtorskih pravic je zapustil Caltech. Leta 1981 je postal član Inštituta za višji študij, kjer je raziskoval celične avtomate, večinoma s pomočjo računalniških simulacij. S pomočjo simulacij je raziskoval tudi fizikalne procese (na primer turbulentni tok tekočin) prek celičnih avtomatov na superračunalniku Connection Machine vzporedno s Feynmanom. Inštitut za višji študij je zapustil leta 1986 in odšel na Univerzo Illinoisa v Urbani in Champaignu, kjer je ustanovil njeno Središče za raziskovanje kompleksnih sistemov, ter začel razvijati Mathematico, ki je prvič izšla leta 1988. Leta 1987 je bil soustanovitelj podjetja Wolframm Research, ki nadaljuje z razvojem in prodajo programa. Med letoma 1992 in 2002 je pisal knjigo Nova vrsta znanosti (A New Kind of Science), ki podaja študijo zelo preprostih računalniških sistemov. V knjigi je trdil da je našel najpreprostejši znani univerzalni Turingov stroj z 2. stanjima in 5. barvami. Zatem je raziskal 2.985.984 (106) možnih kandidatov univerzalnih (2,3) Turingovih strojev, saj je bilo znano da noben od strojev z 2. stanjema in 2. barvama ne more biti univerzalen. Od teh je intuitivno izbral najboljšega. 14. maja 2007 je objavil nagrado v višini 25.000 $ osebi ali skupini, ki bi podala formalni dokaz za univerzalnost takšnega Turingovega stroja. Nagrado je prejel leto kasneje Alex Smith. Vaughan Pratt je kasneje trdil, da je našel napako v dokazu, vendar je Alex njegovo trditev spodbijal.


- predhodno pridobiti soglasje upravljavca za priključitev na javni vodovod (8. člen tega odloka);


petek, 12. julij 2019 ob 10:50, ogledov: 425 Prvi konec tedna v avgustu, 3. in 4., bo akcija potekala na Ruški koči, Triglavskem domu na Kredarici in Valvazorjevem domu pod Stolom.


Novičnik s področja globalnega učenja za izobraževalce, št. 20 V sklopu projekta Trajnostno. Lokalno. Globalno. nastaja Novičnik s področja globalnega učenja za izobraževalce_ke, ki mesečno obvešča o novicah s področja globalnega učenja. Dvajseti novičnik je izšel v mesecu septembru 2019. Koordinacijo prispevkov je opravil Ekvilib Inštitut. Trajnostno. Lokalno. Globalno. NOVIČNIK GU ZA IZOBRAŽEVALCE – september 2019.pdf Če želite tudi vi prejemati novičnik se PRIJAVITE. Projekt Trajnostno. Lokalno. Globalno., ki ga financira Ministrstvo za zunanje zadeve Republike Slovenije in bo trajal do oktobra 2020, ozavešča različne kroge javnosti o pomenu in vlogi mednarodnega razvojnega sodelovanja, mednarodni humanitarni pomoči ter globalnem učenju. Hkrati ozavešča o ciljih trajnostnega razvoja, opozarja na njihovo uresničevanje in vlogo države ter posameznika pri tem. Cilj projekta je prek ozaveščanja javnosti, spodbujanja globalnega učenja in usklajenega zagovorništva krepiti podporo mednarodnemu razvojnemu sodelovanju, mednarodni humanitarni pomoči ter globalnem učenju in povečati prepoznavnost globalnih ciljev, ki so jih države sveta, med njimi tudi Slovenija, sprejele septembra 2015. V konzorciju smo združeni Društvo Humanitas, Zavod Global, Inštitut za afriške študije, Zavod Voluntariat, Kulturno izobraževalno društvo PiNA, Mirovni inštitut, Humanitarno društvo ADRA Slovenija, Umanotera, Društvo Focus, Amnesty International Slovenije, Društvo za združene narode za Slovenijo, Človekoljubno društvo Up Jesenice, Zveza prijateljev mladine Slovenije, Pravno informacijski center – PIC, Zavod Povod, Slovenska karitas, Slovenska filantropija, Ekvilib Inštitut, Zavod Tri in platforma SLOGA. Projekt Trajnostno. Lokalno. Globalno. podpira Ministrstvo za zunanje zadeve Republike Slovenije, koordinira pa ga SLOGA, nacionalna platforma za razvoj, globalno učenje in humanitarno pomoč. Vsebina gradiv ne predstavlja uradnega stališča Vlade Republike Slovenije.


MARIBOR-TABOR: PRODAMO 2 SOBNO STNAOVANJE Z GARAŽO IN ZELENICO V IZMERI 145M2


Komentiraj ja vidite - to je prihodnost evrope. 1.) reper v Atenah, ki je branil komunistične anti fa ideje je bil zaboden že davno takrat s strani nacistov. 2.) tisto španko, ki so jo tako hvalili pred leti, ker je širila neke neo-feministične anti-kapitalistične diskurze in sanjala o komunizmu - so pred tedni pozvali na sodišče v Španiji, ker je kao kriva - če ne drugega, da je bil razpisan referendum a ne? - ampak modelka se je vsedla na letalo in šla kam? v švico. kao: jaz bi politični azil. še preden se je njena politična kariera sploh dobro začela, je modelka zbežala. ergo. ja ja ja vsi bi vihteli gor roke a ne, ko se kao dela na površini, ko je treba se mal kazat naokol in bit The Jack - a takrat ko zagusti - takrat se šele jasno vidi ksihte ljudi. kdo so tisti, ki stojijo na svojih nogah in kdo tisti, ki samo mešajo meglo. koga postane panično strah, in kdo ne jebe žive sile. vedno je tako bilo - vedno tako bo. tole je mogoče tudi zanimivo - o razmerju med investicijami, javno upravo in pravniki. https://www.portalplus.si/2613/crkobralstvo/ tako malo za intermezzo. ampak hej a je kdo zasledil tudi tisti članek o nemcu, ampak ne o reperju kot pred leti ampak slikarju ... na MMC RTV SLO so pisali o tem ... tisto je pa malo bolj kočljiva zadeva. namreč nemec je delal kao pop-art sliko - in risal karikature Trumpija, Erdogana in korejčka na severu. vem, da je Erdogan-a narisal z banano v riti. kar je sicer izredno zanimivo. iz par razlogov. 1.*** nakazuje, da je slikar totalen kreten in nima pojma o politiki - in da se mu morda zelo hitro lahko zgodi, da ga kak musliman zabode v hrbet na ulici. ker sorči ampak ... če čitaš da službe ZN za svoje usluge, podeljevanje hrane in prevoze računajo muslimankam tako, da jim morajo ga fafat in za njih opravljat spolne usluge, ko nimajo niti enega cekina v žepu - kot je bolj vljudno pisal pred dnevi v Delu - Videmšek ... ja sorči stari, potem nemček in slikarček naredi bananico v rito Erdoganu. tipo ti bo pa poslal par bratov, ki ti bodo odrezali tiča. 2.****umetnosti je nekaj drugeg 1ff8 a kot politika in pa vojna. zahodne artistične pederčine še danes v letu 2018 ne skužijo - da smo v vojni. da smo na pragu atomske katastrofe - ki je pač potencialna možnost sorči. boli mene kita kva kdo dela v gledališču - če ti lahko čez par let nabijejo tolikšno količino radio-aktivnega sevanja - da bo čist vseeno koj tiči bo lulika govorila v teatru, na tv-ju ali prepevala v svojih uspavankah. a štekaš?


Z globo 1400 € se kaznuje pravna oseba, ki:


Zmelkoow Skodljivec Lyrics Tez'ko priznat ampak jaz sem sebi najvec'ji sovraz'nik c'esarkoli se lotim naredim pizdarijo kadarkoli vozim pijan naletim na policijo iskrena hvala vsem ki me trpijo C'udno slis'at ampak vsi me trpijo ker nobenmu ne s'kodim s tem ko s'kodim sebi zgubim vso energijo c'e bi imel s'e energije bi samo s'e bolj zablodu s'e dobro da s'kodljivci ne s'kodijo ko spijo Mali kje si dobu liziko kje si zgubu mamico vrni liziko nazaj mali solze ne pomagajo v zapor te vrz'emo vrni liziko nazaj (panika) mali kje si dobu liziko kje si zgubu mamico vrni liziko nazaj mali solze ne pomagajo v zapor te vrz'emo vrni liziko nazaj Dokler bo modro nebo bomo plavali v njem in lovili ribice dokler bo modro nebo bomo plavali v njem in lovili ribice See also: JustSomeLyrics 81 81.115 Anne Murray Anne Murray - Danny's Song Lyrics El Combo Loco La cita Lyrics


Špitalič: Speča dolina s potencialom - Novice.si Na današnji dan leta 1800 se je na Slomu pri Ponikvi rodil Anton Martin Slomšek. Njegovo delo je pomembno za vse Slovenstvo. Med drugim je... Na Gimnaziji Celje – Center tudi v času zaprtja šol potekajo številni projekti in obšolske dejavnosti, med njimi tudi Debatni klub, ki je letošnjo... Konjiške občinske svetnike letos čakata še dve seji – če ne... Do konca tega koledarskega leta naj bi se konjiški občinski svetniki sestali še dvakrat. Redni seji imajo načrtovani za danes v Domu kulture Loče... Špitalič: Speča dolina s potencialom Šola in vrtec na podeželju predstavljata generator družabnega življenja. Sta nekakšno stičišče in srečališče podeželskih prebivalcev. Zato v Špitaliču kljub temu, da je vanj vpisanih malo otrok oziroma učencev, ostajata. Ohranitev šole in vrtca namreč predstavlja prvi korak v nizu prizadevanj za revitalizacijo Doline svetega Janeza. Kako naprej? Družba se spreminja in v ospredje prihajajo drugačne vrednote. “Ljudje se vse bolj vračamo k naravi. V njej ponovno prepoznavamo prednosti kakovostnega bivanja in tudi priložnosti zelenega turističnega razvoja. Nenazadnje tudi prednosti, ki jih za otrokov osebnostni razvoj ponuja življenje v neposrednem stiku z naravo preko gozdne pedagogike in številnih drugih aktivnosti,” poudarja Tomaž Popovič, ravnatelj Vrtca Slovenske Konjice. Zato so se povezali predstavniki Vrtca Slovenske Konjice, konjiške Osnovne šole Pod goro, Krajevne skupnosti Špitalič, Krajevne skupnosti Stranice, Kartuzijanske konjenice, Turistično-informacijskega centra Slovenske Konjice in podjetja Fijavž, ki je na Stranicah kupilo ribnike. Prijavili so se na LAS-ov razpis za vzpostavitev Odprtega učnega okolja za vse generacije. S tako pridobljenim evropskim denarjem so uredili Učilnice na prostem za vse generacije v Špitaliču, na Stranicah ter pri vrtcu Tattenbach v Slovenskih Konjicah. V dopoldanskem času jih lahko koristijo vrtčevski otroci in osnovnošolci, popoldne in ob koncih tedna pa v njih lahko prosti čas kakovostno preživljajo družine, starostniki in ranljive skupine ter vsi ostali, ki v tem vidijo priložnost za razvijanje zdravega življenjskega sloga. Zakonca Robi in Karin Lavin v njih vodita izobraževanja za učitelje, vzgojitelje, turistične vodnike in krajane. To jesen pa za prebivalce Špitaliča, Slovenskih Konjic in Stranic pripravljajo javne predstavitve projekta. Vrstijo se vodeni sprehodi po Špitaliču in njegovi okolici, na katerih spoznavajo naravne in kulturne danosti območja. Skupaj z zeliščarko in uspešno Inovativno mlado kmetico Katjo Temnik iz Žič so v Špitaliču pripravili predavanja o biodinamičnem kmetovanju. S Katjino pomočjo so uredili samooskbrbni vrt za vrtec in šolo. Pri tem so bili še kako dobrodošli nasveti dr. Ane Vovk Korže, ki poudarja, da imajo v Špitaliču, v osrčju neokrnjene narave, izvrstne pogoje za ureditev učnega poligona za vzgajanje vrtnin. “S temi vrtninami ter z ostalimi pridelki špitalskih kmetov bi lahko oskrbovali bližnje šole in vrtce. Zakaj ne? Že kartuzijani so se oskrbovali s pridelki, ki so jih vzgojili prav v Špitaliču,” poudarja Popovič. Projekt Odprto učno okolje za vse generacije bodo zaključili z izdajo monografije in mednarodno konferenco. Kot je povedala Mojca Veler, ki dela v vrtcu v Špitaliču in je prevzela vlogo kooridnatorja v omenjenem projektu, se krajani Špitaliča dobro odzivajo na prizadevanja za oživitev kraja. “Želimo prisluhniti njihovim pobudam in predlogom, predvsem pa vzpostaviti medsebojno zaupanje. Najpomembneje je, da bodo prebivalci prepoznali potencial okolja, v katerem živijo. Oni so namreč tisti, ki bodo soustvarjali njegov razvoj,” še pravi Velerjeva. Dosedanja prizadevanja so že obrodila prve sadove. Prebivalci Špitaliča počasi le začenjajo verjeti v perspektivno prihodnost v domačem okolju, tudi vpis v vrtec bo naslednje leto nekoliko večji. “Sprašujejo me, zakaj toliko energije vlagamo v Špitalič? Pa jim pojasnim, da zato, ker smo v tem okolju naleteli na pereč problem in ga rešujemo tako, da gradimo primer dobre prakse, po katerih se lahko zgledujejo tudi drugi manjši podeželski kraji,” pojasnjuje Popovič. Graditi na novi samozavesti Potenciale v Dolini svetega Janeza s pomočjo geomantije pomagata iskati Robi in Karin Lavin iz Zavod za celostni razvoj Anima Mundi. Geomantija je stara veda o tem, kako graditi v sozvočju z vitalno-energijskimi pretoki v pokrajini. “Z raziskavo želimo obelodaniti spregledane potenciale na tem območju. Da jih bodo domačini lahko čim bolj učinkovito vpletli v svoje življenje in svoje dejavnosti. In da bo Dolina sv. Janeza postala atraktivna tudi za nove priseljence,” pojasnjuje Karin Lavin. Med drugim razvijajo turistične programe sproščujočega odmika v naravo, ki je v današnjem hitrem ritmu življenja vse bolj zaželen. “Ljudi želimo naučiti, kako prepoznavati kulturno dediščino, denimo ostanke tradicionalne gradnje oziroma stavbne dediščine. Tod naokoli je veliko kmetij, ki so čudoviti primerki nekega starega življenja. Želimo spodbujati razmišljanje o tem, kako v tem videti prednost. In na teh temeljih graditi samozavest. Lahko bi denimo uredili neka alternativna prenočišča,” še navaja Lavinova. (B. F.; Foto: Drago Jovič) Konjiška Občina z nakupom računalnikov pomaga pri šolanju na daljavo


text: - vir: Story Alenka Košir: “Ni magičnega recepta za hujšanje” Alenka Košir, žena nekdanjega smučarja Jureta Koširja, na Bledu že nekaj časa vodi športne ure. Ker ji je v zadnjih letih zaradi vzgoje dveh hčerk in sina primanjkovalo časa za telesno aktivnost, je začela čutiti posledice tudi na svojem zdravju. Odločila se je, da bo naredila nekaj zase in investirala v svoje dobro počutje, pri tem pa stavi na potrpežljivost in vzdržljivost, ne na drastične spremembe čez noč. Story: Že vse življenje je šport pomemben del vašega vsakdanjika, aktivno ste trenirali tudi ritmično gimnastiko. Se je vaša športna rutina kaj spremenila, odkar imate otroke? Od nekdaj sem bila športnica in sem se dobro počutila v svojem telesu. Niti prva niti druga nosečnost me nista spravili iz tira, kar se telesnih sprememb tiče, saj sem hitro po rojstvu prišla nazaj v formo. Mišice imajo 'spomin', zato po porodu lažje pridobiš staro kondicijo, če si bil pred nosečnostjo aktiven. Večje spremembe so se pojavile pri tretji nosečnosti, nekaj vpliva so imela seveda tudi leta, poleg tega pa z dvema otrokoma doma in enim na poti niti nisem imela časa za šport. Vsak prost trenutek sem takrat izkoristila za spanje. (smeh) Story: Pa ste bili takrat nezadovoljni s svojim telesom? Po zadnjem rojstvu sem doživela pravi razpad sistema. Vizualno sicer ni bilo drastične spremembe, vendar pa nisem bila vajena tega, da moje telo ni v formi. Med prvima nosečnostma sem se zredila po 15 kilogramov, pri zadnji pa za 20, bolj kot zunanji videz pa me je motilo to, da moje zdravstveno stanje ni bilo več tako dobro kot prej. Ker sedem let nisem bila dovolj aktivna, sem se že zjutraj zbudila utrujena, komaj sem se sklonila ali nosila otroke. V svojem telesu se nisem dobro počutila, zato sem se takrat odločila, da nekaj ukrenem. Če si vse življenje fit, je zelo težko sprejeti, ko to izgubiš. Story: Kako težko pa se je bilo po sedmih letih vrniti v ustaljene športne tire? Začetki so bili zelo težki, najprej sem poskušala sama, vendar je vedno prišlo kaj vmes, da nisem mogla iti ven ali pa na fitnes, vedno se je našel kakšen izgovor. Najtežje je začeti, zato razumem ljudi, ki ves čas odlašajo in si rečejo, da bodo naslednji dan začeli telovaditi. Ravno zato so skupinske vadbe ali pa pomoč osebnega trenerja odličen način za to, da najdeš motivacijo. Še veliko bolje je, če tisto uro v telovadnici preživiš v družbi prijateljev. Ko enkrat prestopiš ta prag, zelo hitro padeš v rutino. Story: Vas je tudi Jure spodbujal na začetku? Seveda, Jure me je ves čas podpiral pri športnih aktivnostih, vendar je bila končna odločitev, da znova nekaj naredim za svoje telo, popolnoma odvisna od mene. Story: V prostorih Mojega kluba na Bledu vodite tudi svoje športne ure, ki jih redno obiskuje tudi Jure. Menda niste nič bolj popustljivi do njega samo zato, ker je vaš mož? Tudi Jureta je zanimala ta vadba in tovrstni trening mu je takoj postal zelo všeč. Tako prepotenega ga že dolgo nisem videla. Na koncu mi je priznal, da tako intenzivne vadbe ni pričakoval, in jo priporoča tudi prijateljem. Moški imajo ponavadi večji odpor do tovrstnih vodenih vadb, češ da naj bi bile namenjene bolj ženskam. Ravno zato sama vedno rečem, da grem na trening, in ne na aerobiko. V nekaj mesecih se nam je pridružilo kar nekaj moških članov, tako da je zdaj razmerje nekje na polovici. Povpraševanja po tovrstnem načinu treninga je veliko, zato v bližnji prihodnosti nameravam vadbe razširiti tudi v Ljubljano. Story: Zakaj pa vam ravno ta vrsta vadbe v stilu 'boot campa' najbolj ustreza? Ustrezata mi celostna obravnava telesa in gibanje, ki krepi telo tako, da imamo dejansko neko korist od tega. Tako imenovani funkcionalni treningi so zasnovani tako, da izvajamo gibe, s katerimi se srečujemo v vsakdanjem življenju. Prej sem zelo rada hodila na fitnes, ampak gre v tem primeru bolj za lokalno 'pumpanje' mišice. Nič mi ne pomaga velik biceps, če zaradi tega ne morem iztegniti roke. Potrebovala sem vadbo, s katero bi skladno razvila mišice in ki ne vpliva le na njihovo moč, temveč tudi na vzdržljivost, gibljivost, hitrost, ravnotežje in natančnost, torej vse gibalne sposobnosti. Story: Bliža se poletje, zato večina izmed nas že razmišlja, kaj bi naredili, da bi bili v kopalkah videti popolno. Poznate kakšen skriven trik? Večina ljudi se celotnega procesa telesne preobrazbe loti z napačnim pristopom. Veliko se jih giblje samo zaradi hujšanja oziroma zaradi želje po lepšem videzu. Gibanje nima samo tega pozitivnega učinka, ampak so v prvi vrsti v ospredju boljše zdravje in počutje, druženje in posledično boljša kvaliteta življenja. Vsi bi radi rezultate jutri, vsi bi radi bližnjice, čudežno napravo, da se bo gibala namesto nas in nam zgradila čudovito postavo. To ne obstaja. Ponavadi je tako, da vsaj toliko časa, kolikor se nisi gibal, traja tudi obdobje, da znova pridobiš kondicijo. Kilogrami gredo lahko hitro navzdol, če telovadiš in paziš pri prehrani, vendar pa so postopne spremembe za telo veliko bolj priporočljive kot iti iz ene skrajnosti v drugo čez noč. Drastične spremembe, ki pridejo čez noč, navadno tako hitro tudi izginejo. Za vsako stvar v življenju, ki nam je nekaj vredna, se je vredno potruditi. Zato v bližnjice ne verjamem. Story: Potem ste popolnoma proti umetnim posegom in obiskom lepotnih kirurgov? S tem lahko spremembe dosežemo hitreje in lažje, a v nasprotju s športom obisk pri kirurgu ne zagotavlja drugega zadovoljstva, ne ponuja nam druženja. Nisem še slišala za posege, s katerimi ti kirurg dejansko zgradi mišico, te naredi vzdržljivejšega, hitrejšega, močnejšega in bolj zdravega. Vse to pa nam zagotavlja nekaj ur gibanja na teden.


Porabniki, ki z lastnimi objekti in napravami izkoriščajo vodne vire na območju, ki ga oskrbuje z vodo javni vodovod, morajo stalno meriti količino izčrpane vode.


008000 Carinska unija EU, ki je bila vzpostavljena leta 1968, omogoča podjetjem EU lažje trgovanje, usklajuje carine na uvoz blaga iz držav zunaj EU in pomaga pri zaščiti evropskih državljanov, živali in okolja. V praksi to pomeni, da carinski organi vseh 28 držav članic v okviru carinske unije med seboj sodelujejo, kot da bi bili eno. Uporabljajo namreč enake tarife za blago, uvoženo na njihovo ozemlje iz tujine, in ne uporabljajo tarif znotraj Unije. V primeru EU to pomeni, da ni treba plačati carin za blago, ki se prevaža iz ene države članice v drugo Carine na blago, uvoženo v EU, predstavljajo okoli 14 % celotnega proračuna EU in so pomemben „tradicionalni“ vir lastnih sredstev EU. Carinske kontrole na zunanjih mejah EU ščitijo potrošnike pred blagom, ki bi bilo lahko nevarno ali škodljivo za njihovo zdravje. Z ukrepi proti nezakoniti trgovini z redkimi in ogroženimi živalskimi in rastlinskimi vrstami tudi varujejo živali in okolje ter preprečujejo bolezni rastlin in živali. Carinski organi sodelujejo s policijo in uradi za priseljence v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Skupaj izvajajo ukrepe v boju proti trgovini z ljudmi, drogam, orožju in ponarejenem blagu ter preverjajo, ali potniki z večjimi količinami denarja ne perejo denarja, se izogibajo davkom ali celo financirajo organizirane kriminalne združbe. Carinski organi EU tudi preprečujejo davčne goljufije in izogibanje plačevanju carin podjetij in posameznikov, zaradi česar so države članice prikrajšane za pomemben del prihodkov za javno porabo.


Trkaj Ples preko ceste Lyrics Zaplešem te korake, stopim vn pa slišim narodnake. V zraku je zadah te ulce, vidim plahe mulce, njihov greh je v očeh, k vidjo brskajoče po smeteh, očitno nočjo it po istih teh sledeh. Džanksi plešejo svoj zadni ples, fuzbal z iglami po tleh. Zameglen pogled mi daje to, kokr fleš - v glavi zavrti se film, vidm se, kako pod vročim obročem z rokami krilm, naj podajo mi! A cajt se zavrti - resnica. Odprem oči, namest žogo, drogo v roke ti dobim, lajf je ratu psica! Njen lajež dajem med vrstice zvezka, garaža, stolpnice, vse to um mi pleska, tko k gotska freska. Moj kuli je resnica, miselne so tetovaže, sm napisal tole pesem, da mi bo pr srcu laže. Ne lažem, besedna vez zjebe te. Si prpravlen na en jeben ples preko cest? Vidu sm že tok mulcev, k odplesal so. Za temi zidovi je blodnjak, ti bloki misli zmešajo, k gandža in tobak. Tekom teh let sem pozabu, kaj je strah. Med nami in džanksi je prepad, svoj štart so začel kokr grupna simfonij 75b a, zdej so sam še solo violina - vsak sam zase nemo špila, a pesem se naprej odvija, novi pridejo sm noter v drogo, da zjebe jih navznoter in teh je mnogo. Ukradena kolesa so za gram, ulca je tržišče, zmrznjen je plesišče, padec sredi leda. Tuki ni pekel, ampak od tukaj ti lahko pokažem, kako ti pekel zgleda. Včasih se sprašujem, kdo je ta krojač, k nam kroji usodo? Če obstaja, ga prosm, da nej čimprej spremeni to modo. Kodo ulce dekodiram, vso svetlobo absorbiram in ne bom se pustu, da od ulce sem matiran! [edited by: mr.jones] See also: JustSomeLyrics 50 50.69 Marek Grechuta Zadymka Lyrics worst day ever Simple Plan Lyrics


Nasilje za zaprtimi vrati: Tudi ženske nasilne nad moškimi! - Samo zate - Cosmopolitan Slovenija Ko govorimo o družinskem nasilju, nas večina izmed takoj pomisli na fizično nasilje moškega nad žensko, saj je to stereotip, ki pa na žalost še kako drži. Moški so pač telesno močnejši, ženske v patoloških odnosih se jih bojijo in zaradi čustvene in verbalne manipulacije ter prevzete vloge žrtve živijo v neprestanem strahu, kdaj bodo kaj narobe naredile in bile deležne nasilja, ki kot vemo, ni zgolj fizično, ampak je zelo boleče tudi verbalno in čustveno nasilje. In na tem mestu gre omeniti tudi nasilje, ki je veliko bolj skrito in ne toliko izpostavljeno, namreč nasilje ženske nad moškim. Še vedno je trdno ukoreninjeno tradicionalno mišljenje, da naj v družini nosi hlače moški, ki ima tudi pravico kaznovati neposlušne člane družine. No, v našem naslednjem primeru pa gre za 'kaznovanje' in nasilje žene nad možem partnerjem. Čustveno in psihološko nasilje Mož dolga leta pasivno prenaša vedno hujše izbruhe nezadovoljstva žene, ki so se začeli z malenkostmi, ki ji niso bile po godu, pa je bentila vedno bolj, bila vedno bolj neobzirna, zlobna in nikakor ji ni mogel več ustreči v nobeni zadevi. Kakor je pri nasilju običajno, se stopnjuje, in sicer od na videz nedolžnih pripomb, prek strupenih zahtev do nenadzorovanih izbruhov jeze, verbalnega nasilja, ki v zadnji fazi preide do fizičnega nasilja. Seveda se v vsem tem vmesnem času dogaja tudi čustveno in psihološko nasilje, ki je veliko bolj perfidno in ga žrtev sprva niti ne zaznava. Ko se v našem primeru partner sooči z zadnjo stopnjo, je veliko prepozno za kakršenkoli glas razuma. Žena je prevzela dominantno vlog v družini, ona je tista, ki zapoveduje in zahteva ubogljivost ter vsako neposlušnost težko kaznuje. V konkretnem primeru mož ni soprogi nikoli zmogel postaviti meje, tudi na začetku zveze ne, ko bi morebiti še lahko igral nekoliko bolj pomembno vlogo v zakonu, a ker je bil že na začetku zveze ujet v strah žene, ki je zaznala, da lahko igra vlogo 'šefinje', se ji tudi po veliko letih zakona ne zmore, ne zna in noče upreti. In ja, prav si prebrala – noče se upreti neznosnemu odnosu, v katerem je popolnoma prepleten in zapleten. Pravi, da ji ne more kar vse pustiti po toliko letih, on se ne more od nje odlepiti, ona pa ima v njem idealen objekt lastnega izživljanja, ki se včasih konča tudi z brcami ali zaušnicami. Svojo sramoto utapljal v alkoholu Gospoda je sram, da se to dogaja, skriva in taji, svojo uteho pa je našel v alkoholu, končal pa z uničenimi živci v ustrezni ustanovi oziroma na zdravljenju. Opisan je primer, ki je res nekoliko skrajen, a verjemi, realen. Kdo lahko vzame tega gospoda pod svoje okrilje? Kdo mu lahko nudi primerno zaščito in psihosocialno pomoč? Komu naj potoži, da mu bodo verjeli? Kot vsaka vrsta nasilja, tudi tovrstno izživljanje žene nad možem ni dovoljeno in ne sme biti tabuirano. Če kdo prepozna ali ve za podoben primer oziroma je sam žrtev, naj poišče pomoč, naj se upre – nasilje je treba obsoditi in o njem govoriti, nikar ga potiskati pod preprogo! Več o zgoraj napisanem si lahko prebereš tudi na družabnem omrežju Svetovalnica. Avtorica prispevka, ki je bil objavljen v reviji Lisa, je socialna pedagoginja Melita Kuhar Pucko, ki vodi projekt Svetovalnica, www.svetovalnica.si. Značke: čustveno družinsko moški naislje otroci ženske Nasilje nad ženskami je oblika nadzora Za 8. marec predvsem 'NE!' nasilju nad ženskami


Kranjcar ne bo vec selektor Vse bolj je jasno, da Zlatko 'Cico' Kranjcar ne bo vec selektor hrvaške reprezentance. Nasledil naj bi ga Branko Ivankovic. Izvršni odbor Hrvaške nogometne zveze (HNS) je pred dnevi izdal nezaupnico za hrvaškega selektorja Zlatka Kranjcarja, a se je zdelo, da kljub vsemu ne bo ostal brez službe. Nekoc odlicnega napadalca zagrebškega Dinama je namrec šcitil predsednik zveze Vlatko Markovic, ki se je s 'Cicom' pred zacetkom svetovnega prvenstva ustno že dogovoril za podaljšanje pogodbe do konca kvalifikacijskega ciklusa za evropsko prvenstvo 2008. A vse kaže, da ima tudi predsednik zveze vse manj zaupanja v selektorja, kar je potrdil tudi v današnji izjavi za Sportske novosti, ko je dejal, da se je motil, ko je šcitil selektorja. Namignil je, da v ekipi 'kockastih' dosti stvari ni v najlepšem redu in ko je tako, je najlažje odpustiti trenerja. Kljub dejstvu, da je z njim že imel ustni dogovor. 'Cico' se je na udaru kritikov znašel zaradi neuspeha na SP v Nemciji, kjer je Hrvaška remizirala proti Japonski in Avstraliji, izgubila pa proti Braziliji po težkem boju z 0:1. A bolj kot rezultat (v kvalifikacijah je bil neporažen v težki skupini skupaj s Švedsko in Bolgarijo, na zakljucnem turnirju pa je izgubil zgolj proti petkratnim svetovnim prvakom), je selektorja Hrvaške pokopala slaba komunikacija z mediji po prihodu z mondiala. Prej priljubljeni trener je postal tarca, s cimer se ni dobro nesel in napovedal tiho vojno nekaterim predstavnikom sedme sile. Kot kaže bo iz nje prišel kot poraženec ... Naslednji selektor na 'vroci' klopi naših južnih sosedov naj bi bil Branko Ivankovic, ki je v Nemciji vodil iransko reprezentanco.


source: CulturaX

text: Igra Escape from Tarkov pokazala novo mesto in orožja » HOPsi Igra Escape from Tarkov pokazala novo mesto in orožja Escape from Tarkov je presneto zanimiv naslov, ki je stopil v obdobje zaprte alfe leta 2016. Igra je kljub svoji nedokončanosti hitro privabila ogromno igralcev, saj je to večigralska prvoosebna igra, ki stavi predvsem na nekompromisni realizem. Igralci se morajo intimno seznaniti z orožji in strelivom, dovršiti ekipno komunikacijo in se naučiti počasnega in efektivnega premikanja, saj se smrt skriva na vsakem koraku in ta je presneto kruta, saj vam poje vso nabrano opremo. Igra je leta 2017 stopila v zaprto beto in štiri leta kasneje tega razvojnega cikla še vedno ni zapustila. Vendar pa razvijalec Battlestate Games pridno dela na novih posodobitvah in včeraj so nam predstavili novo območje imenovano Streets of Tarkov. Vidimo lahko sprehajanje skozi ulice, obiskati pa bo moč tudi notranjosti zgradb. Tako se bomo počasi smukali skozi vrtec, pisarne in podzemno parkirišče, ob igranju pa nas bodo zabavala nova orožja, ki bodo po novem lahko tudi demolirala okolico. Največje presenečenje se zgodi na koncu napovednika, ko se na sceno pripelje vozilo APC, saj tako močne orožarne v tej igri do sedaj še nismo videli. Vsebina Streets of Tarkov bo v igro prispela skupaj s posodobitvijo 0.13, datum izida pa še ni znan. Mimogrede, igre ni moč kupiti na Steamu, ampak samo preko strani razvijalca, zanjo pa boste odšteli 34,99 €, kar vam omogoči tudi sodelovanje v zaprti beti.


Naslovnica / Dogodek / Uroš Potočnik: Starinarnica čet17okt19:0020:30Uroš Potočnik: Starinarnica19:00 - 20:30 Dom kulture Kamnik, Fužine 10, 1241 Kamnik Organizator: Dom kulture Kamnik Vrsta prireditve:Gledališka predstava Avtorska komedija - Starinarnica, igralca ter avtorja Uroša Potočnika (Outsider, Zvenenje v glavi, Usodno vino, Republika Slovenija...) je neke vrste »stand up«, pri katerem pa starinar Korel zaradi svoje »starosti« Avtorska komedija – Starinarnica, igralca ter avtorja Uroša Potočnika (Outsider, Zvenenje v glavi, Usodno vino, Republika Slovenija...) je neke vrste »stand up«, pri katerem pa starinar Korel zaradi svoje »starosti« večinoma sedi tako, da je Starinarnica na nek način tudi »sit down« komedija. Starinarnica je prostor, v katerem se kopičijo najrazličnejše stare stvari iz različnih obdobij, ki nosijo različne zgodbe in prigode, predvsem pa imajo patino. V Starinarnico vsako jutro, že nekaj let zapored, prihaja starinar Korel, ki deluje kakor zmes pikolovskega profesorja zgodovine, zvitega prodajalca, neizprosnega licitatorja, neutrudnega zbiralca ter sentimentalnega vdovca. Predvsem pa Korel rad govori in razlaga; njegove zgodbe pa so več kakor zgodbe o predmetih; so zgodbe o ljudeh in njihovih usodah. Poleg tega o vsakem predmetu govori iz osebnih izkušenj na način, da predmet skupaj s protagonistom postane nekakšen »osrednji lik«, ki deluje kot večno živeči, brezčasni super heroj, ki je z nami že od začetka časov. Predstava Starinarnica se tako na subtilen in duhovit način sprašuje o pomenu zgodovine za slovenski narod – od plastične vrečke, rokovnjaške pištole, pa vse do mamutove dlake. Starinarnica je enodejanka, komedija, ki je primerna tudi za srednješolsko populacijo. Cena vstopnice: 8 € / 5 € Prejšnji: Kako iz depresije – osebna izpoved Barbke Špruk Naslednji: Pogovor z iraško begunko Saro Bevc Jonan


text: Natečaj ZN za univerzitetne študente po svetuNatečaj ZN za univerzitetne študente po svetu Globalna iniciativa »United Nations Academic Impact (UNAI)« (http://outreach.un.org/unai) in institucija Brookings iz Washingtona sta razpisali globalni natečaj za študentke/-e, da sestavijo govor, za katerega bi si želeli, da ga generalni sekretar ZN prebere na naslednjem odprtju zasedanja Generalne skupščine ZN. Vedno bolj se strinjamo o naši globalni soodvisnosti. V tem pogledu je pomemben 28. člen Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki se pravi: »Vsakdo je upravičen do družbenega in mednarodnega reda, v katerem se lahko v polni meri uresničujejo pravice in svoboščine, določene v tej Deklaraciji.« Ob tem se lahko vprašamo, kako naj izgleda globalna državljanska vzgoja, ki jo potrebujemo in bi bila hkrati tudi izvedljiva in bi na ustrezen način naslavljala to naraščajočo soodvisnost. Univerzitetni študenti iz vsega sveta so vabljeni, da preučijo prej omenjeno dilemo, in sestavijo tekst v angleškem jeziku, ki naj ne bo daljši od 1500 besed. Po vsebini mora biti strukturiran kot osnutek govora generalnega sekretarja ZN. V ospredju naj bo odgovornost vsakega posameznika do ljudi, ki jih ravno ne razumemo kot naše rojake. Hkrati naj pisci premislijo, katere pravice lahko damo v ospredje, ko se s skupnimi močmi spopadamo z reševanjem svetovnih problemov in se pri tem zavedamo načela družbene odgovornosti. Natečaj je odprt za vse študente, ki so trenutno vpisani na katero koli univerzo. Prispevke se pošlje hkrati na naslednja dva e-poštna naslova: firstname.lastname@example.org in email@example.com. Rok oddaje je do 15. junija 2012. Prosimo, da v zadevo sporočila napišete geslo »SPEECH COMPETITION«. Avtorji najboljših treh prispevkov, pri čemer bo vsaj eden izbran iz skupine članic iniciative UNAI, bodo povabljeni v New York in Washington, kjer se bodo sestali z generalnim sekretarjem Združenih narodov in vodstvom institucije Brookings.


Luč miru smo ponesli na vrh Slovenije - SkavtNET Luč miru smo ponesli na vrh Slovenije triglav kredarica lmb Luč miru iz Betlehema luč miru iz betlehema 2016 zvezde Slovenija Julija Vita Glas 21.12.2016 Želja po razsvetlitvi najvišje ležeče kapelice z Lučjo miru nas je (bolj ali manj točno) ob sedmih zjutraj zbrala na parkirišču v Krmi. Bilo nas je 28. Sicer smo za odpravo že mesece prej pridno trenirali, a smo se vseeno priporočili Bogu, da bi uspeli prilesti na cilj. Pot proti Kredarici, kot si lahko mislite, ni bila vodoravna, a smo do prvega postanka nekako pretrpeli že večji del poti. Pred kočo pastircev, ki jih žal ni bilo doma, smo se malo nahranili. Ker smo začeli v trdi temi, nas je sonce doseglo šele takrat, ko smo po nekaj urni hoji že skoraj obupali. O težavnosti naše poti priča dejstvo, da se je Urban B. pod pretvezo bolezni odpravi pridružil šele, ko je izvedel, da so na cilj prispeli celo njeni najšibkejši člani. Prijetno prešvicani smo se zbrali v kapelici in izpolnili poslanstvo leta - plamen, še topel, direkt iz Betlehema, ponesli v njeno središče. To dejstvo nas je tako navdušilo, da smo darovali sveto mašo. Zaradi topline naših src se je Marija snežna skoraj stopila. Očitno je Bog uslišal naše prošnje, saj je na toplem v koči kmalu prišla na mize hrana. Marsikdo bi si mislil, da smo se naslednjih nekaj ur dolgočasili. In smo bolj ali manj tudi se. Vsaj tisti, ki pri morilcu nismo imeli nobene pametne vloge. Ko je bila že res kriza, smo se šli ven navduševat nad gorskimi lepotami. Nekateri so simulirali zdrs na zasneženem pobočju. Na srečo nobenemu, niti po več poskusih, ni uspelo umreti. Nekaj članov naše odprave je šlo celo na sam vrh Triglava. Da so še živi, smo vsake toliko časa lahko sklepali po njihovih objavah na instagramu. Vstali smo še pred petelini in z vrha Kredarice občudovali sončni vzhod. Res smo se že veselili pice, a so se dogodki zamaknili zaradi praznega akumulatorja v avtu. Toda vse se je srečno izteklo. Tudi črnilo mojega pisala.


- Kazalo - Uvod - Pregled enotnega trga - Pregled družbenih razmer - Preberite prispevke - Najpomembnejši dokumenti - Sporočilo z dne 10. maja 2006 - Sporočila za javnost - IP/06/595Vsi razpoložljivi prevodi. - MEMO 06/192Vsi razpoložljivi prevodi. - Hitre povezave - Politike Evropske unije Agenda državljanov: doseganje rezultatov za Evropo Komisija je 20. novembra 2007 sprejela sveženj pobud za prenos agende državljanov v celovit sklop ukrepov: - Sporočilo „Enotni trg za Evropo 21. stoletja " , ki zaključuje pregled, začet leta 2006, in vizijo iz februarja 2007 preoblikuje v delujoč sveženj pobud, s katerim naj bi prevetrili enotni trg. Sporočilo dopolnjuje pet delovnih dokumentov z naslednjih področij: - enotni trg: pregled dosežkov; [79 KB] [79 KB] - instrumenti za posodobljeno politiko enotnega trga; [208 KB] - uporaba nove metodologije za spremljanje proizvodnega trga in sektorjev: rezultati prvega pregleda sektorja; [165 KB] - zunanja dimenzija pregleda enotnega trga; [63 KB] - pobude na področju finančnih storitev za prebivalstvo. [26 KB] - Sporočilo "Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja ". S tem dokumentom želi Komisija prispevati k posvetovanju o družbenih razmerah, ki je podaljšano do 15. februarja 2008, ter omogočiti pripravo prenovljene socialne agende sredi leta 2008. V povezavi s tem je Komisija sprejela tudi Sporočilo „Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zavezanost" Komisija je 10. maja 2006 sprejela ambiciozen program, ki naj bi evropskim državljanom prinesel resnične spremembe. Komisija je program naslonila na strateške cilje glede blaginje, solidarnosti in varnosti, ustvarjanja novih delovnih mest in gospodarske rasti. A kot so pokazale razprave o Evropi, je v očeh javnosti precejšen prepad med ukrepanjem EU in podobo EU. Pričakovanja ljudi so velika, manjše pa je njihovo zaupanje. Če jih želi Evropska unija prepričati, da njihova pričakovanja lahko izpolni, bo morala najti rešitve, ki bodo državljanom neposredno koristile. Program mora zagotoviti odprt in polno delujoč enotni trg; spodbuditi solidarnost, možnosti, dostop državljanov do družbenih ugodnosti in trajnostni razvoj; ter povečati varnost. - pregled enotnega trga, ki bo pokazal, ali je treba trg preoblikovati, da bo državljanom dal tiste svoboščine, ki jih potrebujejo v globaliziranem gospodarstvu; - pregled družbenih razmer - hkrati s pregledom enotnega trga še pregled družbenih sprememb in gibanj, ki bo pomagal pripraviti program za dostop državljanov in solidarnost. Temu majskemu dokumentu je sledil sklep Evropskega sveta junija 2006, da je treba vzporedno začeti reševati tudi najpomembnejša institucionalna vprašanja. Ta "dvotirna" strategija - uresničevanje konkretnih politik in vzporedno reševanje institucionalnih vprašanj - je zdaj temeljni kamen ukrepanja EU.


Gift Wrapping: Creative Ideas from Japan: Kunio Ekiguchi: 9780870117688: Knjiga | Emka.si /g, ">"); input.value = result } Domov Knjige Turistika & prosti čas Ročna dela, domača obrt in dekorativne umetnosti Gift Wrapping: Creative Ideas from Japan Avtor: Kunio Ekiguchi O avtorju - Kunio Ekiguchi Gift Wrapping: Creative Ideas from Japan Kunio Ekiguchi