Umazani, lepi, uni z bencinom "Tokrat samo fešte in podobne palačinke. Naj se posuši pralni stroj. Naj crkne zadnji petek v letu" - Marjan Šarec :::::::::::::::::: ZA UMAZANE DUŠICE ::::::::::::::::::::: Nostalgija Vintage Cafe, ob 21.00 Friday Night Live Special: BITCH BOYS ! ! ! >> Bitch Boys so ikona slovenskega surf rocka, delujejo že skoraj 19. let in so domači rockerji, ki so se odzvali na surfrevival, ki ga je sprožil soundtrack Tarantinovega » Pulp Fiction« (Šund) sredi devetdesetih. Biljardna Hiša, ob 21.00 Mega koncert Prismojenih v Biljardni hiši v Ljubljani! Vstop je prost!!!! Menza Pri Koritu, ob 21:30 Tradicionalni prednovoletni koncert Rock fronta-rock the world-pod tribarvno zastavo: Indust Bag + No Rules + The Real Things. Svobode ne damo-make music, not wars. INDUST -BAG je metliška punk rock skupina ,ki je nastala v začetku 1980. Še z nekaterimi takratnimi mladimi punk skupinami iz manjših krajev Slovenije, je tvorila priključek (odgovor) province na začetno punk sceno v Ljubljani. 100 decibelov jih zadane! NO RULES prihajajo iz Tuzle. Formirali so se leta 1999, so edini band iz BIH, ki igra osnovni rock ́n roll – rythm & blues v bosanskem jeziku. THE REAL THINGS je garage rock skupina, ki jo zanima več kot površno ponavljanje nesmiselnih vzorcev. Vstopnina: 10€; za rezervacije 8€; za rezervacije + letak 7€. Klub Gromka, ob 22.00 klubski večer :: WITCH HOUSE >> Witchouse je mrtev, kar pomeni, da se vrača. Tokrat ritualno pred koncem leta ponavlja svoje lokalne izvore z okultnimi mantrami zagrebškega pavleisdead in vso težo domače Prasile Koynske. Pavlovemu koncertu torej sledi vztrajno klicanje naših čarovniških prednikov od amerike do slovanskega hladu, vse težko elektronsko, ki se izvija iz temnih globin. Buhahhaahhaa! Channel Zero, ob 23.00 SUBØ: SO ICY >> Zadnji petek v letu in najhladnejši SUBØ v 2018 posvečamo osvetlitvi domače scene s pestrim naborom DJ-jev z vseh vetrov – ker so zabave na koncu leta vedno najboljše, kadar se odvijejo v domačem vzdušju! Linije gor : BOR$ALEANO, cl_tr, DVS, Futon, Lil Ris, TMA, VJ Smech Vstopnina: 5 € Gala Hala, ob 23:00 WAVE RIDERS! Episode ELECTRO RIDERS >> Odsluženo leto 2018 bomo k zadnjim dnem pospremili s samimi best of hitiči iz naših vejvrajderskih zabav. Seveda definitivno pade tudi kakšna fina, sočna densfloor novost, nič bat. Tik pred novim letom smo in zato ni časa za drugo kot ples in dobro zabavo! Spet bomo multižanrski, prednost pa bodo imele plesne zadeve stilov electroclasha, synthwavea, leftfield housea, electra, tech-housea in še česa. Pridi na zaključno Wave Riders zabavo leta 2018, mi smo pripravljeni Music policy: electroclash/synthwave/leftfield house Line up: TORULSSON + KOBAYASHII VJ MAII Vstopnina: 3 € pred polnočjo, 5 € kasnej Klub Tiffany, ob 23:00 Tiffanijev decembrski punč vol.3 >> Tiffanijev decembrski punč je aromatičen, omamno dišeč, pogreje in pričara praznično vzdušje ter vas napolni in zadovolji. Poskrbel bo, da vam bo za veseli december še bolj lepo in toplo. Klub Monokel, ob 23.00 GPN GPN + friends Klub K4, ob 23.00 K4x4 w/ Skee Mask >> Decembra v nedrje kleti na Kersnikovi prihaja nemški techno romantik in resen kandidat za avtorja elektrončkarskega albuma leta: Skee Mask! Producent in bobnar iz Munchna ni običajni techno German, ki bi grmel z natančno a pogosto suhoparno nogo. Brian Müller je nase opozoril že z izjemnim prvencem Shred, na katerem je s peresno lahkoto pregnetel pionirski britanski techno zvok z breakbeati in detroitsko melanholijo. Ni naključje, da je Brian svoje mesto našel na referenčni in raziskovalni bavarski založbi Illian Tape, ki jo premišljeno vodita brata Zenker. Orto Barka, ob 21.00 Kadilnica Of Death Extra : Space Unicorn On Fire (Slo) >> medzvezdni jebači SPACE UNICORN ON FIRE, ki bodo Orto Bar preželi s svojimi kozmičnoseksualnimi ritmi, penetrirajočimi riffi in hlačke trgajočim vokalom. Njihova igriva zmes old-school heavy metala in geekovskega progressive-a poslušalcu kakor šibica zraven soda kerozina nariše nasmeh do zvezd. Medtem ko kdo drug poje o Satanu, pijači in babah, vesoljski samorogi pojejo o babah, vesolju in preganjanju po supernovah, meglicah in pulsarjih, pozornejši poslušalec pa bo odkril tudi kakšno globljo življensko modrost. Pridite na špil in jih doživite! Cena vstopnice za koncert: 6 € :::::::::::::::::::::::::::::::::::: ZA LEPE DUŠE ::::::::::::::::::::::::::::: Sveti Florijan (kafić, ne cerku), ob 22.00 Levanael / DJ-set - Član kar naprej vroče žemljice, morda najbolj sodobno refleksivne zasedbe ta moment - Matter. Melanholična elektronika za srca, potemnela od same ljubezni. Najberž de zestonj. Galerija bar trenutek, ob 19.00 Koncert: MAR (Marina Elezović) >> Marina nas je v trenutku enkrat že očarala in to tako zelo, da smo jo povabili še v praznični december! Marina Elezović je indie tekstopiska in pevka iz Zagreba. Tu res lahko rečemo, da se nam preverjeno obeta odličen večer z dobro glasbo! Zastonj! Nekje v Cankarjevemu domu, ob 20.00 Branko Završan: Brel 40 - Ponovitev razprodanega koncerta. Oktobra 2018 je minilo štirideset let, odkar je ugasnilo življenje belgijsko-francoskega šansonjerja Jacquesa Brela. Ob njegovih pesmih bo Branko Završan s svojim kvartetom znova obudil spomin na delo in življenje umetnika, ki je močno zaznamoval glasbeni svet minulega stoletja. Repertoar prejšnjega projekta Senca tvojga psa je dopolnil še z nekaj novimi prevodi in navdušujočimi izvedbami. Ena slabših tekstovnih priredb legendarnega Jacquesa Brela. Glas od Završana je še kar, samo premalo pije in kadi. Glasbeno 8/10. Branko Završan, glas; Uroš Rakovec, kitara; Žiga Golob, kontrabas; Kruno Levačić, bobni Vstop: 18 oz. 14 € :::::::::::::::: ZA UNE Z AVTOM IN BENCINOM :::::::::::::::::::::::::::::: Kibla, MAriborg FAK a.k.a Festival Alternativne Kulture : D 1000 rum & Bass vračamo FUNK! Avstrijski produkcijski duo Dossa & Locuzzed sta trenutno ena izmed bolj vročih imen Drum& Bass-a. LINEUP : Dossa & Locuzzed + The Omen + SUB.CONSCIOUS + BEST DAY EVER VISUALSi : TAC (LGM, Hedonistic Creativity, Mladinin oder) + KSELMAN (SNG) AFTER: KURD Pekarna Dj : Useless D.I. (Boey Audio, 2/57 Recordings) Prispevek: 7 EUR Urban Garden, Maribor : TETKINE RADOSTI >> Za zaključek festivala gostimo Tetkine Radosti - Yugo nostalgičen projekt ljubljanskih DJ starešin Borja Borka, Jaka Batič - Bakto in Deejay Woo D. Pričakujte širok repertoar odprašenih gramofonskih plošč iz bivše juge: od funka, šlagerjev, diska, beata, soula, obskurne hipijade, izkrivljenih filmskih citatov, pa vse do mehke avantgardne pornografije in deplasiranega ekonomsko propagandnega materiala. Vstopnice 8 € Klub Baza, Ajdovščina: The Hoax program, nakajima, Hak Attak @ Klub eMCe plac, Velenje : RGB Series: Cogo meets Sev Dah >> V drugi epizodi letošnje klubske sezone RGB Series vas vabimo na švedsko techno masažo, ki jo bo izvajal DJ, producent in ustanovitelj založbe Proletarijat / ПpoлeTapиjaT - Sev Dah. V Bosni rojen in vzgojen ter na Švedskem živeči DJ in producent Antonio K. aka. Sev Dah s temačnimi atmosferami in trdimi basi ustvarja techno z balkanskim pridihom skozi katerega izraža energijo surovega, ogolelega in nič kaj lepega sveta daleč od Sturbucksa in H&M-a. Hangar Bar, Izola >> DANCE MAMBLITA + TOTAL DESTRUCTION - SOUND SYSTEM, DJ BASSKILLA! Vsem dobro znana obalna zasedba Dance Mamblita se kot trio še naprej drži reka – boben in bas v vsako slovensko vas. V začetni zasedbi, ki je nastala leta 2005, sta recept en boben, en bas ter kopica izkušenj, ki se udejanjajo v odličnih besedilih, vpetih v energičnost punka, pokončno hardcore držo in seksapil rokenrola, zabeležila na ploščah Dance Mamblita, Reciklejšon in Amor. Basist, vokalist, tekstopisec in gonilna sila zasedbe Andrej Šik je po razhodu z bobnarjem Borisom Beštjakom, s katerim sta igrala tudi v zasedbi Valter brani Sarajevo, koncertiral z različnimi bobnarji. Od leta 2011 pa bobnarske palice v zasedbi Dance Mamblita vihti Maksimiljan Rojc, s katerim sta pred četrt stoletja igrala v zasedbi Alice B. Talkless. Po treh studijskih albumih je dodobra zdramila Slovensko underground sceno in se okronala za prvo slovensko DnB zasedbo. Cena vstopnice je 4€ MAX KLUB, Velenje :: NY METAL PARTY>> INCITER (Metal, HR) + DECAGE (ex. Chimera, gruv metal) + KAOZ (Velenje, oldskul metal, trash)


Jas*nić, pa Koc*ijančič, zem*ljarić, čas bi bil, da pride JJ na oblast in popuca hobotnico, ki ima svoje lovke povsod.


(prekinitev dobave uporabnikom za krajši čas)


Sprejeta besedila - Razrešnica 2016: Agencija Evropske unije za železnice (ERA) - Sreda, 18. april 2018 Postopek : 2017/2162(DEC) Potek postopka za dokument : A8-0079/2018 1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016 (2017/2162(DEC)) – ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016, – ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016 z odgovorom agencije(1), – ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 20. februarja 2018 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2016 (05941/2018 – C8-0072/2018), – ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije(4) in zlasti člena 39, – ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004(5) in zlasti člena 65, – ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0079/2018), 1. podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2016; (1) UL C 417, 6.12.2017, str. 166. (2) UL C 417, 6.12.2017, str. 166. 2. Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 o zaključnem računu Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016 (2017/2162(DEC)) 1. odobri zaključni račun Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016; 3. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2018 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016 (2017/2162(DEC)) – ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016, B. ker izkaz prihodkov in odhodkov(1) Evropske železniške agencije (zdaj Agencije Evropske unije za železnice) (v nadaljnjem besedilu: agencija) kaže, da je njen končni proračun v proračunskem letu 2016 znašal 27.545.879 EUR, kar je 4,56 % več kot v letu 2015; ker proračun agencije izvira predvsem iz proračuna Unije; C. ker je Računsko sodišče v poročilu o zaključnem računu Evropske železniške agencije (zdaj Agencije Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2016 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti zaključnega računa agencije ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; 1. potrjuje, da agencija nima pooblastil, da bi sama odločala o centralizaciji vseh dejavnosti na eni sami lokaciji; opozarja, da je dva sedeža agencije (Lille/Valenciennes) ob njeni ustanovitvi leta 2004 določil Svet; je seznanjen s pripombo Računskega sodišča, da bi bilo z odločitvijo za enotno lokacijo morebiti mogoče doseči prihranke; je seznanjen z analizo agencije o proračunskih posledicah dveh sedežev in njenim priporočilom o ohranitvi takšne ureditve; poudarja, da bi bili stroški najverjetneje nižji, če bi bile vse dejavnosti centralizirane na eni sami lokaciji; poudarja, da bi bilo stroške morda lažje znižati, če bi bil sklenjen celovit sporazum o sedežu z državo članico gostiteljico, v katerem bi bili pojasnjeni tudi pogoji, pod katerimi agencija in njeno osebje delujeta, s čimer bi se končalo stanje, ko so stroški poslovanja najverjetneje višji, kot bi bilo potrebno; poziva Svet, naj ponovno preuči svojo prejšnjo odločitev in se namesto tega odloči za centralizacijo vseh dejavnosti agencije na eni lokaciji; 2. ugotavlja, da je zaradi proračunskega spremljanja v proračunskem letu 2016 stopnja izvrševanja proračuna znašala 99,20 %, kar je 0,10 % več kot leta 2015, stopnja izvrševanja sredstev za plačila pa je znašala 91,57 %, kar je 1,79 % več kot leta 2015; 3. pozdravlja, da lahko agencija v skladu z določbami nove uredbe o agenciji, ki je začela veljati junija 2016, za nekatere od svojih novih pristojnosti zaračunava pristojbine; 4. na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je bila raven prenosov za vse proračunske naslove pod okvirnimi zgornjimi mejami, ki jih Računsko sodišče uporablja za ocenjevanje izvrševanja proračuna (tj. 10 % za naslov I, 20 % za naslov II in 30 % za naslov III); prav tako ugotavlja, da se sredstva, prenesena v leto 2017, (7,52 %) nanašajo predvsem na odhodke za poslovanje in da je bilo izvršenih 95,4 % odobritev, prenesenih iz leta 2015; 5. poudarja, da so prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje vnaprej in o tem obvesti Računsko sodišče; 6. ugotavlja, da je ob koncu leta 2016 agencija zaposlovala 165 stalno zaposlenih, od katerih je bilo 133 začasnih in 29 pogodbenih uslužbencev ter 3 napoteni nacionalni strokovnjaki, v primerjavi s 154 stalno zaposlenimi ob koncu leta 2015; 7. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da njeno osebje sestavlja 62 % moških in 38 % žensk, kar predstavlja neravnovesje v razmerju skoraj 2 proti 1; obžaluje, da je neuravnoteženost zastopanosti spolov na ravni višjega vodstva in v upravnem odboru agencije velika; v zvezi z uravnoteženo zastopanostjo spolov v upravnem in izvršilnem odboru poudarja, da člane predlagajo in imenujejo države članice, a vseeno priporoča, da se to vprašanje obravnava kot nujno; 8. z zadovoljstvom ugotavlja, da se je delež osebja, ki opravlja operativne naloge, s 65 % leta 2015 povečal na 70 % leta 2016, delež osebja, zadolženega za upravne naloge, pa se je s 23 % zmanjšal na 18 %; hkrati pa obžaluje, da je sprememba deleža predvsem posledica popravka razporeditve osebja v različne kategorije; poudarja, da to zmanjšanje ni v skladu s 5-odstotnim znižanjem števila osebja, kakor ga je v zvezi z načrtovanjem virov za decentralizirane agencije najavila Komisija; 9. poudarja, da bi moralo biti usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja del kadrovske politike agencije; poudarja, da proračun, ki je bil porabljen za dejavnosti za dobro počutje, znaša 228,7 EUR na uslužbenca, leta 2016 pa je bilo za osebje organizirano tudi srečanje zunaj prostorov; opaža, da bolniški dopust na uslužbenca v povprečju znaša 3,2 dni, kar je bistveno manj od povprečja agencij Unije; 10. je zadovoljen, da v letu 2016 ni bilo prijav zaradi nadlegovanja; podpira usposabljanje, ki se organizira z namenom ozaveščanja zaposlenih; 11. z zadovoljstvom ugotavlja, da agencija v letu 2016 ni prejela pritožb, niti ni bila vpletena v tožbe ali primere, povezane z zaposlovanjem ali odpuščanjem uslužbencev; 12. pozdravlja dejstvo, da je upravni odbor agencije za svoje člane sprejel politiko preprečevanja nasprotja interesov; ugotavlja, da je agencija zaradi tega na svojem spletnem mestu objavila večino izjav članov upravnega odbora o odsotnosti nasprotja interesov in njihove življenjepise; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice poroča o objavi manjkajočih dokumentov; 13. na podlagi navedb agencije ugotavlja, da še naprej izvaja akcijski načrt, opredeljen v njeni strategiji za boj proti goljufijam; ugotavlja predvsem, da je agencija organizirala usposabljanji o preprečevanju goljufij in usposabljanji o etiki in integriteti; 14. ugotavlja, da je agencija v redno oceno tveganja vključila tudi oceno tveganja goljufij, leta 2016 pa je prav tako pregledala svoj register tveganja goljufij; ugotavlja tudi, da je bilo tveganje ponovno ocenjeno kot srednje do nizko in da ni bilo ugotovljenih dodatnih tveganj; 15. na podlagi navedb agencije ugotavlja, da agencija čaka na vzorčni sklep Komisije, preden bo sprejela lasten sklep o prijavljanju nepravilnosti; ugotavlja pa, da se dotlej uporablja veljavni sklep Komisije o prijavljanju nepravilnosti; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o izvajanju teh smernic; 16. poudarja, da je treba ustanoviti neodvisen organ EU za razkritja, svetovanje in napotitve z dovolj proračunskimi sredstvi, ki bo prijaviteljem nepravilnosti pomagal uporabiti prave kanale pri razkrivanju informacij o morebitnih nepravilnostih, povezanih s finančnimi interesi Unije, obenem pa bo ščitil njihovo zaupnost in jim nudil potrebno pomoč in svetovanje; 17. je seznanjen z vzroki za zavrnitev dostopa do dokumenta (v enem od 44 primerov); poziva agencijo, naj čim bolj zakonito in pravilno uporablja možnost zavrnitve dostopa do dokumentov, obenem pa naj zagotavlja varovanje osebnih podatkov; – je objavila pregledano strateško vizijo, vključno s pripravami na strategijo za mednarodne odnose in na izvajanje strategije na področju komunikacij; – je začela izvajati posodobljeno strukturo upravljanja in prilagodila organizacijo agencije novi uredbi, ki velja zanjo; prav tako je začela izvajati celovit sistem upravljanja, da bi v letu 2017 pridobila certifikat ISO 9001; – je učinkovito uvedla novo ime in mandat v skladu z novim pravnim režimom (četrti železniški sveženj, ki velja od 15. junija 2016) in dosegla občuten napredek pri pripravah na prevzem nove vloge; 19. hkrati pa obžaluje, da agencija ne uporablja kazalnikov vložkov, da bi še izboljšala uporabo ključnih kazalnikov uspešnosti, in priporoča, da se to spremeni; 20. priznava, da služba Komisije za notranjo revizijo na agencijo ni naslovila nobenega kritičnega ali zelo pomembnega priporočila; ugotavlja, da je ta služba opravila oceno tveganja, v katero je zajela vse operativne in podporne procese; 21. ugotavlja, da je v zvezi s prejšnjo revizijo upravljanja odnosov z deležniki in zunanjega komuniciranja služba za notranjo revizijo zaključila tri pomembna priporočila in zelo pomembno priporočilo o okrepitvi postopka zaposlovanja ter prišla do zaključka, da je agencija začela izvajati vsa priporočila razen enega; ugotavlja tudi, da se bo edino še zmeraj odprto priporočilo, ki je označeno kot „pomembno“ in se nanaša na obstoječi postopkovni okvir, ki se uporablja za upravljanje odnosov z deležniki in zunanje komuniciranje, začelo izvajati pred iztekom roka septembra 2017; 22. z zadovoljstvom ugotavlja, da je agencija zdaj pridobila certifikat ISO 9001; 23. ugotavlja, da je upravni odbor agencije aprila 2016 sprejel standarde upravljanja; ugotavlja tudi, da je uprava v skladu s standardom upravljanja agencije št. 16 v sklopu pregleda sistema upravljanja ocenila primernost zasnove in učinkovitost izvajanja standardov upravljanja; na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je bilo sicer odkritih nekaj področij, kjer bi bile mogoče izboljšave (standard upravljanja št. 3 – etične in organizacijske vrednote, standard upravljanja št. 4 – cilji, strateško načrtovanje in poročanje, standard upravljanja št. 5 – neprekinjenost poslovanja, standard upravljanja št. 8 – upravljanje odnosov z deležniki, standard upravljanja št. 9 – upravljanje procesov, standard upravljanja št. 10 – upravljanje človeških virov, standard upravljanja št. 13 – upravljanje podatkov in informacij), a v splošnem velja, da sistemi kontrole v agenciji delujejo, kot je bilo predvideno, in ustrezno zmanjšujejo glavna tveganja, ki bi utegnila ogroziti uresničevanje ciljev agencije; 24. ugotavlja, da je agencija svoj celovit sistem upravljanja na podlagi zahtev iz standardov notranje kontrole in standardov ISO 9001 dodatno razvila, da bi izpolnila pogoje, ki so potrebni, če želi začeti izvajati nove dejavnosti in povečati učinkovitost; pozdravlja analizo izjem in neupoštevanja pravil, ki jo je ERA opravila v okviru tega sistema, ter usposabljanje o javnih naročilih in upravljanju pogodb, ki bo organizirano leta 2017, da bi odpravila te pomanjkljivosti; 25. ugotavlja, da so bila pri oceni učinkovitosti celovitega sistema upravljanja izpostavljena nekatera področja, na katerih je mogoče doseči izboljšave v zvezi s skladnostjo in učinkovitostjo, zlasti pri etičnih in organizacijskih vrednotah, neprekinjenem delovanju, upravljanju odnosov z deležniki ter upravljanju človeških virov, še posebej pa je pokazala, da obstaja vrzel med internimi kompetencami, ki so na voljo, in kompetencami, ki so potrebne; pričakuje, da bo agencija zagotovila, da bodo upravni standardi agencije ERA do leta 2017 – kot je predvideno – v celoti izvedeni; 26. obžaluje, da ni bil dosežen cilj 95-odstotne izvršitve plačil v predpisanem 30-dnevnem roku; ugotavlja, da so razlogi za zamude pri plačilih isti kot leta 2015, in sicer ker osebje agencije račune obdeluje z zamudo, ker primanjkuje denarja in ker obstajajo nesoglasja z dobavitelji glede vsebine računov; poziva agencijo, naj sprejme popravne ukrepe, da bi cilj 95 % dosegla v razumnem roku; 27. pozdravlja sprejetje uredbe o agenciji(2), ki je začela veljati 15. junija 2016; z zadovoljstvom ugotavlja, da bo ta pričakovana strateška sprememba do konca prehodnega obdobja (16. junija 2019) spremenila vlogo agencije, ki je doslej zgolj pripravljala in razširjala politike, odslej pa bo v vlogi organa neposredno sodelovala z industrijo na področju odobritev varnostnih spričeval in tirnih vozil; na podlagi navedb agencije ugotavlja, da naj bi ta sprememba prinesla precejšnje koristi v smislu manjših stroškov; 28. poudarja, da ima agencija strateško vlogo pri izboljševanju konkurenčnosti železniškega in drugih načinov prevoza in pri prispevanju k razvoju učinkovito delujočega enotnega evropskega železniškega prostora brez meja, in sicer z zmanjševanjem upravnih in tehničnih ovir, spodbujanjem vstopa na trg, zagotavljanjem nediskriminacije, učinkovitejšo porabo javnih sredstev za storitve javnega železniškega prevoza in boljšim upravljanjem infrastrukture; pozdravlja tematski program za prečiščenje nacionalnih pravil, da bi zmanjšali posledice oziroma odpravili obstoječe ovire med državami članicami; 29. poudarja vlogo, ki jo ima agencija pri zagotavljanju varnosti in interoperabilnosti evropskega železniškega sistema za prispevanje k povečanju konkurenčnosti evropskega železniškega sektorja in izboljšanju kakovosti storitev železniškega prevoza; pozdravlja vizijo Komisije za evropski železniški sistem, ki bo imel vodilno vlogo v svetu na področju varnosti; 30. pozdravlja vlogo, ki jo ima agencija pri spremljanju razvoja, preizkušanju in uvajanju evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), pa tudi pri ocenjevanju specifičnih projektov sistema ERTMS; pozdravlja, da sta EU in Švica v okviru Sporazuma o cestnem in železniškem prevozu blaga in potnikov začeli pogajanja, da bi lahko Švica sodelovala v Agenciji Evropske unije za železnice; poudarja, da bo agencija dobila več pristojnosti, zato ji bo treba zagotoviti potrebne finančne, materialne in človeške vire, da bo lahko učinkovito in uspešno izvajala svoje nove in dodatne naloge; opozarja na študijo v zvezi z ureditvijo financiranja evropskih agencij, ki jo je pred kratkim naročil Odbor za proračun, in na to, da bi bilo treba ustvariti možnosti za povečanje lastnega financiranja agencije; z zaskrbljenostjo opaža protislovje med nedavno sprejeto zakonodajo, ki razširja obseg nalog agencije, in krčenjem njenega proračuna, do katerega naj bi prišlo v sklopu večletnega finančnega okvira 2014–2020; 31. želi spomniti na stališče Evropskega parlamenta iz proračunskega postopka, da je treba povrniti vse zneske, ki so bili iz Instrumenta za povezovanje Evrope prerazporejeni v Evropski sklad za strateške naložbe; poudarja, da bi bilo treba financiranje za dokončanje enotnega evropskega železniškega prostora ohraniti tudi z namenom posodobitve železniške infrastrukture in njene razširitve v obrobnih regijah Unije; poudarja tudi, da bi bilo treba pospešiti razvoj ERTMS, da bo mogoče nadaljevati uvajanje skupnih tehničnih standardov in povečati koristi v smislu interoperabilnosti; 32. ugotavlja, da so bila v okviru ocene tveganja leta 2016 v primerjavi z letom 2015 izpostavljena nova tveganja, povezana s poznim in nedoslednim prenosom zakonodaje četrtega železniškega svežnja, zastarelostjo orodij ERTMS za upravljanje sprememb, zmanjševanjem hrupa železniškega prometa, zamudami pri zmanjševanju števila nacionalnih pravil in upravljanjem podatkov; (1) UL C 333, 9.9.2016, str. 19.


Desa Muck , pisateljica SESTOP IZ SMRTNE POSTELJE Lani, nekako ob tem času, sem v eni od slovenskih revij (ki prav zdaj tonejo z vsemi dobrimi delavci na krovu vred, in tistim, ki so to zakrivili, se spet ne bo nič zgodilo), brala kolumno Mance Košir o tem, kako fino se je imela na skupinskem postenju. "Glej jo, Koširjevo!" sem vzkliknila. 2Spet je v novi sekti!" Zabavala sem se ob misli, kako radostno poskakujejo v krogu, pojejo mantre in se spogledujejo s tretjim očesom. Njihovi blaženosti in navdušenju nad postom najbrž ni ne konca ne kraja. Doživljajo serijska vnebovzetja, ponoči pa izčrpani hlipajo v blazino, ter po kotih lovijo pajke in se bašejo z njimi. Pa še klistir in vse ostale ogabne grozote! Mazohisti, pač. Že ime društva, ki je organiziralo post, mi je povedalo vse. Preporod! Da ne nagovarjajo ljudi k skupinskemu samomoru? Ko pa sem še prebrala, da je voditelj Marjan Videnšek karizmatičen,me je zaskrbelo še bolj. Karizmatični ljudje so mi sumljivi. Ali so nevarni, ali pa pobirajo denar od naivnežev. Rajši crknem, kot da bi se jim kadarkoli pridružila v njihovi norosti! Zdajle, ko to pišem (avgust 2011,op.), pa minevata dva tedna, odkar sem se vrnila z Jezerskega, kjer sem se tudi sama pridružila skupinskemu postenju v organizaciji prav istega društva Preporod. Še sama ne vem dobro, kako je prišlo do tega. Koširjeva me je vprašala, če bi šla letos z njo, pa sem rekla, kar JA, glede na to, da mi v življenju ni naredila nobene škode, prej obratno. Seveda nisem resno mislila. In ker me pozna, je nemudoma vzela stvari v svoje roke, organizirala moje prijatelje, da so zbrali denar za aparat za sočenje in za hotel, in potem nenadoma nisem imela več kaj. Deset dni bom že zdržala, čeprav sem imela težave že s pripravami na post, kar pomeni, da sem dva tedna prej zelo rahlo pešačila in jedla večinoma presno hrano in sokove. Toda karkoli sem že počela in kakršnokoli literaturo sem že prebirala, nič me ni moglo pripraviti na to, kar me je čakalo. Prvo presenečenje: Marjan Videnšek, človek nalezljive pozitivne energije, in strastno verujoč v svoj cilj. Ta pa je pomagati čim več ljudem, da bi postali in ostali zdravi. Resno! Njegovo znanje je neverjetno obsežno, je tudi avtor knjig o postu in presni hrani. Skratka, nobenega filozofiranja, nobene verske blaznosti ali patetične duhovnosti. Samo dejstva. O telesu. In to na podlagi primerov in izkušenj. Ogromno sem se naučila, tako, da je naziv »Šola zdravega življenja«, zelo ustrezEN. Bilo je ganljivo opazovati Marjana. Kako neskončno je užival in se radostil vsakega našega najmanjšega uspeha. Hipoma sem podlegla njegovemu in skupinskemu entuziazmu in na svoje največje presenečenje počela stvari, ki jih še nisem nikoli. Prvo jutro, ko smo se družno napotili proti igrišču, kjer je sledila obvezna telovadba, mi je kljub temu postalo slabo od groze. Ravno zato sem sovražila šolo! Zaradi telovadbe in čredne bebavosti! A sem se uklonila. Vsak dan sem hodila vsaj dve uri, in to sama, kar imam pač najraje, čeprav so bili vsi udeleženci skupine neverjetno prijetni in tolerantni ljudje. Vsak dan sem hodila tudi na jogo, in jasno, pila samo sokove, vodo in čaj, kot vsi ostali. Za duševno pomoč mi je Koširjeva podtaknila knjigi dr. Northrupove "Žensko telo, ženska modrost" in uspešnico dr. Alenke Rebule: "Blagor ženskam." In sta pomagali. Ko sem se četrti dan prebudila, sem se silno nenavadno počutila. Ugotovila sem, da me skoraj nič ne boli in da se mi ni treba pol ure plaziti s postelje. Zelo sem se zamislila. Že odkar vem zase, se imam za staro in bolno in sem praktično ves čas na smrtni postelji. Ko sem bila mlada to zagotovo ni bilo res, v zadnjih dvajsetih letih pa mi je z nezdravim načinom življenja, izčrpavanjem in stresom, uspelo pridelati hudo sladkorno in visok pritisk. "Zakaj?" sem se vprašala. Komu na čast moram biti betežna, ter čakati in občasno celo upati na zgodnjo smrt?! Zakaj ne bi s spremenjenim načinom življenja postala zdrava in živela še dolgo? Marjan in teh deset dni na Jezerskem mi je dokazalo, da je to možno. Zdaj sem že tri tedne brez inzulina, ter brez tablet za pritisk. Več kot tri četrt bolečin, ki so neprestano obvladovale moje telo in življenje, je izginilo, nič več se ne utrudim tako hitro, in kaj pa vem . ja, tu pa tam celo uživam v gibanju, kar je zame popolnoma neznan občutek. Upam, da so mi v "Šoli zdravega življenja" dovolj oprali možgane, da bo tako tudi ostalo.


source: fineweb

text: Največje slovensko virtualno mesto. Če ni objavljeno v tem forumu, se ni zgodilo! Postavite nemogoče vprašanje in dobili boste neverjetne odgovore! oglasno sporočiloOdlične ideje za decembrska obdarovanja V predbožični akciji TERM ČATEŽ je ob nakupu (najmanj) 10 vstopnic cena vstopnice za celodnevno kopanje v letu 2015 v zimski ALI poletni Termalni rivieri le 9,10 eur. Za vse »decembrske« slavljence, do vključno 14. leta, je v prazničnem mesecu vstop v Termalno riviero BREZPLAČEN. Velja za otroke do vključno 14. leta, rojene decembra, ob spremstvu odrasle osebe, ki plača redno ceno vstopnice. Pohitite, akcijske ponudbe veljajo samo od 1.12. do 23.12.2014! oglasno sporočiloIzkoristite 20% otvoritveni popust! ORCHESTRA je priznana francoska znamka barvite in dizajnerske kolekcije oblačil za dojenčke, deklice in dečke, torej za otroke starosti od 0 do 14 let. Orchestra ima v Evropi že dolgoletno tradicijo, medtem ko v Sloveniji šele začenja svojo pot, vendar vas bo že ob prvem stiku zagotovo pritegnila. oglasno sporočiloImate težave z žolčem med prazniki? Zakaj se pojavijo žolčni kamni, kako to, da nekaterim zagodejo z bolečinami, drugi jih nosijo v žolčniku desetletja ne da bi za to vedeli? Zakaj se ponovijo tudi ko so nam že odstranili kamne? Vse to in še več izveste v tokratni javni tribuni, ki bo potekala v torek 2.12.2014 ob 11h na forumu Starševski čvek. Gost in vaš sogovornik bo Robert Terčelj iz Farmedice.


Se ne strinjam, skakalci z njima nimajo nobenih kontaktov. Tako Prevc kot Kranjec sta se pritoževala čez Janusa in nad odnosom trenerjev A ekipe.


Girma T. Fantaye je doma iz Etiopije, ene najbolj revnih držav na svetu. Najprej ga je zanimal samo nogomet, ko pa je postal aktiven državljan, so se začele težave. Kot kritičen pesnik in novinar je moral pobegniti iz domovine, najprej v Ugando, zdaj je začasno zatočišče našel v Sloveniji. “Nekaj novinarjev je bilo že večkrat v ječi. Moja prijatelja, moža in ženo, oba novinarja, so zaprli, sin se jima je rodil v zaporu ...,” slika stanje demokracije v Etiopiji, kjer ni bil že od leta 2010. Kritičen je tako do mirovnih organizacij kot do ZDA, ki da jih zanimajo le lastni interesi, Afričane pa na koncu prepustijo tiranom in usodi. “Etiopija se nahaja v regiji, ki je zelo nestabilna, za sosede imamo Sudan in Somalijo, zato zahodne sile igrajo zelo dvolično igro. Vseeno jim je za interes prebivalcev, gledajo izključno na lastne koristi.” Etiopija ima zanimivo zgodovino, je edinstvena med afriškimi državami, saj ni bila nikoli kolonija, z izjemo nekaj let, ko je državo, nekoč znano tudi kot Abesinija, tik pred 2. svetovno vojno zasedla Mussolinijeva Italija. Najbolj znan voditelj Etiopije je bil Haile Selassie, kralj kraljev-znan tudi kot Ras Tafari, princ miru, ki je državi vladal skoraj 40 let. “Haile je legenda, zaradi reggae glasbe je postal tudi svetovna ikona, pri nas pa je vendarle nekoliko kontroverzna oseba. Je zadnji predstavnik etiopske preteklosti, nekateri ga imajo radi, drugi sovražijo. Razvil je politiko prenove, v zadnjih letih pa se je preveč oprijel oblasti. Bil je karizmatičen, imel je nekaj res legendarnih govorov.” Etiopija je bila seveda tudi članica Gibanja neuvrščenih, tako da sta si Tito in Haile Sellassie izmenjala kar nekaj vljudnostnih obiskov, afriški kralj kraljev je leta 1959 obiskal tudi Postojnsko jamo in Ljubljano, še danes v Etiopiji živi veliko Jugoslovanov, ki so v Afriko šli kot gradbeniki, zdravniki, celo nogometaši ... “Narod, ki barva svoje telegrafnice zato, da ne bi tako brezupno osamljene štrlele kvišku, ne more propasti!” Haile Selassie med obiskom Slovenije pred 50 leti Girma Fantaye, Etiopijec v Ljubljani, pri nas piše novo novelo in razmišlja o tem, kako bi njegova domovina postala svobodna: “Ne moremo živeti v zaporu!”


več ne zbudim.


source: CulturaX

text: Uporabnik:Ana Kepic – Wikiverza Uporabnik:Ana Kepic 1.1 Slovarček manj znanih besed 1.2 Moj vtis in komentar o prebranem 2 Besedilo Poletna noč 3 A je s tabo vse v redu? 5 Pisanje biografskega članka 6.1 Dva literarna večera v Brnu 6.2 Komarovi Puškinova medalja 7 Literarnovedni dogodek 8 Iskanje kritik 8.1 Primera iskanja kritik 8.2 Iskanje kritik iz časa pred in po 2. svetovni vojni frankirati - na pismo nalepiti znamko korespondenca - pisma, dopisi emotikon - simbol, ki izraža čustva, "smajli" egalitarizem - nadzor, da so ljudje enaki enakopravni srenja - ljudje, ki jih povezujejo skupni interesi, dejavnosti, družbeni položaj kalkiran prevod - dobeseden prevod entiteta - danost, kar obstaja akumuliran - zbran, nakopičen subverziven - prevraten anarhičen - neorganiziran, neurejen Moj vtis in komentar o prebranem[uredi] Zavedam se, da je e-pošta v marsičem nadomestila in izpodrinila tradicionalno pošto, saj je hitrejša in ravno zaradi tega v današnji družbi mnogo uporabnejša, vendar me žalosti, da ljudje - glede na napisano v članku in glede na pogovore, ki jih imam z vrstniki, sploh pa z ljudmi, ki so starejši od mene - ne uporabljajo več pisemskih ovojnic, znamk, navadnega papirja in črnila. Sama si že nekaj let redno ali občasno dopisujem z nekaterimi prijatelji in prijateljicami. Bo že držalo, da te je pred leti obšel poseben občutek zadovoljstva, če si prejel sporočilo po elektronski pošti, in se pustih vsakdanjih pisem nisi razveselil, danes pa je situacija, vsaj pri meni, ravno obratna. Vsak dan na e-naslov prejemam nič koliko elektronskih pisem, ki so polna različnih informacij, vabil, šal ... Resnici na ljubo bi težko živela brez elektronske pošte, predstavljajte si, da bi se za vsak skavtski sestanek, srečanje s prijatelji itd. dogovarjala preko tradicionalne pošte! Pri pisanju pisem gre za drugačno vrsto komunikacije, takšno, ki ni uporabne narave. Čeprav je pogovor v živo najbolj oseben, je pismo, napisano na roke, še vedno bolj osebno od tistega, natipkanega na računalnik in poslanega prek spleta. Za tradicionalno pismo se mora pisec potruditi ne zgolj pri izbiri besed, marveč tudi pri oblikovanju črk, pozoren mora biti na to, da se črnilo ne razmaže, v trafiki mora kupiti znamko, se sprehoditi do poštnega nabiralnika ... Skratka, za tako pismo se mora pošiljatelj bolj potruditi, stvar, v katero je vloženo več truda, pa je navadno tudi bolj cenjena. Občutek, ko po pošti prejmeš lično napisano pismo, je eden mojih najljubših. Kot sem že omenila zgoraj, se zavedam, da je e-pošta sestavni del naših življenj, članek se mi zdi uporaben, saj opozarja na stvari, ki jih med pisanjem marsikdaj pozabimo ali spregledamo, čeprav bi bilo prav, da bi bili nanje pozorni. Prebrani sestavki o Wikipediji so ravno obratno od vsega, kar sem o njej slišala do začetka tega študijskega leta. V osnovni in srednji šoli je veljala za nezanesljiv vir, s katerega ni priporočljivo črpati podatkov, saj "se na njenih straneh najde mnogo napak". Skrb je seveda pogosto na mestu, v Wikipedijo namreč lahko objavlja kdorkoli, ki je količkaj vešč v uporabi računalnika. Prav zaradi te miselnosti je bilo še toliko bolj zanimivo prebrati prispevek nekoga, ki na Wikipedijo gleda s pozitivne plati in poskuša bralcu predstaviti njene prednosti. Branje mi je odprlo nov aspekt, kar mi je vedno všeč. Avtor v nadaljevanju učbenika razlaga o veščini pisanja in o tem, kako pomembno je, da se otrok uči pisati črke na "staromoden" način, saj s tem krepi svoje možgane, poleg tega pa dodaja, da bi bilo prav, če bi v šole uvedli tudi učenje tipkanja, saj so računalniki že zdavnaj del našega vsakdana. Nato se usmeri na bralca in avtorja, slednji naj bi imel več pravic, včasih celo preveč, kar lahko škoduje njegovemu delu, saj se zaradi prevelike zaščitenosti in nedostopnosti besedilo navadno manj bere. Nasprotno na Wikipediji "avtorskih pravic" praktično ne poznamo, saj soavtorji oz. souredniki lahko posegajo v besedilo in ga s tem (pre)oblikujejo, kar je po mnenju g. Hladnika velika prednost, ne pa slabost. Precej podrobno nam opiše tudi vse pravice, ki jih imajo pisci. Besedilo Poletna noč[uredi] Poletna noč: https://sl.wikisource.org/wiki/Poletna_no%C4%8D V kratki zgodbi nam avtor Forinjak po uvodu, v katerem opiše mirno in jasno poletno noč, predstavi dve mladi dekleti, sestri Ano in Viljemino, ki se zaupno pogovarjata v svoji sobici. Ana, mlajša od njiju, še ni občutila razočaranja zaradi ljubezni, polna je idealov, želja in upov, vznemirja se ob misli na to, kakšen bo njen srčni izbranec, njene predstave pa so usmerjene predvsem na telesne značilnosti, na njegov karakter pomisli šele, ko jo na to opomni starejša sestra Viljemina. Čeprav Viljemina trdi, da še nikoli ni bila zaljubljena, lahko dvomimo o tem, v njenem zadnjem stavku, da moškim ne gre iti na limanice, je zaznati nekaj grenkobe. Ana z navdušenjem razlaga o svojem učitelju, ki je bil njena "prva ljubezen", vanj pa so bile zaljubljene tudi vse njene sošolke. Seveda se iz take dekliške zatrapanosti ni mogel razviti resen ali kakšen drugačen odnos, učitelj najverjetneje sploh ni vedel, da je v učenkah zbudil tolikšno občudovanje, ki jim je bilo dodatna motivacija za prebiranje snovi, predavane med poukom. O ostalih zaljubljenostih, za katere vemo, da so bile, saj Ana na sestrino vprašanje, če je že bila zaljubljena, odgovori s sramežljivim: "Nekajkrat da.", v zgodbi ne izvemo ničesar, predvidevamo pa lahko, da so zaživele na plesišču, ko so mlajši od obeh sestra dvorili njeni soplesalci. Podobno se je dogajalo tudi starejši, vendar je ona ob takih poklonih zamahnila z roko češ, vse to govorijo tudi ostalim dekletom, kako naj vem, da pri meni mislijo resno. Del zgodbe se zaključi z Viljeminino zavrnitvijo Aninih sanjarij, nadaljevanje pa lahko pričakujemo v naslednjem podlistku Slovenskega naroda. A je s tabo vse v redu?[uredi] Klasično vprašanje ob začetku študija, ki sem ga v preteklem mesecu slišala že neštetokrat, je: "Kaj pa ti študiraš?". Odziv prijateljev in znancev, ki sem ga največkrat deležna, me vedno znova preseneti. Težko razumejo, da je nekomu všeč študij maternega jezika, vsa tista pravila, ki smo jih imeli že začasa osnovne, kaj šele srednje šole vrh glave, pa seznam leposlovja, ki se vleče v neskončnost ... "Zaenkrat v študiju uživam," jim nasmejana odvrnem. Književnost mi je tako ali tako zelo pri srcu, nad branjem se navdušujem že od malih nog, poznati pravila naglaševanja, zapisovanja, poslušati o tem, kakšno mesto ima (slovenski) jezik v družbi danes in kakšno vlogo je igral v preteklosti, pa so, vsaj zame, same zanimive stvari. Ja, z mano je vse v redu, nimam vročine, pri padcu s kolesom se nisem močno udarila v glavo ali doživela pretresa možganov. Slovenščina je enostavno zanimiva. Ob preletu slavistične revije sem se na novo zavedla, kako sta jezik in literatura lahko zapleteni in zanimivi temi pisanja. Izvod bom zagotovo shranila in mu v prihodnosti namenila še več časa in pozornosti kot v preteklem tednu. Pisanje biografskega članka[uredi] Ko izbiramo osebo, o kateri bi napisali biografski članek na Wikipedijo, upoštevamo različne kriterije, npr. kako pogosto je oseba omenjena v drugih geslih, s čim se ukvarja itd. Standardna poglavja takega članka so Življenje, Delo, Bibliografija, pogosto sledi tudi poglavje z naslovom Nagrade, proti koncu pa najdemo še poglavja Glej tudi (v njem so navedena gesla na Wikipediji, ki se povezujejo z osebo), Zunanje povezave (tam so navedeni spletni naslovi na temo) in Viri (poglavje običajno zajema tiskane vire, iz katerih smo črpali informacije za članek). V zgornjem desnem kotu strani najdemo sliko osebe, o kateri članek govori. SlovLit je forum Slavističnega društva Slovenije. 18. 12. so bila na njem objavljena naslednja prispevka: Dva literarna večera v Brnu[uredi] Mateja Kosi je poročala o dveh dogodkih iz tujine. Na oddelku za slovenistiko na Filozofski fakulteti Masarykove univerze v Burnu so 11. in 15. decembra organizirali literarna večera. Najprej jih je obiskal pisatelj Milan Dekleva, ki je odgovarjal na njihova vprašanja ob prevodu svojega romana Zmagoslavje podgan v češčino in jim celo zaigral na pianino. Nekaj dni kasneje, 15. decembra, je pri njih gostoval še Klemen Pisk, ki jim je z dobršno mero humorja in ironije razlagal ozadja svojih kratkih zgodb, ki so izšle v zbirki Pihalec, češka izdaja pa je luč sveta ugledala pod imenom Foukač. Komarovi Puškinova medalja[uredi] Lektorica Tatjana Komarova je prejela Puškinovo medaljo, tj. visoko državno odlikovanje, ki ga za posebne zasluge pri širjenju ruskega jezika in promociji ruske kulture podeljuje ruski predsednik. Ob podelitvi so bili navzoči predstavniki Ministrstva za zunanje zadeve, Oddelka za slavistiko in društva Slovenija Rusija. Odlikovanje je Tatjani Komarovi podelil veleposlanik Ruske federacije njeg. eksc. dr. Doku Zagajev in ji obenem čestital za več kot dvajset let pedagoške dejavnosti in predanost poklicu. Predstavitev prevoda romana Fulvia Tomizze Zlo pride s severa je potekala 21. 12. 2015 ob 18. uri v Beletrinini knjigarni na Novem trgu 2 v Ljubljani. Prevajalka Vera Troha, slavistka Jasna Čebron in filozof in prevajalec dr. Igor Pribac so govorili o delu pisatelja Tomizze, ki je s pomočjo poglobljenega preučevnja rimskih in beneških arhivov napisal zgodovinski roman. Njegovo delo skozi zgodbo brezdomca razkriva skrivnosti o istrskem protestantizmu. Iskanje kritik[uredi] Primera iskanja kritik[uredi] 1. delo: Rupel, Dimitrij. Maks: roman o maksizmu ali Boj med večino in veličino. Ljubljana: Lipa, 1983. Belcijan, Nina. Vprašanje postmodernizma in zgodovine v dveh Ruplovih romanih Maks in Povabljeni pozabljeni. Diplomsko delo. Ljubljana, 2003. COBISS 2. delo: Pregelj, Ivan. Mlada Breda. Celovec: Družba sv. Mohorja, 1913. Cobiss. Iskanje kritik iz časa pred in po 2. svetovni vojni[uredi] Pred drugo svetovno vojno so kritike izhajale v časopisu, ki ga je izdajala Jugoslovanska akademija znanosti in umetnosti (Bibliografiji rasprava, članaka i književnih radova, 1–2), kritike iz časa po 2. svetovni vojni pa najdemo v NUK-u, Cobissu, Slovenski bibliografiji in nekaterih drugih katalogih.


text: Letni kino Minoriti: Ko meščani prepoznajo kvaliteto in docela napolnijo tribune Letošnji Letni kino Minoriti je vse bolj priljubljen med meščani. Ekipa z Žigo Brdnikom na čelu je prepričana, da filmskega okusa meščanov ni podcenjevati, saj njihov fantastičen odziv priča o prepoznavanju kakovostnega filma. Letni kino v Mariboru, ki je letos štartal sezono prvo soboto po Festivalu Lent, je postal središče pogovorov med meščani. Ne le fantastičen ambient v okrilju Lutkovnega gledališča, ki poleg tribune za filmofile vključuje tudi gostinski lokal s posebno boemsko atmosfero, obiskovalce privabi predvsem smetana med filmi. Jagodni izbor je rokah ekipe Letnega kina Minoriti, z Žigo Brdnikom na čelu. Fantastičen odziv obiskovalcev, ki prepoznajo kvaliteto Kot nam je zaupal Rene Puhar, producent Letnega kina Minoriti, je letošnji odziv obiskovalcev fantastičen. Doslej izpeljanih 14 projekcij je obiskalo več kot 3500 filmofilov, oziroma približno 250 ljudi na projekcijo. Letos jim je dobro služilo tudi vreme. Danes ob 21. uri se prične premiera Lars von Trierjeve Hiše, ki jo je zgradil Jack. "Fantastičen odziv obiskovalcev dokazuje, da si ljudje želijo takih vsebin. Obenem so dobili prostor, kjer se lahko ljubitelji filma tudi družijo. Govorimo o prostoru, ki je posvečen filmu, pogovoru o kvalitetnem filmu," pravi Puhar. Po filmu prijetno druženje z glasbo iz Tarantinovega opusa Njihova posebnost so tudi uprizoritve kratkih predfilmov pred samim celovečercem, ki so namenjeni sodelovanju in promociji okolikih filmskih festivalov ter formi kratkega filma. Kratki filmi so prav tako dober nadomestek reklam. Prva projekcija (menda) zadnjega Tarantinovega filma "Nekoč je bilo v Hollywoodu" je bila preko spleta razprodana že v nekaj urah. Tudi na samih tribunah se je trlo ljudi, ki na koncu več niso imeli kam sesti, zato so film spremljali izven avditorija. Prijetno presenečenje je bilo tudi druženje po filmu v že prej omenjenem "hip" lokalu pod samo tribuno, kjer so vrteli glasbo iz Tarantinovega opusa, ljudem pa dali priložnost premleti "kaj za vraga" so pravkar sploh videli. "Smo garant za dober film" "Imamo neke kvalitativne standarde filma, pod katere ne gremo. Znotraj teh standardov zbiramo program. Funkcija kuriranja je namreč zelo pomembna. Za primerjavo, nekatera kina recimo te funkcije nimajo. Naša ekipa pa dobro premisli kaj je kakovostno in ljudje slednje prepoznavajo kot našo posebnost. Smo garant za dober film," nam je zaupal producent Letnega kina Minoriti. Pred njimi je še 5 projekcij, ena že danes, potem se letni kino za letos zaključi. "Drugo leto nas vidim v istem partnerskem sodelovanju z Lutkovnim gledališčem Maribor, Mariboxom in Vetrinskim. Vsak partner je dal nek pridonos." Mestni kino v kletni dvorani za 80 ljudi? "Bojimo se, da je ta rešitev neambiciozna" Pred časom smo že pisali, da župan MOM Saša Arsenovič ob obnovi Rotovške knjižnice cilja na hkratno vzpostavitev mestnega kina. Na občini so se odločali med dvema lokacijama – v kolikor mestnega kina ne bi vzpostavili ob ureditvi knjižnice, bi ga najbrž umestili v novo Umetnostno galerijo. Takole so zapisali za Maribor24: »Vizija MO Maribor je, da bo objekt knjižnice na Rotovškem trgu deležen tudi drugih mesto-tvornih vsebin, seveda s poudarkom na sami knjižnici. Ena izmed na novo predvidenih programskih vsebin je tudi »art kino« – dvorana z do 80 sedeži, ki bo služila avtorskim projekcijam.« Nedvomno uspešna in izkušena ekipa Letnega kina se ob tem sprašuje, ali nemara občina ne dela na lastno pest, brez vključevanja glavnih akterjev art kina s preostale Slovenije. "Želimo biti bolj vključeni v te razmisleke, saj se bojimo, da je rešitev vzpostavitve nekega malega kina v kleti za 80 obiskovalcev precej neambiciozna. Želimo si da se problematika kina v mestu reši, kakor je treba, na nekem nivoju. Univerzitetno mesto, kot je Maribor, si to zasluži," meni Puhar. Poziv županu in podžupanu Želijo si predvsem neke strokovne debate, argumentov, vključevanja strokovne javnosti iz mesta in širše. V te pogovore bi bilo dobro vključiti tudi filmske strokovnjake iz Art kino mreže Slovenije, meni Puhar. Zadeve namreč ni jemati zlahka, saj je lahko učinek obraten od želenega. "Dobro bi bilo, če bi se župan Saša Arsenovič in podžupan Gregor Reichenberg pred vzpostavitvijo mestnega kina pomenila tudi z Nino Ukmar in Petrom Groznikom, predsednico in podpredsednikom Art kino mreže Slovenije, ki sta vsekakor pripravljena pomagati."


Ljubljana – svetovna prestolnica knjige 2010


Ostalo – Page 2 – Kazalo.net Nagrobni spomeniki so namenjeni, da z oblikovanjem izrazimo svoja čustva in spomin na naše najdražje, ki so že žal preminuli. Omogočimo jim miren počitek v lepem urejenem okolju, ki ga redno vzdržujemo in se nanj spomnimo ob vsaki priložnosti. Na Read more Predstavila vam bom prijatelja Žiga Kranjca, ki se profesionalno ukvarja z optimizacijo spletnih strani. Je odlična in zelo sposobna oseba, ki mi je pomagala pri ustvarjanju moje spletne strani. Spletna stran je bila narejena v sredini julija 2015 z namenom, Read more Ostaložiga kranjec Letni nakup peletov pogosto predstavlja relativno visok izdatek za družinski proračun. Vseeno imam občutek, da veliko ljudi vloži premalo energije v raziskavo ponudbe ter ostalih elementov, ki imajo lahko velik vpliv na končno ceno ter kvaliteto kupljenega produkta. V tem Read more Valentinovo, praznik ljubezni, zaljubljencev in dobrih prijateljev, je tudi letos minil v znamenju cvetja, vošcilnic, drobnih daril in drugih pozornosti. Praznik je poganskega izvora, njegove arhaicne komponente je pozneje prikrilo kršcanstvo s svetnikom Valentina. Angleži so legendo o sv. Valentinu Read more Spletna stran Uganke.com ponuja zanimivo branje. March 4, 2015 March 6, 2019 admin V tej objavi vam bom pokazal zakaj ljudje svojim otrokom priskrbijo poganjalce. Tip neustaljenega moškega Zadnji teden v decembru še ne ve, kje bo praznoval, čez noč sprejme drugo službo in selitev v drug kraj. Zvečer prelista prospekte, zjutraj obišče spletni portal Nirvam ali Incontrissimi... To je stil življenja, ki takšnega moškega osrečuje. Imenuje ga hlepenje po Read more Prav vsak izmed nas je že videl kako čarovnik iz klobuka potegne zajca ali pa kako je svojo asistentko razrezal na pol in jo potem zopet sestavil. Rogla je 1517 m visoka gora na Zreškem Pohorju in spada v občino Zreče.


Hevristika Hevrístika (starogrško eὑpίσkw: heurísko - najti, spoznati, odkriti, ugotoviti, izvedeti) je metoda za reševanje problemov. V psihologiji[uredi | uredi kodo] Hevristika predstavlja iz izkušenj pridobljene načine in metode reševanja problemov. Če se logika ukvarja s formalnostjo sklepanja iz premis na zaključek, je hevristika psihološki vidik reševanja problemov, namreč kako najti najenostavnejšo rešitev. Če imamo pridobljene izkušnje, je reševanje problemov razmeroma enostavno, saj uporabljamo bližnjice v sklepanju. Kolikor je izkušenj manj, se moramo zanesti na že znana spoznanja, ki lahko prispevajo k rešitvi nekega problema.


Špacapanova hiša: nova generacija v znani kraški gostilni - siol.net četrtek, 3. 1. 2019; 4.03 Osveženo: 1 leto, 7 mesecev Pri Špacapanovih v Komnu so se odločili, da bodo pravoverno sledili v Sloveniji že nekaj časa vodilnemu konceptu: lokalno, sledljivo in čim bolj naravno. Telefon: 030 226 390 Ob prihodu pa pravzaprav v oči najprej zbode cena degustacijskega menija: za osem hodov je treba odšteti 68 evrov, kar je podobno ali celo malce dražje kot pri Subidi, legendarni zamejski gostilni, in v Altranu, pri mojstrih avtorske kuhinje v Rudi. Oba omenjena lokala se ponašata z Michelinovo zvezdico, ki je v Sloveniji, vsaj za zdaj, še nima nobena gostilna. Trendi La Subida: najboljša slovenska gostilna delitve: 57 A kljub temu je treba je priznati, da pri Špacapanu dobro, celo izjemno kuhajo. Po domače in obenem ustvarjalno. Jedilnice so prostorne, na gramofonu se vrtijo Norah Jones, Janis Joplin, nekaj latinoglasbe in evergrini, na mizah pa so teranov kis, olivno olje, piranska sol in voda z zelišči. Družina Špacapan prideluje tudi svoja vina, a mi se tokrat na to nismo ozirali, ker smo v hladilniku zasledili Mlečnikov chardonnay iz leta 2005, ki ga je nato pri glavni jedi nasledil kozarec manj učinkovitega Štembergerjevega cabernet sauvignona iz 2009. Pri Špacapanu imajo na vinskem listu predvsem kraška vina, pa nekaj mojstrov iz Brd in nekaj vinarjev iz druge Slovenije. Večina vin je iz "naravne" struje, je pa na voljo recimo tudi Batičev rose za orjaških 33 evrov. Za začetek v živo popečejo rezino pancete krškopoljskega prašička, ki jo obesijo na grisin, nato pa k sijajnemu kruhu iz kislega testa prinesejo prav tako sijajno maslo, ki ga dobijo pri zamejcu Dariu Zidariču. Še en pozdrav, ki prispe iz kuhinje, je jurčkov kapučino, h kateremu priložijo ocvrtek s prahom jurčkov, nato pa prinesejo še opečen bakalarjev "hrustek" z ocvrtim ohrovtom. Opečena panceta Foto: Miha First Maslo s črno soljo Foto: Miha First Jurčkov kapučino in ocvrtek s prahom jurčkov Foto: Miha First Opečen bakalarjev zvitek z ocvrtim ohrovtom Foto: Miha First Po tej seriji pozdravčkov je prispela prva "prava" jed, goveji karpačo, za katerega meso dobivajo iz bližnje klavnice v Krepljah in ga potem sami zorijo. Dodajo mu gozdna zelišča, Zidaričev sir, "kaviar" iz rebulinega kisa in čips iz polente. Goveji karpačo Foto: Miha First Na podstavku, ki malce spominja na obešalnike pri Zemonu in Griču, so nato postregli pršut krškopoljca, ki ga zorijo v hiši, in jelenov pršut, pod mesninami pa za grižljaj okisanih gobic in špargljev ter paradižnik v olivnem olju. Pršut krškopoljskega prašiča je bogato prepreden z maščobo, pršut jelena pa je skoraj povsem pust. Foto: Miha First V podobno kraškem ritmu se je tudi nadaljevalo. Na mizo namreč v naslednji seriji prinesejo juho šelinko oziroma juho iz zelene, lokalno jed revežev, ki v zelo prenovljeni obliki kljubuje času. Obogatena je z nasekljanim gomoljem zelene in korenjem, predvsem pa z zvitkom, polnjenim z domačo klobaso (krodeginom) krškopoljca. Nedvomno ena najboljših juh v naših krajih. Škoda, da je je bilo tako malo. Posodobljena juha šelinka Foto: Miha First Sledili so samosvoji ravioli z divjim prašičem, naribano cvetačo in marmelado drnulje, pred glavno jedjo pa premor v obliki sorbeta iz Zidaričevega kravjega jogurta, ki ga oblijejo z olivnim oljem Mate iz hrvaške Istre. Ob sijajnem sorbetu se poigrajo z dimom, kot bi bili na dvorcu Zemono. Jogurtov sorbet z olivnim oljem (in dimom tekočega dušika) Foto: Miha First Glavna jed je bila tudi edina konkretnejša v degustaciji - duet divjega prašička in jelena. Prašička najprej dolgo obdelujejo na zmerni temperaturi, nato meso scefrajo, ovijejo v panceto in popečejo. File jelena je bil medtem vzoren primer minimalnih posegov, popekli so ga le na kratko, da je ostal globoko rožnat. Priloge? Njoki, ajdove kokice, popečeno korenje in dušena tepka. Jelen in merjasec Foto: Miha First Po mesninah je bil na vrsti izjemen sladek chardonnay 1997 iz kleti Vinakras, ki ga hranijo v hiši in se je spogledal s sladico. Razstavljeni jabolčni zavitek ... Foto: Miha First V mošnjičku se je skrivalo jabolčno polnilo, podlaga je bila karamelna, kot spremljava je nastopil cimetov sladoled - razstavljeni jabolčni zavitek torej. Še precej bolj ustvarjalne so bile drobne sladkarije, s katerimi so se poslovili - slane karamele s sirotko, ki so jih spremljale tleče iglice. ... in karamele s sirotko Foto: Miha First Pa še to - med večerjo se velja ustaviti in narediti nekaj korakov v globino hišne kleti, kjer čuvajo in zorijo mesnine, v velikih steklenih bučah pa počivajo vina in množica zanimivih žganic. Naša odprava je poskusila brinjevec in tropinovec, po sladici pa tudi hišni vinjak, ki se je na koncu zdel najbolj zanimiv. V kleti zorijo mesnine ... Foto: Miha First ... poskusite pa lahko tudi vrsto alkoholnih pijač od vina do žganic. Foto: Miha First Kraška gostilna, ki je pomladila kolektiv in koncept in zdaj ponuja lokalne sestavine (domači pršut in klobase, divjačina, siri, maslo, gobe, marmelade ...), predelane v zanimive jedi, ki jih najraje strežejo v degustacijskih menijih po osem ali po pet jedi - daljši stane 68, krajši pa 45 evrov. Vinska karta po eni strani poudarja kraške vinarje, po drugi pa naravna vina. Imajo tudi nekaj svojih vin, vsa pomembna briška, nekaj vipavskih in celo ščepec štajerskih vin. Vas zanima več iz te teme? Kras ocena gostilne ocenili smo


Bernard Brščič, Kavarna Hayek in drugi zanikovalci holokavsta nimajo kaj početi v javnem prostoru V sredo, 3. maja 2017 je na televiziji v oddaji Sreda nastopil Bernard Brščič. V... FAQ: Kaj se dogaja v Makedoniji? V četrtek so protestniki vdrli v stavbo makedonskega parlamenta, kjer so nekaj časa vzeli za... ZL: Za Vlado bolniška za samozaposlene ni potrebna – za nas je V Združeni levici smo vladi predlagali, da bolniško nadomestilo zagotovi tudi samozaposlenim oziroma vsem delovnim... Saša Gržinič – nov napad na ustavno pravico do sindikalnega delovanja Saša Gržinič je poštar in sindikalist, ki si je z izpolnjevanjem svojega poslanstva nedavno prislužil... IDS Obalno-kraška: Posthumno priznanje Fabianiju v Komnu predstavlja onečaščenje upornega primorskega duha V sredo, 19. 4. 2017 bo komenski občinski svet odločal o posmrtni podelitvi priznanja “Častni... Združena levica na obisku v Beli krajini Poslanska skupina Združena levica se mudi na celodnevnem obisku v Beli krajini. Obiska so se...


text: Gregor Čušin: Krščansko vzgojo bi bilo treba prepovedati (VIDEO) - Časnik Naslovnica Izpostavljeno - DESNO Gregor Čušin: Krščansko vzgojo bi bilo treba prepovedati (VIDEO) Gregor Čušin, je bil v nagovoru na prireditvi 25.11.2013 v Zavodu Svetega Stanislava v Šentvidu oster: "Otrok res ne bi smeli posiljevati s krščansko vzgojo. Nikogar ne bi smeli krščansko vzgajati. Bom še bolj radikalen kot je bila mlada dama in bom rekel, da je treba krščansko vzgojo kratko malo prepovedati. Svet bi bil lepši in prijaznejši brez krščanske vzgoje. A si je treba razjasniti, kaj si predstavljamo pod pojmom krščanska vzgoja." V nadaljevanju govora Čušin pove na svojem primeru, kako je bil krščansko vzgajan, govori o zasidranosti polovičnih svetopisemskih citatov v našo zavest, kakšne ljudi s tem vzgojimo in tudi razloži, kako bi se – po njegovo – odzvala Marija in Jezus, če bi bila krščansko vzgajana. Video in foto: YouTube kanal Socialne akademije Prejšnji članekB. Nežmah, RtvSlo: Komisija za...? Naslednji članekDom med resničnostjo in prispodobo Metoda Gradišek 3. decembra 2013 at 10:31 prisluhnite Gregorjevi pronicljivosti. Khalila 3. decembra 2013 at 11:36 Prva polovica razmišljanja je v redu, druga pa mimo pihne. No, zdaj vem, zakaj pismo pred dvema letoma ni bilo uslišano. Ni bilo naslovljeno na pravi naslov. Ker se v zmotnem prepričanju živemu ali mrtvemu človeku pripisujejo atributi Vsemogočnega: vsenavzočnost, vsevednost, vsezmožnost in neumrljivost (česar človek nima in ne bo nikoli imel). "Krščanska vzgoja", ki podaja vraže o Miklavžu, ki neprestano gleda in parkljih ter šibah TUDI dela ateiste in s krščansko vzgojo nima nič skupnega. Ista neresnica, kot tista – naslednji dan ga je povozil vlak in mu odrezal ude na tistem mestu, kjer je bil Jezus križan (ali kako je že rekel). svitase 3. decembra 2013 at 13:16 Razmišljanje o ukinitvi krščanske vzgoje je le dokaz, kako smo nizko vrednostno padli in da je nekatere nevrednostno razmišljanje že povsem duhovno paraliziralo. baubau 3. decembra 2013 at 19:08 Spoštovani Svitase,dvomim,da ste Gregorja res natančno poslušali.Menim,da je vsem nam hotel nastaviti ogledalo in povedati,da je skrajni čas ,da nehamo krščanstvo,otroke in kristjane manipulativno"gojiti"-samostalnik vzgoja uporabljamo npr.v zvezi s kmetijstvom in drugo proizvodnjo potrošnih sredstev... je pa absolutno nujno za vse nas in naše otroke,da tisti,ki se drznemo imenovati kristjani,začnemo zares slediti le Kristusu, ter resnično na vsakem koraku in v vseh svojih odnosih do vseh soljudi živeti po Njegovo. bianko 3. decembra 2013 at 14:32 Svitase, ukinitev pravljicarstva je dokaz, da druzba postaja zrelejsa. Zdravko 3. decembra 2013 at 14:37 Kdo pa je ukinil pravljice? Ti bi otrokom vzel pravljice?! Svojih otrok gotovo nimaš. Ojdip 3. decembra 2013 at 15:11 Da bianko, zaradi zrelosti družbe se vsi super počutimo in smo srečni, ne? bianko 3. decembra 2013 at 15:18 To je pa druga zgodba 🙂 tadej 3. decembra 2013 at 15:25 Provokativno, kot je to značilno za Gregorjevo razmišljanje. Enako averzija, kot do krščanske vzgoje obstaja tudi ob učenju bazičnih znanj, kot je recimo matematika. Zakaj bi torej otrok učil matematike, če jo potem sovražijo? Vzgoja je formiranje osebnosti, posatvljenje meja in to nikoli ni prijetno, pa naj bo obrazložitev taka ali drugačna. baubau 3. decembra 2013 at 19:11 upam,da nimate otrok... Tone 8. decembra 2013 at 16:03 Upam, da jih ima. Bo vsaj kakšen imel kaj od svojega vzgojitelja. Bernardo Gui 3. decembra 2013 at 15:28 ..človek je zgrešil, ko je pozabil, da morajo biti etične in moralne norme, torej tisto kar privzgajamo in v kar vzgajamo, imperativne, če naj bodo kar naj bi bile.. ..Dostojevski, pa bi ga spomnil..."če ni Boga, je vse dovoljeno ! .." toni 8. decembra 2013 at 09:59 Ne razumem te logike (in samo zato, ker jo je zapisal Dostojevski, se ne pomeni, da je pravilna). Jaz poznam ogromno ateistov, pa ne hodijo okoli in pobijajo ljudi, kradejo, posiljujejo. Nasprotno, v resnici se morajo držati svojih etičnih načel, kakršni recimo sta zlato in srebrno pravilo (ne naredi drugemu, kar nočeš, da bi on tebi; delaj drugemu, kar hočeš, da bi on tebi). Ravno nasprotno pa velja za vernike. Zanje je vse dovoljeno, če njihov bog tako reče. Sem grejo verske vojne, zlorabe otrok, diskriminacija žensk, drugih narodnosti, drugih ras, drugih ver, homofobija in še in še. AlFe 8. decembra 2013 at 12:05 Čim preje jo boste razumeli, gospod Toni tem preje boste našli srečo. Mir in vse dobro vam želim! toni 8. decembra 2013 at 13:30 Zakaj predpostaljate, da nisem srečen? Ali pa vam ne gre le zato, da ponižate, užalite, diskreditirate? (In kako vzvišeno dodate tisti "mir in dobro"!) AlFe 8. decembra 2013 at 16:23 Pa res! Imate popolnoma prav! Sedaj sem se spomnil, da je definicija srečnega človeka pospsploševanje, da verniki trdijo, da "bog" hoče "verske vojne, zlorabo otrok, diskriminacijo žensk, drugih narodnosti in še in še in še". Med drugim tudi homofobijo, čeprav ni jasno, kaj izraz pomeni, recimo strah pred človekom?! Da, tak človek je resnično srečen! In vi gospod Toni, ste tak človek! Tako, da vam ni treba zaželeti miru in vsega dobrega! Alojz 9. decembra 2013 at 15:19 Torej pomeni, da kot ateist nisi srečen. Alenka Kavka 3. decembra 2013 at 15:12 vredno poslušanja... in to večkrat. baubau 3. decembra 2013 at 19:17 dendro 3. decembra 2013 at 16:19 Gregor kot ponavadi žonglira s metaforami, za njimi skriva tudi svoje militatno katoliške ideje: – vsi drugi katoličani vere ne jemljejo resno – rkc je v preteklosti preveč stavila na indoktriacijo namesto, da vi katolike od mladih nog vzgajale v samostojne odrasle z osebno vero – ateisti najlažje razorožijo indoktirinanega katolika z istim orožjem, kot je bil indoktriniran: moraliziranjem. Bernardo Gui 3. decembra 2013 at 16:26 ..mogoče je treba otroke pustiti v bivanjskem in vrednostnem vakumu do polnoletnosti..??? baubau 3. decembra 2013 at 19:16 nikakor,trdim pa,da moram spoštovati ne le starše,temveč tudi svoje otroke,da mi bo dobro na zemlji... Anton L. A. 4. decembra 2013 at 11:53 Bernardo, čestitam! Mislim, da si (ste) zadel(i) bistvo. Ctrl+F = ljube => trije zadetki. ??? Tone 5. decembra 2013 at 09:43 Do polnoletnosti se mora otrok že socializirati, vklopiti v družbo. Vera je tudi ena od oblik socializacije, prilagoditev bivanjskemu okolju. Morda bi jih šele ob polnoletnosti samo sprejeli kot polnopravne člane verske skupnosti in ne že kot dojenčke. Zdravko 5. decembra 2013 at 09:48 Kar se otrok tiče v tem ni nobene razlike. Krst dojenčkov ali polnoletnih je interna stvar KC. Zakaj ti ne izstopiš, če si tak odpadnik?! Tone 5. decembra 2013 at 10:06 Diskutirat o tem se pa ne sme? Moja diskusija je očitno dobronamerna. Vprašaj se, zakaj tega ne moreš videti. Če vidiš okoli sebe odpadnike, nisi sprejel krščanske vere, ampak cerkveno ideologijo. Anton L. A. 5. decembra 2013 at 23:39 Sedaj sem imel dovolj časa, da sem lahko v miru poslušal Gregorja. Še vedno se strinjam z Bernardom, a se hkrati strinjam tudi z Gregorjem. Se ne izključujeta. Zdi se mi, da bi Gregor zgolj rad povedal, da če v nas živi živa Beseda, ki je Bog, jo bomo lahko posredovali naprej; bodo iz nas tekle žive vode. Besede evangelija zlahka izgovarjamo, a živeti jih iz dneva v dan in iz trenutka v trenutek ni zgolj mnogokrat težko temveč za uspešno hojo po poti resnice in življenja potrebujemo obilico modrosti; ne iznajdljivosti, temveč modrosti. In vsi dobro vemo, da nas je na to pot popeljala vera. Vera, da Jezus resnično živi in da nas ljubi tako močno, da je za nas daroval svoje življenja, da bi ga tudi mi ljubili in se ljubili med seboj. V katerem trenutku pa je privzgojena vera prerasla v živo vero, bo vsak vedel najbolje sam. Domnevam da takrat, ko se prične popotovanje po Poti Resnice in Življenja. A ta pot je ozka ... In če si nalijemo čistega vina si bomo zlahka priznali, da se pogosto zgubljamo v temi, ker tako pogosto ugaša svetilka ... Dragi bratje in sestre v Kristusu, bodi dovolj in en lep pozdrav vsem skupaj. Simon Says 3. decembra 2013 at 19:00 Čudovito, se popolnoma strinjam. Brezmejna krščanska ljubezen do bližnjih (agape) – brez trohice srčne resnicoljubnosti! Berger 3. decembra 2013 at 19:28 Gregor Čušin najbrž ni želel sporočiti, da je krst otrok nekaj negativnega. Ravno obratno: v nekih drugih nastopih je (povsem v luči pristnega nauka Cerkve) trdil, da je tak krst izraz starševske ljubezni in obenem krščanske dolžnosti, ki pa jo lahko otrok, ko odraste, svobodno sprejme ali zavrne (če se npr. odloči, da ne veruje v Boga in se odmakne od Cerkve, mu krst ne predstavlja nobenega neizbrisnega znamenja, ampak samo obred brez vsebine). O nekem vrednostnem ali simbolnem vakuumu torej ni in ne more biti govora. Bistvo tega Čušinovega nastopa je opozorilo o napačnem enačenju med ponižnostjo (krščanska vrlina) in pohlevnostjo (karikatura krščanstva). To pa je tema, o kateri bi morali več razpravljati. svitase 3. decembra 2013 at 19:35 Bianko, ali res misliš, da bi bila družba brez ljubezni in drugih prirojenih človeških oziroma stvarstvenih vrednot, zrelejša?! Ali so ti smerokaz tisti, ki so pahnili Slovenijo v vrednostno gnojišče? bianko 4. decembra 2013 at 11:55 Mogoče bi bilo pa res malo dolgočasno brez religije 🙂 j 3. decembra 2013 at 23:37 Na Časniku je veliko dobrih prispevkov in tale je en velik biser. Marko 4. decembra 2013 at 14:43 tadej 4. decembra 2013 at 16:35 Škoda, ker Gregor Čušin ni imel pred svojim predavnajem na voljo papeževe apostolske spodube "Evangelii Gaudium", tam bi lahko v prvem poglavju pregbral, da kakor koli nam je pri srcu, da bi najbolje oznanjali lepoto Evangelija , nam nikoli ne bo uspelo narediti učenje Cerkve lahko razumljo in z veseljem sprejemljivo za sve. Vera vedno ohranja aspekt križa, nekaj temačnosti, ... So stvari, ki se razumejo smo potem, ko pristopimo. j 4. decembra 2013 at 17:31 Jaz pa mislim, da Gregor nekatere stvari zelo dobro razume. Z nami kristjani je nekaj zelo narobe. Ampak tega ne vidimo. "Imamo kristjane, za katere se zdi, da živijo slog posta brez Velike noči." tadej 5. decembra 2013 at 09:50 Čušin tu razmišlja v deh nivojih: prvo krščanska vzgoja vodi v ateizem in drugo krščanska vzoga vzgaja pohlavne cagave ljudi. O drugem ne bi polemiziral, ker je taka treditev lahko pravila ali napačna. O prvi predpostavki, pa se moti. Vera je dar in bo vendo to ostala, pri tem človek nima nobene zasluge, lahko jo izprosi z molitijo, to je pa vse. Čušin daje prevelik pomen človeku pri posredovanju vere. V primeru, da bi to velajo ne bi bilo na svetu več nobenega kristjana. Zdravko 5. decembra 2013 at 10:01 Zelo dobro povedano, tadej! Tone 5. decembra 2013 at 10:11 "Vera je dar ... lahko jo izprosi z molitvijo" Treba bi bilo pojasniti, zakaj bi nevernik sploh molil in zakaj bi prosil za dar vere. j 5. decembra 2013 at 11:12 Ni treba da nevernik moli sam zase, zanj lahko moli kdo drug. Znanstveno je to težko dokazljivo, ampak ni malo primerov, ko je delovalo. Zdravko 5. decembra 2013 at 12:30 Zakaj bi bilo treba pojasnjevati glupa vprašanja? Tone 5. decembra 2013 at 12:50 Vprašanja so lahko "glupa" samo v nestrpnem ušesu. Odgovori pa so lahko "glupi" tudi kar tako. Sicer pa na tej strani Kolpe odgovori niso glupi, ampak neumni. baubau 5. decembra 2013 at 10:17 Z nepravilnim,površnim in nespoštljivim ravnanjem z darovi pa le-te lahko tudi pokvarimo,umažemo ali celo uničimo in na to žalostno dejstvo nas opozarja Gregor. j 5. decembra 2013 at 11:06 Mislim, da Čušin govori o "krščanski vzgoji" (v narekovajih). Govori o vzgojnih držah, ki se med kristjani pogosto prakticirajo, s Kristusom pa nimajo nič skupnega. Vera vsekakor je dar in vsak tega daru ne prejme. Mislim pa, da ima družina veliko vlogo. Oče in mama (pa še kdo iz družine) sta posrednika, preko katerih lahko pride dar vere na otroke. Zgled, molitev, delo, itd. To gotovo ni edini način, mislim pa, da je najpomembnejši. Rokc 5. decembra 2013 at 21:49 Definitivno se je v zadnjih desetletjih pri prenešanju vere nekje krepko zalomilo. Vzrok bi prav lahko bila, kot Čušin opisuje, hinavskost kristjanov – ko starši vere ne živijo iskreno. In to na koncu naredi nepopravljivo škodo. AlFe 9. decembra 2013 at 17:01 Lahko popravim? Seveda, kajne? 😉 Napačna krščanska vzgoja vodi v ateizem ... oziroma še bolje, hierarhično cerkveno učiteljstvo nas je učilo "napačne krščanske vzgoje". Vendar SVeti Duh veje, kjer hoče in tako je zapihal tudi skozi Gregorja ... AlFe 4. decembra 2013 at 22:01 Oh, kakšno filozofiranje. Evangelij ni sprejemljiv za, se ve koga in za njegove pristaše. Za to pa res ni treba brati papeževa pisanja. Učenje Cerkve pa je že problem ... ker ni nujno, da se vedno ujema z Evangelijem. Moramo biti budni! svitase 4. decembra 2013 at 19:39 šele zdaj sem poslušal video in spoznal, da avtor ni nasproten krščanski vzgoji. Želi le, da bi bila resnična, ne navidezna. nekdo 4. decembra 2013 at 21:03 Bravo! Res, sem presenečen da obstajajo ljudje, ki razumejo stvari. Vsaka čas gospod Gregor. Rokc 4. decembra 2013 at 22:33 Odličen prispevek. Prvič sem slišal kaj takšnega. renata 5. decembra 2013 at 08:40 tipičen levak.... prepovedati, uničiti,dajati 'argumente' kar tako, v svoji aroganci prepričani, da imajo edino prav, diskvalificirati...... ja, tovariš čušin, hvala bogu imamo demokracjo. sicer ste pa zadosti stari, da veste, da so nas pošiljali z zastavicami v rokah pozdravljati 'velikga voditelj' tita, posiljevali so nas s samoupravljanjem s temelji marksizma, s svojo verzijo zgodovine..... tu pa res nismo imeli izbire. zatorej, prosim, nehajte nabijati. pa, da ne bo kdp mislil, da hodim v cerkev. pravzaprav grem ja, z veseljem, ampak samo, ko sem na potovanjih in si ogledam te kulturnzgodovinske umetnine.prepovedati krščansko vzdojo???!!!! kaj pa islamsko? a ta je pa v redu? samo vprašam? Zdravko 5. decembra 2013 at 09:14 Niste ga razumeli, ga. Renata. To je sarkazem. baubau 5. decembra 2013 at 09:30 poslušajte Gregorja ponovno,g.Renata,pa še enkrat... renata 8. decembra 2013 at 12:35 pa še 1x, pa še 1x, pa še 1x,...... dokler ne bom razmišljala kot vidva, kajne? AlFe 9. decembra 2013 at 16:58 Ah, to ne. Da boste doumeli, kaj je hotel umetnik povedati. Rokc 6. decembra 2013 at 19:05 Nekje je šlo pri vzgoji blazno narobe........ MRKISLAV 7. decembra 2013 at 00:46 Čušin je zadel bistvo. Takšna razmišljanja peljejo krščanstvo naprej. Hvala njemu, Socialni akademiji in Časniku. svitase 8. decembra 2013 at 11:16 Avtor Čušin se je globoko dotaknil večne krščanske dileme kje so meje ponižnosti, ko gre za uresničevanje temeljev krščanstva. Splošno znano je, da lahko nosilci zla zlorabijo krščansko držo ponižnosti za bohotenje svojega zla. Prav gotovo se krščanska ponižnost konča tam, ko je treba reči zlu odločno STOP in ko je treba pokazati, da obstoji druga pot, ki človeškost gradi, ne pa uničuje.


Kemikalije, ki ubijajo Evergreen drevesa 2020 Kako dobiti olje iz kavča Kako skrbeti za plezanje v jasminu Znaki in simptomi električnega udara Kako prilagoditi guvernerja na generatorju Champion Kako narediti lesni kit ali lesno polnilo Kemikalije, ki ubijajo Evergreen drevesa Medtem ko obstaja veliko vrst zimzelenih dreves, je njihova glavna značilnost intenzivna zelena barva. Te barve ohranjajo skozi celo leto, ne glede na letni čas. Barva se lahko med sušo, vročino ali hladnejšim vremenom okrepi ali zatemni, vendar ohranja svojo zeleno barvo neprekinjeno. Običajno zasajene zaradi zasebnosti ali kot vetrovka v hladnejših mesecih, lahko zimzelene rastline izgubijo barvo in namen in lahko sčasoma popolnoma izumrejo, če so izpostavljene določenim kemikalijam. Nekatere kemikalije lahko poškodujejo zimzelena drevesa. Presežek gnojila je škodljiv za zimzelena drevesa in lahko povzroči, da jih popolnoma ubijejo. Ta drevesa je zelo lahko ubiti z najmanjšo količino gnojila, zato je najbolje, da se izognemo gnojenju, kadar je to mogoče. Šele ko doživite porjavitev ali izgubo okončin, dodajte gnojilo. Izogibajte se sajenju dreves v gnojilo neposredno in le redko poškropite vrh tal, kadar je to potrebno. Herbicidi, ki se pojavljajo že pred rastjo plevelov, so lahko škodljivi ali usodni za zimzelena drevesa. Pojavi se razbarvanje in če je izpostavljenost dovolj, bo drevo popolnoma umrlo. Izpostavljenost je lahko neposredna ali je lahko posledica stika z nastajajočimi hlapi, ki nastajajo med škropljenjem. Izogibajte se poškodbam ali uničenju zimzelenega drevesa z uporabo herbicida v času nizkega vetra in visoke vlage. V suhem tleh se herbicid razširi več metrov, medtem ko ga lahko veter prenese na drevo. Natrij ali sol uniči zimzelena drevesa, kadar je prisotna v tleh ali ko je izpostavljena. Če so posajene zimzelene rastline blizu cest, ki vsebujejo sneg ali led, se sol, ki se uporablja za taljenje, lahko razširi na drevesa. Konice dreves bodo postale rjave in se bodo utrnile, dokler ne umrejo. Če namerno odstranite zimzeleno, popolnoma prekrijte bazo in okolico s soljo in dodajte galono vode. Sol v tleh bo drevo absorbiralo iz baze in korenin in ga bo učinkovito ubilo. Kako spremeniti nastavitev moči na Magic Chef Mikrovalovna pečica Kaj je najboljši les za pohištvo? Kako do Makeup Off Stene Ali najprej odstranim predale za pečico, preden se sam počisti? Ustrezna višina za namestitev brisače Kako se znebiti Bugs In Wood Kako se znebiti čmrlji Zakaj so mule moje rože? Kako ohraniti naravno vodo v vroči kadi Kako popraviti Squeaky stranišče Kakšna stopnja za rezanje rokerjev za gugalni stol Kako uporabljati prenosno klimatsko napravo brez cevi


Komentiraj Amy Winehouse bo dobila spominski kip. Paul McCartney skoraj naredil elektronski komad. Skoraj. Gucci Mane razbija glave in steklenice. Prepovedali majice Odd Future. Nove albume napovedujejo Sigur Ros, Daft Punk, Queens of the Stone Age. Jamie XX je namignil o novem EP-ju. Ghostface Killah in Adrian Younge bosta v kratkem izdala album Twelve Reasons to Die. Z njega poslušamo komad The Sure Shot (part one and two). Pa še par razlogov za ne-bit-doma ob večerih. Že danes zvečer se vam v Menzi pri koritu obeta eksploziven grungy punk rock koncert ameriških zasedb RVIVR in Dogjaw. V Kinu Šiška vas čaka zmes komponirane in improvizirane glasbe z nastopom tria Paul McCandless, Samo Šalamon in Zlatko Kaučič. V Gala hali pa v četrtek nastopi veteran s scene inštrumentalnega hiphopa in breakbeatov, Blockhead. Še pred njim pa zasedba My Education, ki je inštrumentalna post rock zasedba iz Austina in na evropski turneji predstavlja svež album. Cenejše vstopnice pa tokrat na voljo z rezervacijo. Več...


source: wikipedia

text: 1947 (MCMXLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo. Dogodki 10. januar - Trst preide pod nadzor OZN. 17. februar - oddajati začne radio Voice of America. 23. februar - ustanovljena je Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO). 25. februar - Prusija uradno preneha obstajati kot samostojna država. 12. marec - ameriški predsednik Harry S. Truman pred kongresom razglasi Trumanovo doktrino, s katero naj bi ustavili širjenje komunizma. 16. april - ladja s tovorom amonijevega nitrata eksplodira v pristanišču mesta Texas City (Teksas). V eksploziji umre 552 ljudi, 3000 je ranjenih in uničenih je 20 mestnih ulic. 5. junij - ameriški državni sekretar George Catlett Marshall predstavi Marshallov načrt za obnovo Evrope. 10. junij - SAAB proizvede prvi avtomobil. 7. julij - v bližini kraja Roswell, Nova Mehika naj bi našli domnevni ponesrečeni neznani leteči predmet. 26. julij - z odlokom ameriškega predsednika Trumana so ustanovljeni Centralna obveščevalna agencija, Oddelek za obrambo, Združeni štab oboroženih sil in Nacionalni varnostni svet ZDA. 7. avgust - splav iz balze Kon-Tiki Thora Heyerdahla prispe do otočja Tuamotu, s čimer dokaže, da bi lahko prazgodovinski ljudje poselili tihooceanska otočja iz Južne Amerike. 14.–15. avgust - z razdelitvijo britanske kolonije na ozemlji s hindujsko in muslimansko večino nastaneta samostojni državi Indija in Pakistan. 14. oktober - preizkusni pilot Chuck Yeager z letalom Bell X-1 kot prvi človek preseže hitrost zvoka v nadzorovanem letu. 2. november - krstni polet letala Hughes H-4 Hercules »Spruce Goose«. 29. november - Generalna skupščina OZN izglasuje razdelitev Palestine na arabski in judovski del, s čimer nastane država Izrael. 22. december - Bardeen, Brattain in Shockley predstavijo prvi delujoč elektronski tranzistor. Rojstva 8. januar - David Bowie, angleški glasbenik 26. januar - Ángel Nieto, španski motociklistični dirkač († 2017) 3. februar - Maurizio Micheli, italijanski igralec, komik, režiser in kabaretist 9. februar - Carla Del Ponte, švicarska pravnica 27. februar - Alan Harvey Guth, ameriški fizik, kozmolog 2. marec - Jurij Vladimirovič Matijasevič, ruski matematik in računalnikar 27. maj - Branko Oblak, slovenski nogometaš 31. maj - Andy Arnol, slovenski saksofonist in jazzovski skladatelj 23. junij - Bryan Brown, avstralski igralec 19. julij - Brian May, angleški glasbenik 30. julij - Arnold Schwarzenegger, avstrijsko-ameriški filmski igralec in politik 31. julij - Richard Griffiths, britanski igralec († 2013) 1. avgust - Kareem Abdul-Jabbar, ameriški košarkar 24. avgust - Paulo Coelho, brazilski pisatelj 21. september - Stephen King, ameriški pisatelj 16. oktober - Fanika Požek, slovenska besedilopiska in pesnica († 2019) 29. oktober - Richard Dreyfuss, ameriški igralec 19. november - Ditka Haberl, slovenska pevka zabavne glasbe 17. december - Albin Gutman, slovenski general 21. december - Paco de Lucía, španski kitarist († 2014) 22. december - Blaženka Arnič - Lemež, slovenska skladateljica, glasbena pedagoginja in pianistka Smrti 9. januar - Karl Mannheim, madžarski sociolog (* 1893) 25. januar - Al Capone, ameriški gangster (* 1899) 26. januar - Princ Gustav Adolf, vojvoda Västerbottenski (* 1906) 12. februar - Kurt Lewin, nemški psiholog (* 1890) 6. marec - John Henry Russell mlajši, ameriški general, diplomat in novinar (* 1872) 6. april - Matija Jama, slovenski slikar (* 1872) 21. junij - Janoš Flisar, madžarsko-slovenski pisatelj, pesnik, prevajalec, novinar in učitelj (* 1856) 27. julij - Ivan Regen, slovenski biolog (* 1868) 4. oktober - Max Planck, nemški fizik (* 1858) 25. november - Léon-Paul Fargue, francoski pesnik, esejist (* 1876) 1. december - Godfrey Harold Hardy, angleški matematik (* 1877) 17. december - Johannes Nicolaus Brønsted, danski fizikalni kemik (* 1879) 30. december - Alfred North Whitehead, angleški matematik, logik, filozof in teolog (* 1861) Nobelove nagrade Fizika - Edward Victor Appleton Kemija - Sir Robert Robinson Fiziologija ali medicina - Carl Ferdinand Cori, Gerty Cori, Bernardo Houssay Književnost - André Gide Mir - Friends Service Council (Združeno kraljestvo) in American Friends Service Committee (ZDA)


Sapam Kenedy Singh Jamshedpur videoposnetki, zgodovina prestopov in statistika - SofaScore Dodajte informacije o Sapam Kenedy Singh na vašo spletno stran! Sapam Kenedy Singh je star 19 let (11. 9. 2001). Sapam Kenedy Singh statistike in statistike za celotno kariero, ocena SofaScore v živo, Heatmap in utrinki golov so na voljo na SofaScore za nekatere tekme ekipe Jamshedpur, za katero igra Sapam Kenedy Singh. Profil nogometnega igralca Sapam Kenedy Singh vam prikazuje vse tekme in tekmovanja z statistikami, katerih se je igralec udeležil. Prikazane so tudi najpomembnejše statistike, vključno z povprečno SofaScore oceno, igranimi tekmami, goli, asistencami, kartoni in ostalimi pomembnimi podatki vsakega tekmovanja. SofaScore, nogometni rezultati v živo uporablja edinstven algoritem za ustvarjanje SofaScore ocen Sapam Kenedy Singh, ki temeljijo na podrobnih statističnih podatkih, analizah in lastnem znanju. SofaScore rezultati v živo rezultati v živo je na voljo kot aplikacija za iPhone in iPad, aplikacija za Android v aplikaciji Google Play in kot Windows Phone aplikacija. Najdete nas v vseh trgovinah v različnih jezikih, kjer iščete "SofaScore". Namestite aplikacijo SofaScore in spremljajte vse tekme Sapam Kenedy Singh v živo na vašem mobilnem telefonu!


2. pridobivanje podatkov o odvzemu pitne vode iz javnega vodovoda zaradi obračuna storitev javne službe;


text: 1. tisočletje | 2. tisočletje | 3. tisočletje 16. stoletje | 17. stoletje | 18. stoletje | 19. stoletje | 20. stoletje | 21. stoletje | 22. stoletje Druga stoleetja Devetnajsto stoletje obsega leta od 1801 do vključno 1900. Pogovorno ga mešamo s stoletjem, ki vsebuje leta od 1800 do 1899. Desetletja in leta Opomba: leta pred in po devetnajstem stoletju so pisana ležeče. Stoletja


text: Jesenice Nahajamo se na železniški postaji na Jesenicah. Delovni cas: PON.: 10.00 - 12.00 SRE.: 14.00 - 16.00 PET.: 10.00 - 12.00 Pisarna je po dogovoru na tel. št. 051 629 038 odprta tudi izven uradnih ur. Pokličite in se dogovorite. Vse informacije dobite na tel. številki 051 629 038 ali email: firstname.lastname@example.org tudi izven uradnih ur. Svetujemo vam, da se za šolo vožnje ne odločate le na podlagi cene ure vožnje. Tisti, ki vas želi prepričati le s ceno ure vožnje se ponavadi izkaže za manj kvalitetnega, kar pomeni več ur vožnje in na koncu dražji izpit. Mnogokrat tak inštruktor ali avtošola niti nima vseh pogojev za poučevanje. Ko boste to ugotovili bo prepozno. Kaj je pomembno pri avtošoli ? 1. Tradicija ( večletno delo na trgu) 2. Sprejemna pisarna s stalnim delovnim časom 3. Možnost izbire inštruktorja in vozila 4. Zaposlenega vodjo šole vožnje z ustreznimi potrdili 5.Kvaliteten tečaj CPP v ustrezno opremljenih učilnicah 6. Da razpolaga s poligonom 7. Da ure vožnje prilagodi vašemu prostemu času Avtošola, ki ustreza tem kriterijem dela strokovno. Tako boste imeli manj ur vožnje in boste usposobljeni za varno in samostojno vožnjo in ne le za vozniški izpit. Na trgu se pojavljajo avtošole "one man band ". Takih se izogibajte. Tisto kar se vam zdi zelo poceni ponavadi ni dobro. Vsi nasveti >


Elenah Miniaturna drobižnica - obesek za ključe Beli javor s črno in zlatoBeli javor z mint in zelenoBukev z mint in sivoBukev z roza in rdečoOreh z roza in belo Ogrlica City Bloom I Vsestranska ročno izdelana ogrlica v obliki trikotnika je na voljo v petih različnih rožnatih barvnih shemah. Sestavljena je iz mnogih trapezov, ki tvorijo eleganten in prefinjen obesek. Idealna je za dnevne in večerne priložnosti. Mere: velikost obeska 4,5 na vsaki strani; dolžina verižice 60 cm.


text: S. Kovač, Finance: Bratuškova pajac Jankovića - Časnik Naslovnica Izpostavljeno - DESNO S. Kovač, Finance: Bratuškova pajac Jankovića Vojna za Luko Koper je prvi veliki frakcijski spopad strank na oblasti za nadzor nad tem, katera politična klika si bo bolj omastila prste na račun državnega premoženja. Konec julija, ko je bila vlada Bratuškove uradno na dopustu, je bil za predsednika nadzornega sveta Slovenske odškodninske družbe (Sod) imenovan eden najzvestejših političnih kadrov Zorana Jankovića – Samo Lozej. Ker Sod upravlja večmilijardno državno premoženje in je v bistvu največji »kapitalist« v državi, se odpira vprašanje, kaj pomeni Jankovićev vstop v državno politiko za prihodnost Slovenije. Lozej je Jankovićev politični kader par excellence, saj si lahko že na spletni strani Pozitivne Slovenije preberemo, da je kot član volilnega štaba sodeloval v vseh Jankovićevih predvolilnih kampanjah tako na lokalnih kot na zadnjih državnozborskih volitvah. Je tudi ustanovni član PS in dolga leta eden najpomembnejših političnih predstavnikov Jankovićevega kadrovskega omrežja v MOL, ki prek Javnega holdinga Ljubljana obvladuje številna podjetja. Prav Lozej je bil pred nedavnim imenovan za direktorja Termoelektrarne in toplarne Ljubljana, pred tem pa je bil direktor javnega podjetja Ljubljanske tržnice in parkirišča. Ob Lozeju je nadzornica Soda tudi Nives Cesar, ki je bila izvoljena na Listi Zorana Jankovića in je članica ljubljanskega mestnega sveta. Janković močno lobira tudi za Zdenko Grozde, direktorico Javnega holdinga Ljubljana, da bi postala predsednica uprave Soda. Čeprav gre za doslej najbolj očiten primer političnega kadrovanja predstavnikov Jankovićevega omrežja v pomembne državne ustanove, dominantni mediji niso zagnali vika in krika o kadrovskem cunamiju. Namesto tega so vse poletje slovenskim ovcam prali možgane s klasičnim medijskim spinom o zdravstvu kot največji sistemski težavi države. Tudi premierka Bratuškova je pridno gledala v tla kljub kršitvi koalicijske pogodbe o depolitizaciji kadrovanj in svojem zaklinjanju, da njena vlada ne bo kadrovala po političnem ključu. Kot marioneti sta svojo politično vlogo odigrala tudi šefa SD Lukšič in DL Virant. Spomnimo, da Lukšič in Virant kljub poročilu KPK od Jankovića nista zahtevala odstopa z javne funkcije župana z razlago, češ da se je Janković s formalnim umikom z vrha PS umaknil tudi iz državne politike in nima več vpliva na PS, Bratuškovo in koalicijo. Danes se oba delata neumna, kot da se ni zgodilo nič, čeprav se je Janković z imenovanjem Lozeja za prvega nadzornika Soda na polno vrnil v državno politiko. Splošen medijski in politični molk o namestitvi pomembnega Jankovićevega človeka Lozeja na vrh Soda je edini pretrgal predsednik GZS Samo Hribar Milič, ki je le nekaj dni po Lozejevem imenovanju na tribuni gospodarstvenikov, 7. avgusta, spomnil na dogodek, kako je pred 13 leti takratni predsednik vlade Anton Rop prav v prostorih GZS opomnil Jankovića, da ga je sam postavil za direktorja Mercatorja. Hribar Milič je ob tem še dejal, da se od takrat do danes ni spremenilo prav nič, saj ima po njegovem politika še vedno odločilno vlogo pri kadrovanju v državnih podjetjih, čeprav bi morali depolitizirati sistem upravljanja že zaradi sprejetih meril in pravil OECD. Lozejevo imenovanje za glavnega nadzornika Soda je v resnici Jankovićeva vrnitev na »kraj zločina«, saj je bil prav ta kot pomemben predstavnik Kučanove kapitalske elite s pomočjo tedanje LDS politično kadrovan na čelo Mercatorja. Sledile so številne afere v času Jankovićevega vodenja Mercatorja, ki so razkrile skrite poti, kako imeti kot zasebnik korist od državnega premoženja. Najodmevnejše je bilo razkritje, da je Mercator kot večinsko državno podjetje posloval tudi z Jankovićevim družinskim podjetjem Electo in družbo Volos, kjer je bil udeležen njegov sin. Jankovićev sporni odnos do državnega premoženja se je po njegovem vstopu v politiko najbolj pokazal na primeru njegovega političnega lobiranja pri vodstvu državne NLB za kreditiranje Grepa, ki ga je Jankovićev MOL izbral za zasebnega partnerja za gradnjo Stožic. Na koncu je MOL z več deset milijonov evrov preplačal naložbo v Stožicah, Grep pa je pristal med slabimi terjatvami NLB. Navedena primera Mercatorja in NLB jasno sporočata, kakšno upravljanje državnega premoženja nas čaka z vstopom Jankovićevega kadrovskega omrežja v državna podjetja. Prejšnji članekM. Mazzini za 1. program: "Osnovni problem je stik z realnostjo" Naslednji članekB. Cestnik, Družina: Sinodalnost – naša težava in naša rešitev svitase 23. avgusta 2013 at 07:50 Očitno se vzpostavlja še čvrstejši temelj sistemski korupciji. Kje so pa zdaj vstajniki? Franc Mihič 25. avgusta 2013 at 09:37 Franc Mihič 25. avgusta 2013 at 07:41 Svoj imidž bo vsaka vlada gradila le z dobrimi strateškimi podjetji, ki ji bodo dajala "davke" in "kruh" zaposlenim, ne glede na lastništvo? Od imidža lahko samo "neodgovorni" in že bogati ali že preskrbljeni živijo, ostali pa, zlasti pa brezposelni in ubogi pa od lažnega imidža samo trpijo. Menda ja gospodarstvu, da to lahko na njihovem znanju in sodelovanju na koncu ustvarja in ponudi inovativne izdelke in storitve z visoko dodano vrednostjo, da imamo državljani "dobrega kruha in dobre službe, dobre pokojnine, dobre javne storitve, mar ne? Vladni problem nismo državljani, temveč javne dobro plačane "strokovne" elite, ki poskrbijo zase, ne pa za državljane!


Korenine direktorice Amnesty International Nemčije Selmin Çalışkan so v Turčiji, njen dom je v Nemčiji, kot humanitarka in predvsem aktivistka na področju človekovih pravic pa je delovala v različnih kriznih žariščih po svetu “denimo v Kongu, Afganistanu, na Balkanu pa na Kosovu, v Srbiji in Albaniji, denimo z žrtvami posilstev. S težavo pa sem preživljala obdobje v Afganistanu, ko sem morala ekipo varovati pred samomorilskimi napadalci. Takrat spoznaš, da si v nevarnem okolju lahko zelo omejen, pa čeprav si v pisarni. Težko je bilo, ko smo koga izgubili.” Med svojim zadnjim obiskom je obiskala tudi sprejemni center v Dobovi, takole pa strnila vtise med razmerami pri nas in v Nemčiji. “Mi smo ciljna, Slovenija pa je tranzitna država. Tudi vi bi sicer lahko bili ciljna država, če bi se tako določili. Verjamem, da bi begunci ostali tu in precej prispevali v vašo družbo, v vašo prelepo državo.” – Selmin Çalışkan Njena prihaja s turškega podeželja, starši pa so se zaradi gospodarskih razlogov brez kakšne akademske izobrazbe s trebuhom za kruhom preselili v Nemčijo. Pristali so v nemškem mestu Düren, kjer je Selmin odraščala v majhni, zaprti in zelo konservativni turški skupnosti. Kot dekle sem je “morala v njej držati strogih navad in običajev, tudi kar se tiče srečevanj s fanti – če te je videl kdo iz skupnosti, je takoj povedal staršem, spolna segregacija je bila velika.” Njen izobraževalni proces, v kombinaciji z okoljem, od koder je prihajala, pa je vplival na to, da se je Selmin Çalışkan že v zgodnji mladosti začela zanimati za aktivizem na področju človekovih pravic. Sama to opisuje kot organski proces. “V srcu sem še zmeraj aktivistka, a zdaj bolj hodim na sestanke, zelo nekonvencionalno, z žarom se pogovarjam s kanclerko Merkel in ministri. Nisem običajna zadrta birokratka, saj rečem tisto, kar si mislim.” – Selmin Çalışkan Tudi o zadnjih terorističnih napadih, kjer poudarja, da nismo vsi v vojni, če tako pravi predsednik Hollande, Erdoganovi politiki, ali pa varnostnih izzivih pred skorajšnjim praznovanjem 67. obletnice Dneva človekovih pravic, 10. decembra. “Na pogrebu svojega očeta lani sem izvedela, da številni v moji družini vedo, kaj počnem, ter da so ponosni name.” – Selmin Çalışkan


Prodaja (472) Najem (1181) Nakup (889) Število zadetkov: 2924 Stanovanje enoinpolsobno Ljubljana, Bežigrad, Črnuška gmajna


a ko minejo ta leta jih želel/a boš nazaj.


text: Kako jesti Light & Zdrava Kako jesti Light & Zdrava Eating lahka in zdrava , je pomembno, da ohranijo svoje splošno zdravje , in to se bo izboljšala tudi kakovost vašega življenja . V kombinaciji z redno vadbo , lahko zdrave prehranjevalne navade, ki jih vodi od postajajo prekomerno težkih ali debelih in obdržati pogoje, kot so sladkorna bolezen , bolezni srca, visok krvni tlak na zaliv. S tem, da pametno izbiro hrane in prilagajanje vaše prehrane , lahko vključi zdravega prehranjevanja v svoj življenjski slog . Navodila Izogibajte izrezovanje celotne skupine hrana in dogaja diete , da izgubijo težo , ker ste sami poučevanje slabe prehranjevalne navade , vas postavi v yo - yo dieto cikla. jejte ogljikovih hidratov iz kompleksnih virov , in omejiti enostavne ogljikove hidrate . Izberite rjavi riž namesto belega riža in polnozrnatega kruha, več belega kruha . Poglej za veliko vlaknin izdelkov , ki raztapljajo počasi . MayoClinic.com priporoča, boste dobili 45 odstotkov do 65 odstotkov vaših dnevnih kalorij iz kompleksnih ogljikovih hidratov . oznake proizvodov Preberite izvedeti o njihovi hranilni vrednosti . Poglej za srčno- zdravo nenasičenih maščob namesto nasičenih in trans maščob , ki zvišujejo slabega holesterola . Uporabite olje ali olje oljne repice oljčno pri pripravi hrane . Izogibajte mastnega mesa , vključno z govedino in svinjino , in jih nadomestiti z racionalnimi virov, kot so piščanec, tuna , ribe in purana . Vključujejo tudi beljakovine iz rastlinskih virov, kot so fižol in soja v vaši prehrani . Napolnite zelenjave in sadja , ker so malo kalorij in veliko vlaknin in vode , ki so pomembni za ohranjanje vaše zdravje . izpiranje strupov iz vašega telesa s pitno do 12 skodelic vode na dan. Spletna stran Clemson University pravi, da je pitna voda pomembna, ker vlaži vaše telo , prenaša hranilne snovi in ohranja vaš prebavni trakt zdrav. Izogibajte alkoholnih in sladkih pijač , ker imajo veliko kalorij , nobene hranilne vrednosti in odteče svojo energijo . Spijte kozarec vina na dan, če moraš imeti alkohola . ohranjanje zdravih kosti , ki ga porabijo kalcij iz virov z nizko vsebnostjo maščob mleka in mlečnih izdelkov , kot so nizko vsebnostjo maščob mleka in jogurta , in iz ne- mlečnih izdelkov vire, kot so Raątika , alkoholiziranega sojinim mlekom , bok Choy in pečen fižol .


text: 5.9.2012 Aktivnosti STO na trgu Kitajske Spodnje prezentacije so bile predstavljena v začetku septembra na mednarodnem posvetu z naslovom Kitajska, priložnost za Slovenski turizem, ki je potekal v soorganizaciji Fakultete za uporabne družbene študije, Slovenske turistične organizacije, Direktorata za turizem in internacionalizacijo ter Gospodarske zbornice Slovenije. Namen posveta je bil: Osvetliti različne vidike dosedanjega nastopa Slovenije na kitajskem trgu, omogočiti izmenjavo izkušenj in mnenj ter pomagati poiskati odgovore, kako skupaj intenzivneje nastopati. Predstaviti možnosti, ki jih ponuja kitajski turistični trg, podati informacije o tem, kaj se na kitajskem turističnem trgu dogaja, kakšni so kitajski gostje in kaj pričakujejo, kot tudi predstavitev o pasteh in možnostih skupne predstavitve in promocije slovenske turistične ponudbe. Kitajski trg bo v letu 2012 z vidika turističnih potovanj sicer še naprej rasel; trditev velja tudi za Slovenijo. Da trg raste izjemno skokovito, dokazuje pretekla statistika, predvsem pa projekcije kažejo, da bo do leta 2020 potovalo več kot 100 milijonov kitajskih turistov na leto.


text: Združenje Seed Savers’ Network of Australia Združenje Seed Savers’ Network of Australia (SSNA) bilo ustanovljeno leta 1986. Glavni povod ustanovitve je ohranjanje in širjenje pridelave lokalno prilagojenih kulturnih rastlin. Danes je v združenje vključenih okoli 15.000 ljudi. Delovanje SSNA obsega celostno varovanje biotske raznolikosti; od hranjenja rastlinskega genskega materiala preko izobraževanja širše javnosti in širjenja uporabe lokalno prilagojenih sort do znanstvenega raziskovanja. Njihova semenska banka, ki je dolga leta za člane knjižnice predstavljala center njihovega delovanja in vir semenskega materiala, se je leta 2001 decentralizirala. Izoblikovala se je nova vizija; spodbujanje ustanavljanja lokalnih semenskih mrež širom Avstralije. Osnovo lokalnih semenskih mrež predstavlja skupnost varuhov, ki z obnavljanjem in medsebojno menjavo semen, znanja in izkušenj prevzema vlogo angela varuha lokalno prilagojenih kulturnih rastlin. Do danes se je ob močni podpori in pomoči združenja Seed Savers’ Network of Australia ustanovilo že okoli 80 lokalnih semenskih mrež. V njihovem obtoku je okoli 1200 sort različnih rastlinskih vrst. Seed Savers Network of Australia premikajo meje svojega delovanja z izvajanjem in podpiranjem projektov v številnih drugih državah sveta, izobraževanjem pripravnikov iz tujine, prevajanjem priročnikov v tuje jezike in ne nazadnje s svojo dobrodelnostjo. Več o Seed Savers’ Network of Australia si lahko preberete na spletni strani: http://www.seedsavers.net/frequently-answered-questions