text:
glavno stikalo 1 odpiralo Siemens 3LD3154-0TL51 1 kos/Dom in vrt/Conrad.si glavno stikalo 1 odpiralo Siemens 3LD3154-0TL51 1 kos Kataloška št.: 1741542 Proiz. oznaka: 3LD31540TL51 | EAN: 4001869550756 3LD3 stikalni odklopniki, Iu 25 A 3-polni glavno stikalo + N Nazivna delovna moč za AC-23 A pri 400V 9.0kW sprednja montaža Osnovno stikalo z montažo centralne odprtine 22.5mm preklopni pogon črna 66x66 mm Glavno stikalo 3LD za izklop in izklop v sili 3LD za varno odklopanje tovora v različnih okoljih. Uporaba 3LD3 napajalnikov je raznolika. Po odklopu omrežja zagotavljajo varno aktiviranje vseh električnih naprav, kot so preklop trofaznih motorjev ter klimatske in prezračevalne naprave. 3LD3 so predvideni tudi za uporabo nadzornih omaric, zlasti za aplikacije v majhnih strojih (npr. Žage, kompresorji, črpalke, mešalniki betona, vaje, rezkalni stroji in stroji za obdelavo lesa). Glavne in izklopne stikalne naprave 3LD za Siemens so značilne: 1. Modularna zasnova, hitra in enostavna vgradnja pomožnih stikal, priključek N-PE ali 4. Pol. 2. Vsestransko zahvaljujoč lokalni odobritvi. 3. Mehanska velikost za pet električnih velikosti. 4. Lahko se uporablja za DC aplikacije. 5. Tipi montaže: montaža na sprednji strani, pritrdilna plošča, DIN nosilec. 6. Optimalna ločitev mreže od 16 A do 63 A zaradi zaklepanja vrtljivega pogona. www.siemens.de/schaltgeraete. Siemens ponuja celoten portfelj zaščitnih, preklopnih, merilnih in nadzornih naprav, distribucijskih sistemov, stikal in vtičnic za varno in učinkovito električno infrastrukturo v stavbah in industriji. Dodatni tehnični podatki Vrsta zaščite: IP65
Izolacijska napetost: 690 V.
Delovna frekvenca: 50/60 Hz
Temperatura okolice: -25 ° C - +55 ° C
Odpornost na napetost: 6 kV
mehanska življenjska doba: 100000
električna doba: 6000
Barva pogona: črna
Izguba energije: 4,4 W


source: wikipedia

text: 1871 (MDCCCLXXI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki 10. maj - Frankfurtski mir, končana francosko-pruska vojna 24. december - prva izvedba opere Aida Rojstva 4. februar - Josip Macarol, slovenski slikar († 1951) 5. marec - Rosa Luxemburg, poljsko-nemška socialistka judovskega rodu († 1919) 27. marec - Heinrich Mann, nemški pisatelj († 1950) 16. maj - Ivan Jager, slovenski arhitekt († 1959) 18. maj- Fanny zu Reventlow, nemška pisateljica, prevajalka in slikarka († 1918) 28. junij - Sergej Nikolajevič Bulgakov, ruski filozof in teolog († 1944) 27. julij - Ernst Zermelo, nemški matematik († 1953) 13. avgust - Karl Liebknecht, nemški socialist († 1919) 30. avgust - Ernest Rutherford, novozelandski fizik, nobelovec 1908 († 1937) Smrti 18. marec - Augustus De Morgan, škotski matematik, logik, filozof (* 1806) 18. april - Omer paša Latas, osmanski feldmaršal in guverner (* 1806) 11. maj - sir John Frederick William Herschel, angleški astronom, matematik (* 1792) 18. junij - George Grote, angleški zgodovinar in helenist (* 1794) 18. oktober - Charles Babbage, angleški matematik, filozof (* 1792) Neznan datum Okuni Takamasa, japonski šintoistični učenjak (* 1792)


text: Konon [kónon] (: Kónon), starogrški matematik in astronom, * okoli 280 pr. n. št., otok Samos, Jonija, Grčija, † 220 pr. n. št., po vsej verjetnosti Aleksandrija, Ptolemajski Egipt. Življenje in delo Konon je deloval v Aleksandriji. Po izročilu je bil Evklidov učenec in Arhimedov učitelj in prijatelj v Aleksandriji, kjer je Arhimed za kratek čas študiral. Spoprijateljila sta se za vse življenje. Arhimed ga je zelo cenil, ne samo osebno, ampak tudi intelektualno. Arhimed je cenil tudi Eratostena, čeprav je bil le-ta menda precej prevzeten. Zdi se, da sta bila samo Konon in Eratosten, še posebej pa Konon, edini osebi od Arhimedovih sodobnikov, s katerima je lahko zelo napredni Arhimed delil svoje misli in bil prepričan, da ga razumeta. Nekatera svoja najboljša dela je Arhimed sporočil Kononu v pismih. Po Kononovi smrti, se je Arhimed dopisoval s Kononovim učencem, Dositejem. Verjetno je Konon začel proučevati Arhimedovo spiralo, ki jo drugače pripisujejo Arhimedu. Apolonij je poročal, da se je Konon ukvarjal s stožnicami. Opravljal je astronomska opazovanja na Siciliji. Arhimed je bil takrat z njim v stiku. Približo leta 245 pr. n. št. je egipčanski kralj Ptolemaj III. krenil na pot na bojni pohod. Kraljica Berenika je darovala svoje lase Afroditinemu svetišču, da bi pregovorila boginjo, naj ga varuje in mu nakloni zmago. Lasje so izginili, nedvomno pa so jih ukradli lovci na spominke. Konon je nemudoma prepričal žalostno kraljico, da je Afrodita ponesla lase v nebo, kjer zdaj vise kot čisto novo ozvezdje. Pokazal je na težko opazno skupino zvezd, ki ji dotlej astronomi še niso posvetili svoje pozornosti. Od takrat je skupina znana kot Berenikini kodri (Coma Berenices). Imena tedaj niso vsi sprejeli, tako da ozvezdja v svojem delu Almagest leta 138 Ptolemaj ni navedel. Glej tudi seznam starogrških matematikov seznam starogrških astronomov Zunanje povezave Stran o Kononu Univerze St Andrews Starogrški matematiki Starogrški astronomi Samos Grki v 3. stoletju pr. n. št.