Komentiraj Bog je ustvaril vesolje, ga navdal z redom in - še nezavedajočima se svoje golote - Adamu in Evi ob boku vzklil seme moralne urejenosti zemeljske družbe. In vendar je Eva kmalu, znabiti, da ker je ženska in ženske se v Bibliji pač rade pustijo pregovoriti plazilcem, oskrunila postavljeni red ter presenetila in razbesnila oziroma kar škandalizirala samega boga. In izraelski kralj David, kriv spolnega škandala z ženo hlapca Hetejca Urija, je po besedah preroka Natána razžalil boga in “S tem dejanjem [...] sovragom omogočil svetoskrunstvo božjega imena”. Škandali politične ali verske elite so bili marsikdaj videni kot gonilo in legitimacija političnih ali družbenih sprememb, občasno celo uspešnih. Pa se pomudimo sprva pri samem izrazu - škandal. Beseda bi marsikomu utegnila povzročati nemalo nelagodja, sploh ker se nam v misli upravičeno prikradejo slike sodobnega rumenega tiska. Morda s podobo neke slavne osebnosti, ki se je ničkolikokrat nažgana poscala na ulici ter si prislužila častno mesto na naslovnici izbranega tiska. Malo preveč nahajpan izraz torej. Te škandale bi lahko primerjali z nekdanjimi sramotilnimi stebri, čeprav je glavno gonilo današnjih tabloidov navadno zaslužek. No, pa vendarle živimo v času, ko se škandali ali - drugače rečeno - afere vrstijo kot vojne v evropski zgodovini. Le spomnimo se nedavne afere z maskami in prvim slovenskim žvižgačem, financiranja drugega tira oziroma njega makete, Termoelektrarne Šoštanj blok 6 in Patrije. In kaj sploh je škandal? Gre za družbeni fenomen, za odziv na odmik od ustaljenega in dovoljenega na političnem ali družbenem parketu. To je veljalo še toliko bolj v časih, ko so bile politične funkcije personalizirane. Vsak Habsburžan s še tako izrojeno čeljustjo je bil predstavnik družine, njegovo čisto ali nečisto življenje pa je zrcalilo sloves celotne dinastije. In na podeželju, kjer se vsakdo vtika v vrtiček vsakega, se nad dejanji sovaščana zgrnejo valovi neodobravanja. Še posebej, če kakšnega mladca krimiči dobijo s pol grama trave ali če rukne test pri verouku. Škandalozne govorice se hitro razširijo med sovaščani in mnogi se že obračajo in šepetajo za njegovim hrbtom, ko se skozi vas sprehaja po mleko. No, mi se vračamo v starejše - nekateri bi jih oklicali za preprostejše - 1ff8 čase, ki pa so vendarle imeli svojo različico rumenega tiska. Tovrstno vlogo so imeli svojčas pamfleti, ki so krožili med ljudstvom. V osnovi je šlo za podoben koncept, za zarisan in odtisnjen prikaz škandaloznega dejanja, morebiti umor nekega političnega veljaka ali pa sliko v oklep odetega papeža na čelu vojske. Sila šokantne slike torej, skovane, da izzovejo kar se da črevesje stiskajoč odziv. Po famozni drugi praški defenestraciji sta dve struji, dovolimo si ju reducirati na katoliško in protestantsko, med ljudstvom širili lastno razlago dogodka. Leta 1618 je habsburška stran v Prago poslala svoje - poslance, ki naj bi zagotovili habsburško in katoliško oblast nad kraljevino Češko. S tem se niso strinjali protestanski stanovi, ki so v znak protesta poslane podanike lastnoročno zalučali skozi okna. Padec so preživeli vsi vrženi, samo dejanje pa sta obe nasprotujoči si strani upodobili in razširili po Evropi. Katoliška struja je urno začela širiti podobo, kako je vržene ujela in jih do tal nežno ponesla sama Marija, nekoliko drugače pa je dogajanje predstavila protestantska stran, ki je natisnila njihov pristanek v mehkem gnoju. Razširjene govorice so razburkale tedanje družbene vode in še dodatno obarvale glas ljudstva v že obstoječih konfliktih. Izognimo pa se pogovoru o povodih in vzrokih, cilj je predstaviti vpliv, ki ga imajo afere na oblikovanje javnega mnenja. Ravno slednje lahko pripomore oziroma vodi k reakcionarnemu gibanju, ki je v dotičnem primeru izbruhnilo v obliki tridesetletne vojne med protestantskimi in katoliškimi strujami širne Evrope. Če se vrnemo v 15. stoletje, bi bilo v tem obdobju vredno izpostaviti novost, ki je omogočala naglo in učinkovito širjenje informacij. Martin Luter v svojih reformističnih kritikah rimokatoliške cerkve ni bil nič radikalnejši od predhodnega kritika Jana Husa. Oba sta katoliško cerkev kritizirala v bolj ali manj istih točkah - korupciji institucije in izprijenem tolmačenju Biblije. Čeprav ne moremo zmanjševati uspeha privržencev Jana Husa po njegovi smrti, je resnično revolucionarno gibanje sprožil šele Luter. Po eni od interpretacij so bili ključni pogoji za uspeh takšne družbene spremembe razvoj tiska in olajšane ter preoblikovane možnosti pretoka informacij. Naglo širjenje vesti pa, ironično, v nasprotju z upanjem nekaterih ni povezalo evropskih ljudstev v skupnem boju zoper korupcijo, temveč je privedlo zlasti do verske in politične polarizacije. Le spomnimo se znane afere klobasic, ki ji priznavajo, da je spočela reformacijo v Zürichu. Začetnik reformacije v Švici, Ulrich Zwingli, naj bi bil povabljen na kontroverzno južino s klobaso v postnem času, s čimer so pričujoči protestirali proti legitimnosti posta. Ob posebnem kruhu naj bi se povabljenci mastili s tankimi kolobarji več kot leto dni dimljene pikantne klobasice. Pojedina je morda – ne bi se preveč čudili - tudi zaradi zavisti sprožila javno zgražanje in neodobravanje, ki je privedlo do aretacije gostitelja, tiskarja Kristófa Froschauerja. Čeprav Zwingli sam menda ni užival prekajene dobrine, je karseda urno skočil v bran rojaku in ga ščitil pred obsodbami herezije. Kot gre zgodba, naj bi Huga von Hohenlandenberga, škofa v Konstanci, Zwinglijev govor tako škandaliziral, da je zahteval prohibicijo vsakršne reformne doktrine v Švici. Prebivalce alpske sirarske velesile je govor o pravičnosti jedenja klobasic premaknil – le kako ne - obratno pa je zbodel katoliške struje po vsej Evropi, ki so se zgražale nad spočetim svetoskrunstvom. Pregled odzivov nam omogoči vpogled v dojeto realnost, v kateri je natančneje določeno, kaj je v družbenih okoliščinah obdobja dovoljeno in kaj ne. Koruptivni vzgibi onega svetega moža v Rimu s hecnim pokrivalom nad obličjem so bili številnim dobro znani in zgolj načeloma strogo prepovedani. Dejstvo, da je papež Aleksander VI. Borgijski spolno občeval s številnimi priležnicami in stvaril več otrok, ni sprožilo pretiranega negodovanja. Podobno okoriščanje njegovih otrok z denarjem in celo njihovo nastavljanje na najpomembnejše položaje v cerkvi ni bilo preganjano. Do ogorčenja nad papežem in odziva zoper njega je privedel šele njegov poskus, da bi te otroke legitimiral; premik iz pankrtstva v legitimni status je bil moment, ki je konkretneje stisnil drobovje takratnega populusa, da se je nameri zoperstavilo. Ključno pa je, da informacija pricurlja na plano, da se razširi med populacijo, ki bi ji vest tako kruto strla srca in pričakovanja. V kočljivi situaciji se je sredi 16. stoletja znašel pomembnejši predstavnik protestantskih veljakov, deželni grof hessenske deželne grofije Filip I. Hessenski. V njegovem času je prišlo do znamenite bigamijske afere. Fant se je, nezadovoljen s svojo ženo, romantično zapletel z drugo, Margarethe von der Saale, ki naj bi bila po njegovem krasna deklina, vredna še ene poroke. Pa vendar je bilo sveto zvezo z dodatno ženo težko doseči. Filip se je obrnil na protestantskega duhovnega vodjo, novega – za razliko od Jana Husa nepečenega - tolmača božje besede Martina Lutra. Bi se bilo v očeh novega razumevanja božje besede mogoče poročiti z dvema ženskama? Po posvetu s tedanjimi reformatorji mu je Luter odpisal: “če bi bog želel, da ima moški dve ženski, bi Adamu iz telesa iztrgal dve rebri”. No, vendarle je pripisal, da bi bila stvar izvedljiva, vendar brezpogojno zgolj tajno. Skrivno zvezo je nekaj tednov kasneje razkrila Filipova sestra Elizabeta, vest pa je pripeljala do vala ogorčenja - od poroke se je bil primoran odmakniti tudi sam Luter. Celo v času rastočih napetosti med katoliškimi in protestantskimi strujami v cesarstvu so številni protestanti zaradi afere Filipa nehali podpirati. Nauk je znan. Dejanje ni tako pomembno, če le ostane skrito. Dogodek lahko postane škandalozen, šele ko pride na dan. In še to zgolj če je tudi prepoznan kot nesprejemljiv. Razkritju informacij navadno sledi družbeni odziv, ki načne ugled človeka, vpletenega v škandal. Slednje pa lahko pripelje do umika podpore vpletenemu posamezniku ali skupnosti. Morda nekdo na vasi izgubi popust na mleko, morda celo politično funkcijo ali življenje. In vendar so škandali nekonsistentni in nepredvidljivi; kar bi bilo v določenih okoljih spoznano kot škandalozno, je lahko drugje zgolj navaden petek. Družba je navsezadnje tista, ki določa, kaj je v neki skupnosti spoznano kot škandal. * * * * * * Prepustimo se tokovom preteklosti, da nas odpeljejo v kraljevino gorgonzolastega sira in šampanjca v 16. stoletju, ter zatipajmo stanje takratne družbene realnosti. Pod drobnogled vzemimo dejanja, spričo katerih so se delavni pripadniki kraljevine Francije vsepovsod po Evropi in svetu ob spoznanju hudodelstva opotekli, ujeli za mizo in izustili v filmih preposiljeni “sacre bleu”. Ogorčenje, ki je Katoliško ligo preplavilo ob kronanju iz protestantizma spreobrnjenega in dozdevno neiskrenega katolika na prestol kraljevine Francije, je pripeljalo do realnih ukrepov zoper tega v srcu pravi veri nezvestega kralja. Kraljevina Francija je sama sebe dojemala zlasti kot legitimno naslednico Frankovskega cesarstva in je bila, kot se je zdelo, že od vedno tesno povezana z rimokatoliško cerkvijo. Ko je bil francoski kralj kronan, je ta obred vedno opravil nadškof v katedrali. Verski veljak mu je na teme poveznil krono, osrednje dejanje dogodka pa je bilo maziljenje gosposkega čela z blagoslovljenim oljem. In to menda iz iste amfore, ki naj bi jo nekega dne prinesel neki ptič in s katero so mazilili že Klodvika, začetnika merovinške dinastije. Čeravno je bila tovrstna verska ritualizacija kronanja stalnica vseh tedanjih kraljestev, je bil francoski kraljevini odmerjen poseben prostor. Francoski kralj je bil namreč rex christianissimus, menda kar najbolj krščanski kralj. Prav njemu je bila v kraljevsko posteljico položena skrb za 2000 branjenje krščanske veroizpovedi, ena pomembnejših nalog pa sta bila pregon in pokol heretikov, ki jih je za kralja identificirala cerkev sama. Prepletenost cerkve in francoskega prestola je bila vzpostavljena in trdna; na francoskem prestolu naj vedno sedi krščanski kralj. Različne struje pa so si krščanstvo seveda različno interpretirale. Zgolj maziljenje kralja bo pokazalo, ali je njegova vera globoka in iskrena! Blagoslovljeno olje, s katerim je pretendent ob kronanju pomaščen po čelu v obliki križa, bo ob trenutku, ko se dotakne glave, s svojo fluidnostjo zrcalilo njegovo vero. Da je proces uspešen, mora biti olje ravno pravšnje konsistence, čela se mora držati in ne spolzeti z njega. Po že razširjenih idejah Martina Lutra so se v Franciji leta 1534 po vrsti verskih idejnih sporov v eni noči po Parizu, Bloisu, Rouenu, Toursu in Orleansu misteriozno pojavili plakati s protestantskimi idejami. Neki poster naj bi se sredi noči znašel celo na vratih spalnice kralja Franca I. Francoskega. Letaki so izražali nestrinjanje z vprašanjem evharistije, fizične prisotnosti Kristusa v kruhu in vinu pri svetem obredu. Kot bi si lahko mislili, pa je dejanje silno pretreslo “najbolj krščanskega” med krščanskimi kralji. Afere plakatov kralj in ljudstvo nista videla zgolj kot napad na rimokatoliško cerkev, temveč tudi na družbeni red, kralja in njegovo zemeljsko avtoriteto. Številni protestanti, med njimi tudi Kalvin, so bili po aferi in represiji protestantskih idej, ki je sledila, prisiljeni zapustiti kraljestvo. Smrt kralja Franca I. leta 1547 in nasledstvo njegovega sina Henrika II. nista omilila represije protestantov, ki je obstajala od afere plakatov. Vendar pa obstoječe zatiranje ni utegnilo preprečiti vse bolj množičnega sprejemanja novih nazorov. Strasti med verskima skupnostma so se stopnjevale in večkrat zavrele v številnih masakrih. Nekatere po Evropi so poboji šokirali, druge razveselili; papež je najbolj krščanskega kralja celo nagradil z blagoslovljeno zlato rožo. Številni zmerni katoliki so se spraševali, ali je državna enotnost vredna takšne cene. Spori so ob masakrih leta 1562 dokončno izbruhnili v večletnih francoskih verskih vojnah. Vrhunec so verski spopadi dosegli v zadnjih dveh desetletjih 16. stoletja, v vojni, poznani pod imenom - vojna treh Henrikov. V njej so sodelovali in se bojevali, kot ste morda že uganili - trije Henriki. Prvi je bil vladajoči kralj Henrik III., ki ga je Katoliška liga - ker je bil brez moških potomcev - prepričala, naj z ediktom prepove nasledstvo protestantskemu Henriku Navarskemu. Kot zastopnik rojalistov in verskih zmernežev je zastopal srednjo pot sprave. Henrika Navarskega, prvaka francoskih protestantov in naslednika v liniji za kraljevski naslonjač, so podpirali nemški protestanti in angleška krona. Ostane še Henrik, vojvoda Guiški, zagrizen vodja Katoliške lige, ki sta nanj stavila in ga podpirala katoliška Španija in papež. Zmerni katoliški kralj Henrik III. se je sprva s pomočjo ne tako zmernega katolika Henrika Guiškega lotil protestantskega Henrika Navarskega. Ker je zmerni Henrik ne tako zmernega katolika Henrika po začetnih vojaških uspehih in slovesu spregledal kot večjo grožnjo francoski kroni, je sklenil sklicati srečanje, na katerem so čuvaji ubili Henrika Guiškega – manj zmernega katolika - in zajeli ter zaprli njegovega sina. In vendar je bil vojvoda Guiški v Franciji izjemno priljubljen, zato se je ljudstvo proti kralju Henriku – zmernežu - obrnilo vsled nepravičnega umora. Parlament v Parizu je izkoristil stanje in ustregel srdu ljudstva. V kralja je uperil kazenske obtožbe, ki so Henrika III – zmerneža - potisnile v zvezo s protestantskim Henrikom Navarskim. No, stvari so odtlej enostavnejše, v vojni obstaneta zgolj zmerni Henrik in protestantski Henrik. Katoliška liga je proti kralju Henriku III. – zmernežu - v nadaljevanju začela širiti propagandne pamflete. Sorbonska univerza je celo razglasila, da je pravično in nujno odstraniti kralja Henrika III. in da je “vsak državljan moralno prost, da izvede regicid”. Julija leta 1589 se je pod pretvezo, da želi kralju predati skrivno sporočilo, z njim srečal dominikanski menih Jacques Clement. Zaradi povezav s protestanskim kraljem in vojne zoper Katoliško ligo, ki se za najbolj krščanskega kralja nikakor ne spodobi, ga je menih hladnokrvno zaklal s skritim nožem. Atentator je bil kljub predpisani »moralni prostosti« in pravičnosti političnega umora zajet in po mučenju javno razčetverjen. Kakorkoli, ostal je le še zadnji Henrik. Stvar pa ni tako zelo preprosta, kot se sprva zdi. Južni del kraljevine je bil tedaj v rokah protestantskega pretendenta na prestol, medtem ko je Katoliška liga še vedno nadzorovala severni del. Henrik je vedel, da če želi zasesti prestol, mora sprva zavzeti tudi Pariz. Vendar je katoliška stranka načela ugled in legitimnost poslednjega Henrika in mestne množice so se raje, kot da bi za kralja sprejele kalvinista, sklenile boriti do smrti. Tudi po nadaljnjih bitkah vojni ni bilo videti konca. Henrik Navarski se je, čeprav je bil globoko v srcu protestant, zavoljo krone francoskega kraljestva spreobrnil in sprejel katoliško vero. Katoliške struje pa niso bile povsem zadovoljne in nezaupanje do spreobrnjenca in dozdevnega političnega oportunista se je nadaljevalo. Kdo je namreč ta Henrik, sprva katolik, nato protestant in zopet katolik, da veroizpoved menja kakor spodnje perilo? Tudi protestantska skupnost je spreobrnitev sprejela kot izdajo, češ da je hrbet zavoljo krone obrnil najpomembnejšemu. Tu so si bili enotni: vera v boga mora biti trdna, iskrena in resnična, božjemu očesu namreč nič ne uide! Kaj namreč pomeni za ugled kraljevine, da na kraljevskem prestolu sedi človek, ki po eni strani simpatizira s protestanti in po drugi hlini zvestobo katolištvu? Z ediktom v Nantesu leta 1598 je v duhu zmernosti pod seboj želel združiti nasproti si stoječi krščanski struji. V še vedno katoliški kraljevini je francoskim kalvinistom omogočil varno bivanje v državi. S tem dejanjem pa se je razkrinkal v očeh številnih sumničavih katolikov. To je bil znak, da ta kralj, ki naj bi bil najbolj krščanski med krščanskimi kralji, morda le ni tako zelo krščanski, to se pravi pravilno, katoliško krščanski! Kot tak je bil tarča številnih spodletelih in slednjič enega uspelega atentata. Svoj konec je Henrik Navarski, kronan kot Henrik IV., dočakal leta 1610, ko ga je med vožnjo s kočijo zaštihal - bojda katoliški fanatik - François Ravaillac. Če zaključimo: zgodovino bi bilo moč misliti skozi prizmo političnih škandalov, ki so spremljali in oblikovali javno mnenje v obliki, v kateri je glas ljudstva v preteklosti pač obstajal. Spoznanje določenih dogodkov za škandalozne je marsikdaj podžigalo voljo po spremembah, po družbeni reformaciji ali revoluciji. Škandalizacija nekega dejanja pomeni zlasti odziv na razkriti odmik od percepcije dovoljenega sistema, ki je v danih okoliščinah, seveda tudi z dobro mero propagande, spoznan za bolehavega. In kot se zdi, je bilo bolezen vredno pozdraviti, tudi nasilno, in jo raztrgati, kot so konji slednjič v Parizu raztrgali telo atentatorja Françoisa Ravaillaca.


source: fineweb

text: Raziskovalna dejavnost Mednarodni svet medicinskih sester (ICN) poudarja, da je raziskovalno delo novo znanje za ohranjanje zdravja in za dobro počutje vseh ljudi. Zdravstvena nega na ARRS ni vodena kot raziskovalna veda, zato si bo visoka šola v prihodnje prizadevala, da se slednja umesti kot raziskovalna veda v klasifikacijo ARRS in evropsko klasifikacijo raziskovalne dejavnosti (CERIF – CERCS). Namen raziskovanja na področju zdravstvenih ved je razvijati znanja, ki podpirajo in usmerjajo njegov razvoj. Raziskovanje omogoča izboljševanje kakovosti v zdravstvu. Raziskovanje v zdravstveni negi ni namenjeno samo razvoju teoretičnih znanj, ampak mora biti usmerjeno predvsem v izboljšanje klinične prakse zdravstvene nege. Visoka šola si bo prizadevala preko raziskovalnega inštituta razvijati klinično raziskovanje in poiskati možnosti in poti za uspešen prenos raziskovalnih odkritij v prakso. Zdravstvena nega mora delovati na osnovi raziskovalnih rezultatov (na dokazih podprta praksa zdravstvene nege). Raziskovalna dejavnost na VŠZV se razvija skupaj s kliničnim okoljem, kjer študenti s pomočjo mentorjev razvijajo raziskovalna znanja, ki jih pri predmetu zdravstvena nega in etika koristno uporabijo in na seminarjih predstavijo.


Delo: SDS navzgor, KUL navzdol, SAB izjema - siol.net ponedeljek, 13. 9. 2021; 18.12 Osveženo: 1 mesec, 1 teden Delo: SDS navzgor, KUL navzdol, SAB izjema Podpora strankam SD, LMŠ in Levica je padla. Foto: STA Po anketi, ki jo je agencija Mediana opravila za Delo, je podpora največji koalicijski stranki SDS zrasla, medtem ko je KUL strankam SD, LMŠ in Levici padla. Pri tem je zanimivo, da je anketa agencije Parsifal za Novo24TV prejšnji teden SDS namerila 23,5-odstotno podporo. To je kar sedem odstotnih točk manj kot v Medianini anketi za Delo. Kot je razvidno iz zgornje grafike, ima v primerjavi z zadnjo Delovo anketo izpred meseca dni vodilna SDS Janeza Janše 4,6 odstotne točke višjo podporo. Med opredeljenimi anketiranci ji je naklonjenih 30,5 odstotka vprašanih. Na drugem mestu ji sledi SD Tanje Fajon s podporo 17,2 odstotka vprašanih, na tretjem pa je Levica Luke Mesca z 12,8-odstotno podporo. SD je podpora upadla za dve odstotni točki, Levici pa se je zmanjšala za 0,2 odstotne točke, a je kljub temu prehitela LMŠ Marjana Šarca, ki ji je podpora upadla za 0,5 odstotne točke in je tokrat z 10,5 odstotka pristala na četrtem mestu. Novice Ali lahko vlado sestavlja, kdor še za poslanca ni izvoljen in poraženec volitev? Peta je z 8,7 odstotka NSi Mateja Tonina, ki ji je podpora zrasla za 3,4 odstotne točke. S 3,2 odstotka je na 6,3 odstotka zrasla tudi podpora stranki SAB Alenke Bratušek, ki je prejšnji teden DeSUS speljala 250 članov. Parlamentarni prag bi tako prestopilo šest strank. Novice Na Hrvaškem z oktobrom obvezna covidna potrdila za zdravstvene delavce Pod parlamentarnim pragom DeSUS in Jelinčičeva SNS - DeSUS Ljuba Jasniča (podpora ji je z 2,4 zrasla na 3,3 odstotka), - SNS Zmaga Jelinčiča (2,8 odstotka), - SMC Zdravka Počivalška (2,0 odstotka), - Dobra država Bojana Dobovška (1,5 odstotka), - Pirati Rolanda Benjamina Vaza Ferreire (1,3 odstotka), - SLS Marjana Podobnika (0,7 odstotka). Novice Tonin: Stabilne vlade ne bo brez NSi #video #foto Vas zanima več iz te teme? SDS politika anketa


Ljubezen po ljubezni – Ljubezen od A do Ž Je pomembno, koliko časa mora miniti, da smo pripravljeni na nov odnos ali bolj kako smo predelali starega in kaj pričakujemo od novega? Kako lahko pretekli odnosi in nepredelane travme vplivajo in uničujejo nova razmerja? Kaj vse so lahko «motilci« novega odnosa, ko vstopamo vanj z vso čustveno “prtljago”, ki smo jo prinesli iz preteklih razmerij. Z otroki, ki nas želijo in potrebujejo zase? Kako vključiti sebe v življenje drugih in druge v svoje življenje ... 14 marca @ 15:30


source: CulturaX

text: 2 veliki napaki, ki ti vselej preprečujeta pravo srečo v ljubezni! | CityMagazine Pošneš eno ali kar obe od teh dveh ključnih napak?! Čisto vsaka oseba, ki želi biti ljubljena in ljubi, je naredila ti dve napaki v ljubezni. In ni bila srečna. A nič ni nepopravljivo na tem svetu, zato naredi spremembo, ker vse, kar šteje, je tvoja sreča.


source: wikipedia

text: Seznam najbolj znanih geografov zložen po priimkih. A Abulfeda (Sirija, 1273 - 1331) al-Hvarizmi (Hiva, Abasidski kalifat, 780 - 850) Alipij (Antiohija, Rimsko cesarstvo okoli 450) Karl Andree (Nemčija, 1808 - 1875) Aristotel (Grčija, 384 pr. n. št. - 322 pr. n. št.) B Andrej Briški (Slovenija, 1930 - danes) Martin Behaim (Nemčija, Portugalska, 1459 - 1507) Heinrich Barth (Nemčija, 1821 - 1865) William Baffin (Anglija, 1584 - 1622), Polarni kraji Heinrich Berghaus (Nemčija, 1797 - 1884) Andrea Bianco (Benetke, 15. stoletje) Rigobert Bonne (Francija, 1727 - 1794) John Burrow (Anglija, 1764 - 1848) C César-François Cassini de Thury III. (Francija, 1714 - 1784) Jacques Cassini II. (Francija, 1677 - 1756) Jovan Cvijić (Srbija, 1856 - 1927) Č Čang Heng (Kitajska, 78 - 139) D William Morris Davis (ZDA, 1850 - 1934) Giovanni De Agostini (Italija, 1863 - 1941) John Dee (Anglija, 1527 - 1608) Dicearh (Grčija, okoli 350 pr. n. št. - okoli 285 pr. n. št.) E Eratosten (Grčija, 276 pr. n. št. - 194 pr. n. št.) F Mark Fonstad (Državna univerza jugovzhodnega Teksasa) G Artur Gavazzi (Hrvaška, Slovenija, 1861 - 1944) H Herodot (Grčija, okoli 485 pr. n. št. - okoli 420 pr. n. št.) Arthur Robert Hinks (Anglija, 1873 - 1945) Hiparh (Grčija, 190 pr. n. št. - 120 pr. n. št.) Johann Baptist Homann (Nemčija, 1664 - 1724) baron Friedrich Heinrich Alexander von Humboldt (Nemčija, 1769 - 1859) I al-Idrizi (Maroko, 1100 - 1165/1166) K Gerhard Kremer - glej Gerardus Mercator Vasilij Kiprijanov- (Rusija, ? -1723) Ivan Kirilov (Rusija, 1689 - 1737) Jaromír Korčák (Češka, 1895 - 1989) Jurij Kunaver Slovenija, 1933 - danes Anton Melik Slovenija, 1890 - 1966 L Charles Marie de La Condamine (Francija, 1701 - 1774) Michael Florent van Langren (Belgija, 1598 – 1675) M Anton Melik (Slovenija, 1890 - 1966) Gerardus Mercator (Gerhard Kremer) (Belgija, Nizozemska, 1512 - 1594) Rumold Mercator (Holandija?, ? - 1601) O Abraham Ortelius (Nizozemska, 1527 - 1598) P Pauzanij (Grčija, okoli 150) Robert Peary (ZDA , 1856 - 1920) Mihail Pevcov (Rusija , 1843 - 1902) Piteas (Grčija, okoli 340 pr. n. št. - okoli 270 pr. n. št.) Posidonij (Grčija, okoli 135 pr. n. št. - 51 pr. n. št.) Klavdij Ptolemaj (Ptolemajski Egipt, Grčija, okoli 85 - okoli 165) R Giovanni Battista Riccioli (Italija, 1598 - 1671) Karl Ritter (Nemčija, 1779 - 1859) S Strabon (Rimsko cesarstvo, Grčija, 63 pr. n. št./64 pr. n. št. - okoli 24 pr. n. št.) T Tales (Grčija, okoli 635 pr. n. št. - okoli 543 pr. n. št.) V Ferdinand Vrangel (Rusija, 1796 - 1870) Z Martin Zeiller (Nemčija, 1589 - 1661) Glej tudi seznam astronomov, seznam kartografov, seznam geologov, seznam raziskovalcev, seznam matematikov, seznam osebnosti po poklicu, seznam fizikov; seznam slovenskih geografov


text: Z dobrodelno vožnjo motoristi opozarjajo na rak prostate - Moja Slovenija Z dobrodelno vožnjo motoristi opozarjajo na rak prostate Ljubljana, 29. septembra – Z ljubljanskega Kongresnega trga se bo dopoldne začela dobrodelna vožnja motoristov, s katero želijo opozoriti na moške bolezni, predvsem na razširjenost raka na prostati. Tradicionalna vožnja istočasno poteka v več kot 700 mestih po vsem svetu, zbere pa se več kot 110.000 motoristov. Novica vsebuje 736 znakov (brez presledkov) oziroma 136 besed. Prejšnji Prihodnji teden v parlamentu: Preiskovalna komisija o otroški kardiologiji pričakuje deset prič


Natalija Verboten razkriva svoje srce Sobota, 15. december 2018 | 22:18 Po petih letih glasbenega predaha se priljubljena pevka Natalija Verboten vrača z novim singlom, v katerem bo razkrila del svojega srca. Z novo pesmijo se predstavlja bolj sveža, zrela Natalija. Del mojega srca je Natalijino darilo za vse poslušalce ... Zadnja leta se je Natalija Verboten bolj kot glasbi posvečala svoji družini in otrokoma, zdaj pa se ponovno vrača v nekoliko bolj zreli podobi. V pesmi nagovarja vse močne ženske, ki znajo na prvo mesto postaviti tudi sebe: »A vedi, rada se imam ... življenje gre in moje je,« prepeva v pesmi, za katero je že posnela tudi videospot, ki bo luč sveta ugledal kmalu. V novi skladbi nagovarja vse močne ženske.Foto: Tibor Golob Anja Kotar znova v Sloveniji Nova pesem Nuše Derenda govori o ljudeh, ki jih nekaj bremeni ... Bi prepoznali našo mlado pevko? Poglejte, kaj je naredila zmagovalka!


- redno kontrolirati kvaliteto vode, skladno s predpisi, ki urejajo to področje;


text: Sladki poletni mix - Moje potovanjeMoje potovanje Sladki poletni mix 21. junija 2012 / 8 let ago Za prvi poletni dan smo vam pripravili sladek, sočen in osvežujoč poletni mix...njamii:-) Sladki poletni mix 1 / 16 Ne glede na to, ali prvi dan težko pričakovanega poletja preživljate doma, v službi ali na dopustu, si privoščite sočno in sladko osvežitev. Ob tem mixu se vam bodo zagotovo pocedile sline:-)


text: Kvántna teoríja pólja je razširitev kvantne mehanike od točkastih delcev do polj, kot je na primer elektromagnetno polje. Nova teorija se je morala razviti, ker navadna kvantna mehanika ni zmogla zadovoljivo opisati, na primer, nastanka ali anihilacije osnovnih delcev. Teorija je v skladu z Einsteinovo posebno teorijo relativnosti. Kvantno teorijo polja so od leta 1935 do 1955 razvili fiziki, med njimi Paul Adrien Maurice Dirac, Vladimir Aleksandrovič Fok, Werner Karl Heisenberg, Wolfgang Ernst Pauli, Hans Albrecht Bethe, Enrico Fermi, Freeman John Dyson, Šiničiro Tomonaga, Julian Seymour Schwinger, Richard Phillips Feynman. Je temelj sodobnim fizikalnim teorijam osnovnih delcev v elektromagnetnem polju in poljih šibke in močne jedrske sile. Kvantna teorija elektromagnetnih pojavov ali kvantna elektrodinamika (QED) je do sedaj ena od najbolj preskušenih fizikalnih teorij. Kvantna teorija polja ima z vidika sodobnejše teorije strun določene težave pri opisu hadronov, saj jih je bolje opisovati kot enorazsežne strune, namesto točkastih delcev. Kvantna teorija polja opisuje pojave s topologijo Minkowskega . Glej tudi renormalizacija renormalizacijska grupa Wightmanovi aksiomi Viri Splošna področja fizike Fizikalne teorije Teorija polja


Pastile naravnega izvora s prijetnim sadnim okusom črnega ribeza. Vsebujejo izvleček islandskega lišaja in vitamin C. Sestavine pastil kot balzam prekrijejo razdraženo sluznico grla in ž...


ne splača zvestoba srca,


Strategija EU za Podonavje580 Strategija EU za Podonavje (EUSDR) je druga makroregionalna strategija EU, ki jo je leta 2010 sprejela Evropska komisija in ki jo je leta 2011 podprl Evropski svet. Strategija povezuje 14 držav ob Donavi in pokriva območje, kjer živi 112 milijonov prebivalcev ali ena petina prebivalstva EU. 9 držav članic EU: Avstrija, Bolgarija, Češka republika, Hrvaška, Nemčija (Baden Württemberg, Bavarska), Madžarska, Slovaška republika, Slovenija in Romunija. 5 držav, ki niso članice EU 5C3 : Bosna in Hercegovina, Moldavija, Črna gora, Srbija in Ukrajina (Odeška pokrajina, Ivano-Frankivska pokrajina, Černivska pokrajina in Zakarpatska pokrajina).


text: 340. je peto desetletje v 4. stoletju med letoma 340 in 349. D-0340.


text: Zdravljenje aken Akne so preteklost Vas motijo akne? Si želite lepo in sijočo kožo?Tehnologija ELOSTM ponuja najnovejšo in učinkovito metodo odstranjevanja aken. Akne so pogosta bolezen kože. Pojavijo se na obrazu, ramenih, prsih in hrbtu. Čezmerna količina loja in odmrle poroženele celice se kopičijo in ustvarjajo ugodno okolje za razmnoževanje bakterij, ki lahko povzročijo vnetje. Vidne posledice so akne, kot posledica globokega vnetja pa lahko ostanejo trajne brazgotine.Tudi akne zdravimo s kombinacijo optične in radiofrekvenčne energije. Fotoenergijska reakcija med optično energijo in na svetlobo občutljivimi celicami povzroči oksidacijo in poškodbo prostih radikalov v lojnicah. S tem zmanjšamo število bakterij in delovanje lojnic. Tako uničimo akne in izboljšamo teksturo kože. Uspešno globoko čiščenje Rezultati zdravljenja so dolgotrajni, vzdrževanje stanja je odvisno od potreb posameznika. Število priporočenih tretmajev je odvisno od stopnje bolezni, običajno pa se v obdobju enega meseca opravi 10 tretmajev in sicer 2-3x na teden. Akne zdravimo na obrazu, vratu, ramenih, hrbtu in prsih.


3. Strokovna služba za strokovno izvozno službo


Išči hotele v bližini Kerala Pokaži toliko najbolj priljubljenih: 5 Trenutno priljubljeno v kraju London Prodajna uspešnica Landmark London Hotel 222 Marylebone Road Luksuzna rezervirana pred 6 minutami, 55 sekundami Corner House Camden Hotel 201 - 203 Camden Road Soba s francosko posteljo rezervirana pred 6 minutami, 57 sekundami Palmers Lodge: Swiss Cottage 40 College Crescent Postelja v mešani skupinski spalnici za 28 oseb rezervirana pred 22 minutami, 15 sekundami The Master Robert Hotel 366 Great West Road Soba s francosko posteljo rezervirana pred 34 minutami, 15 sekundami Park International Hotel 117-129 Cromwell Road Standardna soba z dvema ločenima posteljama rezervirana pred 37 minutami, 5 sekundami London je poznan po krajih, kot so Kerala. Na svojem potovanju si lahko z Agoda.com zagotovite najnižjo ceno hotela v bližini Restavracije in kavarne. V bližini Kerala si najdite najugodnejšo namestitev. Izbirate lahko Gresham Hotel Bloomsbury ter vse do Rosewood London Hotel. Na Agoda.com se nahaja on-line spletni obrazec, ki omogoča varen način rezervacije hotela v bližini Kerala. Hotele enostavno pregledata na strani mesta London s pomočjo našega priročnega iskalnega orodja in obsežnih informacij o hotelih. Na Agoda.com lahko popotniki izbirajo med hoteli v več kot 22.000 mestih po vsem svetu in zato stran uporablja vedno več popotnikov za iskanje hotela v bližini Kerala. Hoteli blizu Kerala najbližje Maddox Street Luxury Apartment se nahaja na Mayfair in tako uživa na izjemno ugodni poziciji za restavracije, ogled znamenitosti, nakupovanje v London. Od tod lahko obiskovalci dostopajo do vsega, kar lahko to živahno mesto ponudi. Nahaja se na priročnem mestu, zato je s hotela mogoč dostop do najpopularnejših krajev v mestu. Maddox Street Luxury Apartment nudi gostom brezhibne storitve z vsem udobjem za prijeten in poživljajoč dopust. Z v vseh sobah brezplačen Wi-Fi, družinska soba, dvigalo ponuja hotel največje možno udobje bivanja. Hotelske sobe so skrbno načrtovane, da se zagotovi maksimalna raven priročnosti in ugodja. V nekaterih sobah se najdejo tudi gretje, televizor LCD/plazma, satelitska/kabelska TV, hladilnik, mikrovalovna pečica. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Zaradi svoje idealne lege je hotel Maddox Street Luxury Apartment kraj, kjer boste našli vse potrebno za prijetno bivanje. Bloomsbury Apartments (The Fitrovia Townhouses) Popularni hoteli v bližini Kerala


008000 Odprti podatki temeljijo na načelu, da morajo biti podatki javnih organov brezplačno na razpolago za uporabo in ponovno uporabo. Portali odprtih podatkov so spletni vmesniki, namenjeni lažjemu iskanju podatkov in njihovi ponovni uporabi. Portal odprtih podatkov Evropske unije je enotna vstopna točka za iskanje podatkov institucij in drugih organov Evropske unije. Podatke je mogoče brezplačno (ponovno) uporabiti za komercialne in nekomercialne namene. Iskanje na portalu odprtih podatkov EU Evropski podatkovni portal je enotna vstopna točka v 24 uradnih jezikih EU za iskanje podatkov državnih uprav v Evropi. Evropski podatkovni portal dopolnjuje portal odprtih podatkov EU, financira ga Evropska komisija.


majhna sem bila, piške sem pasla.


Kristijan Čeh izbran za najboljšega slovenska atleta leta 2021 – Lokalec.si 15:33, ned, 23. Jan Kristjan Čeh je bil v tradicionalni anketi Atletske zveze Slovenije (AZS) izbran za najboljšega slovenska atleta leta 2021. Med atletinjami sta si prvo mesto z 288 točkami razdeli Tina Šutej in Maruša Mišmaš Zrimšek. Slednja je bila med atletinjami prva lani pred Šutejevo, tretje mesto je letos pripadlo Neji Filipič. “Tudi letos smo izpeljali vse domače tekme, izjemno uspešni smo bili na velikih tekmah, kjer smo se po pravilu vračali z medaljami ... Po daljšem premoru smo jeseni začeli tudi s šolskimi tekmovanji,” je na podelitvi priznanj povedal predsednik AZS Roman Dobnikar. Knjigo Sledi odličnosti ob 100-letnici AZS je pospremil Miroslav Cerar, s 30 medaljami na velikih tekmah najuspešnejši slovenski športnik. “Kar milo se mi je storilo, ko sem knjigo prebiral in se zaustavljal na posameznih straneh, saj sem poznal številne in z njimi tudi tekmoval. Pred 65 leti sem namreč ob gimnastiki vadil tudi atletiko. Skupaj smo tkali vezi z nekdanjimi atleti Romanom Leškom, Jožetom Brodnikom in Drago Stamejčič Pokovec, veliko mlajša Brigita Bukovec, srebrna na OI na 100 m ovire, je izvirala iz gimnastičnih vrst.” vir: STA, foto: osebni arhiv Nove stopničke za Slovence! Lanišek drugi v Nemčiji V Kitzbühlu senzacionalna zmaga Britanca, Slovenci brez točk Prosimo izpolnite preden nadaljujete! * 5 − = tri


Copyright © 2008-2018 sentjur.net. Vse pravice pridržane.


Center Bodylife: terapija Vacuslim, limfna drenaža - Kuponko.si Kuponko.si \_ -50% popust na preoblikovanje telesa s terapijo Vacuslim in limfno drenažo! -50% popust na preoblikovanje telesa s terapijo Vacuslim in limfno drenažo! Vacuslim je nova, revolucionarna metoda oblikovanja postave s shujševalnim, razstrupljevalnim, učvrščevalnim in proticelulitnim učinkom. Napredna metoda strojne limfne drenaže pa očisti telo strupov, zastajanje vode v telesu in zatekanje nog oziroma občutek "težkih nog". 60-minutni tretma za preoblikovanje telesa za 1 osebo tretma vključuje terapijo Vacuslim (30 min) in limfno drenažo (30 min) Paket: 5x terapija Vacuslim in 6x limfna drenaža za 1 osebo VACUSLIM IN STROJNA LIMFNA DRENAŽA Metoda za profesionalne tretmaje oblikovanja telesa in odstranjevanje celulita. Idealna je, ko je potrebno začeti ali pospešiti celoten proces hujšanja, oblikovanja telesa in izboljšati videz kože po hujšanju. odpravljanje maščobnih oblog in celulita Kupon je unovčljiv do vključno 11.4.2022.


Novi evropski cilji: za jasno umeščanje Konvencije županov / Opinions / 100% Res Communities - 100 % RES Novi evropski cilji: za jasno umeščanje Konvenc... Novi evropski cilji: za jasno umeščanje Konvencije županov Published by Suzana Vurunić on 15. 01. 2015 22 valonskih občin se je že pridružilo Konvenciji županov in razvilo svoje Trajnostne energetske akcijske načrte za zmanjševanje izpustov CO2 za 20 % do leta 2020, veliko občin pa še dela na tem. Omenili bi lahko iniciative Pozitivnih energetskih območij, kot je npr. skupina 16 občin v provinci Luksemburg, katerim pri njihovih prizadevanjih pomaga provincialna tehnična služba preko PEPS-Lux dinamičnega okvirja ali pa skupino 10 občin Picardy Wallonia, katerim pomaga lokalna agencija za gospodarski razvoj IDETA. 2020 je jutri! Ker je rok za dosego ciljev 2020 že zelo blizu, se veliko teh občin sprašuje, če je doseganje teh ciljev v roku 5 let sploh realno. Akcijski načrti so usmerjeni predvsem na mobilizacijo deležnikov (kmetov, meščanov, podjetij, združenj itd.) k varčevanju z energijo in k projektom obnovljivih virov energije. Medtem ko nekatere občine lahko računajo na že vzpostavljene mreže različnih združenj in podjetij, ki so že aktivna na tem področju, drugi začenjajo ta prizadevanja praktično iz nič in zato potrebujejo veliko več časa za ozaveščanje in preprečevanje deležnikov, da se v te aktivnosti vključijo. Poleg tega za lahko za veliko občin mnogi projekti začnejo le, če se jih načrtuje s teritorialnim pristopom, ki pa se šele postopoma vzpostavlja. Poleg tega ne smemo pozabiti, da se mnogi projekti lahko upočasnijo po belgijskih lokalnih volitvah leta 2018, ko bodo na položaje ponekod morda prišli novi ljudje, ki bodo zadolženi za upravljanje z občinskim denarjem. Novi evropski cilji! 23. oktobra 2014 je Evropski Svet sprejel paket štirih »podnebnih in energetskih ciljev« za leto 2030: • Zmanjšanje izpustov toplogrednihplinov za 40 % v primerjavi z letom 1990. • Doseganje vsaj 27 % deleža obnovljivih virov v porabi energije EU. • Doseganje vsaj 27 % energetske učinkovitosti (kar bi se lahko dvignilo na 30 % do 2020). • Doseganje najmanj 10 % povezovalnih zmogljivosti na državo članico. Po reviziji bi se to lahko dvignilo na 15 % do 2030. Jasno je, da bi morala biti Konvencija županov povezana s temi cilji in da bi doseganje teh ciljev lahko zelo poenostavili, če bi si občine članice za cilj postavile zmanjšanje izpustov na njihovih območjih za 40 % do leta 2030. Vizija 100 % samozadostnosti iz OVE do leta 2050 V prihajajočih tednih bodo občine in teritorialni koordinatorji Valonije s strani Regije Valonija povabljeni k sodelovanju v belgijski mreži TEPOS. Za 100 % samozadostne skupnosti iz OVE sta leti 2020 in 2030 samo vmesni postaji pri doseganju končnega cilja – 100 % energetske samozadostnosti iz OVE. Ta cilj nameravajo doseči s preudarno rabo energije in energetsko učinkovitostjo na eni strani ter z lokalno proizvodnjo električne energije na drugi (100 % in še več samozadostni).


15 januar, 2021 Trije stebri avtonomne, alternativne kulture in politike v Ljubljani Izjava Anarhistične pobude Ljubljana v podporo avtonomnim prostorom, vsebinam in frekvencam Radia Študent Trije stebri avtonomne, alternativne kulture in politike v Ljubljani V zadnjem obdobju lahko opazujemo kako elite – pa naj si gre za državne, občinske ali študentske - poskušajo uokviriti svobodnjaško delovanje po svojih merilih; merilih klientalizma, zaslužkarstva in podrejanja. Avtonomno tovarno Rog se je poskušalo preslikati v hipsterski Tobačna center, Metelkovo v elitistični Kino Šiška, Radio Študent pa v komercialni radio. Neoliberalne tendence in pohlep elit v mestu čedalje več ljudi odriva na obrobje, pritisk kapitala na posameznike in nekomformne strukture pa se je v zadnjih letih še intenziviral. Kritični glas in upor se sistematično zatirata na različne načine. Če se nisi pripravljen prodati, si podvržen sankcijam, ki se lahko odražajo v manjšanju avtonomije preko spreminjanja odločevalskih struktur v organizacijah ali pa preko finančnega kaznovanja in represivnih posegov v prostor. Kar se dogaja Radiu Študent ni nič novega - tako za sam radio kakor tudi za številne ostale bolj ali manj avtonomne akterje v Ljubljani. Mnogi so pritiskom raznih klik že podlegli, saj vztrajanje na barikadah ni enostavno. Zato je v teh časih še toliko bolj pomembno, da avtonomni, samoorganizirani in anti-avtoritarni stopimo skupaj, našim razlikam navkljub, in si solidarno stojimo ob strani. Ne samo sedaj in ne samo za Radio, ampak povsod kjer je to potrebno, sicer bodo našo sceno razkrojili delček po delček. V kompleksnem ekosistemu avtonomije, ki ga tvorimo, spremenjena stopnja moči enega vpliva tudi na vse ostale. Kar se nam lahko zdi danes samoumevno, je posledica številnih bojev. Tradicija, na kateri sloni alternativna, avtonomna scena in njena impresivna razvitost za tako periferno regijo, katere del je tudi Ljubljana, je posledica dolgega procesa, v katerem Radio Študent že več kot 50 let igra nezanemarljivo vlogo, kar ga med drugim postavlja tudi na mesto najstarejšega avtonomnega študentskega radia v Evropi. Preko svojih frekvenc je dajal in daje glas številnim marginaliziranim in odpira prostor za alternativne ideje. Radio Študent je tudi leglo razvoja idej in praks, ki gredo onkraj dominantne ideologije. Radio je eden od redkih fizičnih skupnostnih prostorov v Ljubljani, ki ni komercialno naravnan, kjer potekajo številni dogodki in srečanja. Je vozlišče in valilnica mnogih kritičnih umov. In je alternativna institucija sama po sebi. Edinstven način organizacije, ki daje vsem sodelavcem nezanemarljivo moč odločanja preko sestankov razširjenega uredništva, volitve za direktorja, odgovornega ter področnih urednikov, sodelovanje izvoljenih sodelavcev v ustanovnem svetu zavoda in sindikat, ki je bil ustanovljen leta 2004 z namenom obrambe radia, kažejo na prodornost te institucije, ki sega onkraj pametovanja v etru. Na drugi strani imamo študentsko organizacijo, ki predstavlja vse, kar Radio Študent ni. ŠOU je produkt tedaj mlade elite novonastale države in njihovega neoliberalnega zanosa, ki si je z izdatnim financiranjem novonastale študentske organizacije ustvarila valilnico elitističnega podmladka. Podmladka, ki se preko podarjenih milijonov uči klientelizma, korupcije, kraje, kapitalističnega izkoriščanja in finančnega izsiljevanja. Ne pomnimo niti enih študentskih volitev brez resnih škandalov, niti enih volitev, kjer bi volilna udeležba pričala o legitimnosti institucije. Verjetno je Radio zbral več podpisov podpore kot vse stranke na zadnjih volitvah ŠOU skupaj. Študentska elita dokazano redno krade, privatizira, kar je bilo ustanovljeno s študentskim denarjem, sklepa koruptivne posle s svojimi prijatelji, si financira zasebne luksuzne počitnice, troši za plehke zabave in še bi lahko naštevali. ŠOU ni demokratična institucija, ampak monopolni instrumentaliziran elitistični projekt, kateremu naj bi dajalo legitimnost obvezno članstvo vsakega študenta Univerze v Ljubljani. Zato boj za Radio v Anarhistični pobudi Ljubljana ne razumemo samo kot boj za obstanek, je tudi boj proti kraji denarja, namenjenega za kvaliteto življenj študentov, je boj proti agresivnim neoliberalnim politikam v Ljubljani in boj za nadaljnji razvoj skupnostno naravnane alternative. Ta boj mora nujno vsebovati tudi boj proti predstavniški strukturi študentske politike, ki oddaljena od svoje baze ne le ignorira potrebe študentk in študentov, temveč jih redno usmerja v kapitalistično-konzumentske poti. ŠOU si zasluži odhod na smetišče zgodovine, iz njegovih ruševin pa bodo lahko začele rasti avtonomno organizirane strukture, ki bodo dejansko v stiku s potrebami in željami študentov. Čeprav vidimo nevarne procese, ki jih sproža nevladniški način delovanja in razpisna mentaliteta, bomo zmeraj podpirali vse sile, ki si na Radiu prizadevajo za avtonomijo. Čeprav se Metelkovo poskuša podrediti logiki kapitala, bomo tam spili pivo raje kot v Kinu Šiška. Veselimo se novega povoda za ukinitev ŠOU, saj se v zadnjem konfliktu katalizirajo številni, ki do študentske organizacije gojijo prezir, še bolj pa stremimo h gojenju potencialu za vzpostavljanje avtonomnega, samoorganiziranega študentskega delovanja, lahko tudi na bazi študentskih svetov in sindikatov. Anarhistična pobuda Ljubljana (APL-FAO-IFA) Ljubljana 14.1. 2021 18 december, 2020 Izjava Anarhistične pobude Ljubljana - Proizvajaj, troši, ubogaj! Izjava Anarhistične pobude Ljubljana (APL): Proizvajaj, troši, ubogaj! V našem visoko nadzorovanem in birokratsko upravljanem svetu ni nič zgolj in samo naravno ter povsem naključno, četudi nas oblastniki prepričujejo, da gre pri pandemiji koronavirusa za katastrofo ravno tovrstnega značaja. Tisto, kar slabi družbene zmožnosti za spopadanje s takšnimi krizami niso 'neodgovorni veseljaki' ali zasebna druženja, temveč desetletja načrtnega uničevanja javnih storitev, ki bi sicer morale biti vsem dostopne ter njihovo postopno preoblikovanje v potrošno blago. Dejstvo, da se tudi trenutna vlada ni posvetila obsežnim investicijam v javno infrastrukturo, ni odraz kakšne specifične zlobe Janeza Janše in njegovih pajdašev, temveč simptom politike, ki ne vidi dlje od kratkoročnega zagotavljanja gospodarske rasti, četudi za ceno vsesplošnega uničenja ljudi in narave. Posledice tega občutimo vsi tisti, ki nas ne zastopajo kapitalski lobiji, smo pa zato primorani poslušno sprejemati vse trše pogoje dela in življenja, saj je sleherni izraz kritike oz. alternative prepovedan in sankcioniran. Ne vlada, ne kapital v nas ne vidita drugega kot potrošni material, čigar edine dolžnosti so proizvajati, trošiti in ubogati. Kdor je star ali ranljiv je tudi v tej krizi poklican umirati kot stranska škoda silovitih naporov za ohranitev sistema izkoriščanja in opustošenja. Da bo mera polna, se kot družba ne spopadamo samo z upravljanjem epidemije, ki nagrajuje kapitaliste, vse bolj pa marginalizira, zanemarja in onemogoča veliko večino ljudi, temveč tudi z agresivnim poizkusom vpeljevanja avtoritarnega gospostva. Že dolgo je jasno, da tokratna epizoda »janšizma« ni zgolj provincialni in lokalni simptom kakšne posebne slovenske psihoze, temveč odraz globalne transformacije neoliberalnega konsenza v nek nov model organiziranja družbe. Ena od njegovih značilnosti je dokončni razkroj t.i. liberalno-demokratične »navlake«, ki je do neke mere brzdala oblastniško samovoljo in akumulacijo kapitala. Številne države, ne samo Slovenija, so v času epidemije postale laboratorij za premikanje meja vladanja v pogojih permanentnega izrednega stanja. Ta proces ni niti naključen, niti nujen, niti spontan, niti tako kaotičen, kakor ga radi prikazujejo tisti, ki imajo od njega največ koristi. Vse to lepo ilustrira dejstvo, da je v okoliščinah nečesa, kar je v osnovi še vedno zdravstvena kriza, tudi politični ekstremni center zlahka odvrgel pajčolan »pravno-državniške« in »civilno-družbene« drže in hitro ugotovil, da utegne po avtoritarni poti lažje ugodili interesom svojega kapitalskega omrežja. Če njegove zastopnike kaj moti, je to zgolj neposrednost njihovih skrajno desničarskih partnerjev. Sami so namreč pri izvajanju praktično enakih politik radi nekoliko bolj diskretni. Cilj obojih, torej ekstremnega centra in skrajne desnice je ustvarjanje načrtnega ozračja arbitrarnosti in kaosa, v katerem veljajo zgolj samovoljni in suvereni odloki političnih in gospodarskih veljakov, hkrati pa se preko vulgarne, napadalne in agresivne komunikacije onemogoča sleherna kritika njihovih potez. Medtem ko nas oblastniki prepričujejo, da moramo v kriznih časih stopiti skupaj, sami povečujejo prepad med tistimi, ki imajo vse privilegije tega sveta in ostalimi, ki so vse bolj potisnjeni na rob. Kapitalisti bodo po koncu te krize še bogatejši, politična elita in državna birokracija si bosta še izdatno povečali oblast in nadzor nad našimi življenji, nas pa čaka še bolj brutalna prekarnost, izguba bližnjih, zmanjševanje pravic in prihodnost tesnobe in strahu. Kljub vsemu tudi v najbolj turobnih časih tli žarek upanja. Navsezadnje je vso bogastvo peščice, tako kot njihovi privilegiji in oblast nad našimi življenji, odvisno od našega dela in sodelovanja v njihovem izkoriščevalskem sistemu. Dovolj je, da zavrnemo vlogo pogrešljivega človeškega materiala, v katero nas potiskajo, in si tako izborimo pravico do resničnega odločanja o naših življenjih. Ideja splošne stavke, ki se že pojavlja v javnosti, se zdi kot dober korak v tej smeri, vendar se pri tem ne gre zanašati na vodstva uslužnih in z lastnimi interesi obremenjenih sindikatov. Iz te katastrofe nas ne bo popeljal noben odrešitelj, ne glede na to kako KUL je. Računamo lahko zgolj drug na drugega, na vzvode družbene moči ter na skupno vizijo boljše prihodnosti svobode, dostojanstva, avtonomije in enakosti. V teh časih upor nosi še večjo ceno kot sicer. Oblast je morda z nikoli prej videno represijo zatrla oblike upora, na katere smo navajeni, toda s tem ni odpravila vzrokov zanj, temveč jih je zgolj še poglobila. V teh razmerah lahko iskra pride iz nepričakovane smeri: morda od delavcev in delavk, ki jim šefi ne pustijo na bolniško; morda od šolajoče mladine, ki jo zapiramo v domove in na milost in nemilost prepuščamo plenilcem v obliki elektronskih naprav; morda od tehničnega osebja v zdravstvu ali od tistih mladih in manj mladih, ki jih je kapital razglasil za odvečne, kriminalne, razvajene. Tudi, če te iskre ne ukrešemo sami, ji pomagajmo, da se razplamti v ogenj upora. Razširimo virus upora po delovnih mestih, soseskah in na ulicah! Anarhistična pobuda Ljubljana 18. december 2020 11 december, 2020 Izšla je 40-ta številka časopisa Anarhistka Izšla je 40-ta številka časopisa Anarhistka Anarhistka, okrožnica anarhističnega gibanja, številka 40, november 2020 - sedaj dostopna tudi v .pdf obliki! Anarhistka je redna publikacija širšega anarhističnega gibanja. Izdaja jo Založba Avtonomija, ki deluje v okvirih Federacije za anarhistično organiziranje. Namen Anarhistke je skromen: dokumentiranje nemirnih časov, omogočanje diskusije o vprašanjih, ki se nas tičejo, tvorjenje novih tovarištev in spodbujanje nastanka novih želja ter razvijanje konkretnih oblik njihove realizacije. Anarhistka je produkt samoorganiziranega in avtonomnega kolektivnega delovnega procesa, se samofinancira in gverilsko distribuira. Objavljeno vsebino se lahko prosto kopira, reproducira, spreminja, obožuje, zgiba ter na druge načine uporablja in to brez navedbe vira. Okrožnica Anarhistka je brezplačna in jo lahko dobite v številnih avtonomnih, kulturnih in socialnih prostorih po Sloveniji, na različnih dogodkih in pri vaših lokalnih distributerjih anarhistične literature. Če jo kljub temu ne dobite, jo lahko naročite. Publikacija Anarhistka je odprt projekt, pri katerem (zaenkrat) sodelujejo posamezniki in posameznice iz različnih anarhističnih skupin pri nas in tudi širše. Bodoči razvoj publikacije bo odvisen predvsem od naših potreb, želja in ambicij. K razvoju projekta pa lahko s svojim angažmajem prispevate tudi vi! Če bi želeli sodelovati pri pripravi vsebine, če bi preko te publikacije želeli deliti svoje izkušnje in poglede, novice iz vaših krajev, če bi želeli sodelovati pri oblikovanju naslednjih številk ali kako drugače, se javite na kontakt uredništva (glej spodaj). Naročite se in pomagajte z distribucijo! Distribucija Anarhistke je že precej razširjena, a da bi dosegla želeni učinek, je potrebno vzpostaviti še več kanalov. Bi radi vsak mesec dobili svoj izvod Anarhistke na svoj 8000 naslov? Bi radi razdelili večje številko kopij med svojimi prijatelji, sošolci ali sodelavci? Lahko Anarhistke razdelite v kakšnem izmed vaših lokalnih javnih prostorov? Bi jih radi razdelili na kakšnem izmed vaših dogodkov? Nobenega problema. Javite se na kontakt uredništva in brezplačno vam bomo poslali želeno število kopij. 10 marec, 2020 Infokafana: Kovač Anarhist - predstavitev knjige in pogovor V tokratni Infokafani bomo v že tradicionalnem tovariškem vzdušju gostili prevajalko knjige Kovač Anarhist Evo Brajkovič. Avtobiografsko pričevanje takorekoč legendarnega tržaškega anarhista Umberta Tommasinija (1896-1980) je pred kratkim v knjižni obliki izšla pri založbi *cf. Ta izdaja vsaj delno zapolnjuje določeno praznino, saj pri nas tako že vsaj stoletje kronično primanjkuje slovenskih prevodov politične literature, ki nastaja v okviru italijansko govorečega in pisočega anarhističnega gibanja, saj je bilo do danes prevedenih zgolj nekaj temeljnih teoretskih tekstov. Po drugi strani pa Tommasinijevo pričevanje na shematičen in informativen način orisuje anarhistične prakse in zgodbe iz nekega bližnjega partikularnega časa in prostora. Skozi pripoved o bogatem militantnem življenju protagonista nas med drugim popelje tudi skozi topografijo anarhističnega gibanja na Tržaškem v dvajsetem stoletju. Skozi pogovor o Tomassinijevi knjigi bomo razmišljali tudi o vlogi prevajanja v antiavtoritarnem gibanju: pogovarjali se bomo o njegovem pomenu za osebno in kolektivno delovanje, o prevajanju kot orodju za vzpostavljanje političnih odnosov med posamezniki in skupnostjo, o perspektivi prevajalstva znotraj sodobnega anarhističnega gibanja. Anarhistično gibanje je svojo zgodovino moralo vedno beležiti in analizirati lastnoročno, tudi danes pa ni nič drugače. V tej luči je pričevanje o nekem življenju artikuliranega in vsestranskega človeka zagotovo pomembno gradivo tudi za vse, ki danes na ozemlju, ki ga trenutno zaseda država Slovenija, gojimo vrednote antiavtoritarnega tovarištva in boja. Lepo vabljeni / vabljene! Več o knjigi tudi na spletni strani založbe *cf.: https://www.zalozbacf.si/index.php/kovac-anarhist.html Dogodek tudi na FB: https://www.facebook.com/events/512142656362101/ 24 februar, 2020 Odprti zadružni sestanek z mini Alternativno tržnico Četrtek, 27. februar 2020 ob 19ih, A-Infoshop Dobrodošli pa tudi vsi polovičarski vrtičkarji, nadebudni botaniki ali ostali pivci piva, ki bi se pridružili angažiranim debatam Zadruge Urbane v sproščenem vzdušju. 18 februar, 2020 ZTZ Ruđer Boškovič! + veganska večerja Poleg nastopa bo na meniju večera tudi veganska večerja. Infokafana: Boj proti izgradnji zapora v Montréalu ***english below*** Leta 2016 je država Kanada najavila izgradnjo novega migrantskega zapora v Lavalu v tako imenovanem Quebecu. Zavit v liberalno retoriko "bolj prijaznega", "bolj človeškega" zapora, bi ta nov zaporniški obrat v resnici prinesel bolj izpopolnjene tehnike nadzora in povečane namestitvene zmožnosti. Napoved izgradje novega zapora je sprožila heterogen boj, ki privzema različne oblike in metode. Na tokratni Infokafani bo z nami anarhistična tovarišica iz Montréala, ki bo predstavila omenjeni boj in z nami odprla premislek o širših bojih proti zaporom in mejam, iz katerih je prvi tudi izšel. Vabljeni! --------- In 2016, the Canadian state announced the construction of a new migrant prison in Laval (in so-called Quebec). Wrapped up in the liberal rhetoric of a “kinder,” “more humane” prison, this new prison would in fact deliver more sophisticated surveillance techniques and an increased holding capacity. In the years following this announcement, a heterogenous and multi-faceted struggle against the proposed migrant prison has developed. An anarchist comrade from Montréal will offer an overview of this ongoing struggle, as well as reflections on the broader anti-prison and anti-border struggles from which it emerges. See you! Veganska večerja – Kje bomo pa jutri večerjali? 30 januar, 2020 Infokafana s antifašističnimi tovariši iz Madžarske V [A] Infoshopu, anarhističnem socialnem prostoru na Metelkovi, nadaljujemo z lahkotnimi petkovimi večeri, ko se ob hladnih pijačah in toplem ognju družimo in pogovarjamo o resnih in manj resnih stvareh v tovariškem vzdušju. Na tokratni Infokafani se nam bodo pridružili tovariši antifašisti iz Budimpešte. Predstavili nam bodo mobilizacijo proti t.i. Dnevu “ponosa” v Budimpešti, ko madžarski in mednarodni neo-fašisti obeležujejo eno izmed nesmiselnih in morilskih epizod druge svetovne vojne in poveličujejo tedanji madžarski kolaborantski režim Nyilasev. Naši madžarski tovariši opozarjajo na obujanje nacistične folklore in rehabilitacijo enega izmed najbolj temačnih obdobij novejše zgodovine, ki se mu zoperstavljajo z mednarodnim povezovanjem antifašističnih skupin, pri čem že dobro sodelujejo z nemškimi in bolgarskimi tovariši. Z namenom širjenja antifašistične koalicije se nam pridružujejo tudi v Ljubljani. Prostor bo prav tako namenjen pogovoru o trenutnim razmeram na madžarskem in delovanju tamkajšnjih anti-avtoritarnih skupin. Dogodek bo potekal v angleškem jeziku. -------- [ENGLISH] This week's Infokafana will be prepared in collaboration with our antifascist comrades from Budapest who will join us to talk about the mobilization against the so called Day of »honor« in Budapest. The Day of »honor« is an event organized by Hungarian and international neo-fascist groups to celebrate one of the meaningless and murderous episodes of the Second World War and glorify the Hungarian collaborationist regime of the Arrow Cross fascists. Our comrades are drawing attention to the revival of Nazi folklore and the rehabilitation of one of the darkest episodes of recent history, which they are struggling against through international antifascist cooperation. They have already good connections to German and Bulgarian antifascist groups, but they would like to widen the network, which is why they are joining us in Ljubljana. It is also an opportunity to discuss the current political situation in Hungary and the presence and functioning of anti-authoritarian groups. The event will be in English. 21 januar, 2020 Infokafana: Neomajno odločni proti militarizmu in vojnam! Infokafana: Neomajno odločni proti militarizmu in vojnam! Petek, 24. januar 2020 ob 20h Več o protestu FB >>>


text: Odesa (ukrajinsko Одеса, ) je tretje največje mesto Ukrajine in najpomembnejše pristanišče v državi. Leži na jugozahodu Ukrajine ob Črnem morju. Je upravno središče Odeškega rajona in Odeške oblasti ter gospodarsko in kulturno središče. V času Sovjetske zveze je bilo pomorsko oporišče Sovjetske vojne mornarice, od ruske aneksije Sevastopola pa je glavna baza ukrajinske mornarice. Zgodovinsko središče Odese je od januarja 2023 na seznamu Unescove svetovne dediščine. Zgodovina Območje današnje Odese je naseljeno vsaj od antike; pod mestnim središčem so odkrili ostanke starogrškega naselja iz 5.–3. stoletja pr. n. št. V srednjem veku so območju zaporedoma vladala turška nomadska ljudstva (Pečenegi, Kumani), Zlata horda, Krimski kanat, Velika litovska kneževina in Osmansko cesarstvo. V Odeškem zalivu je v tem času obstajala utrdba in pristanišče Hadžibej (ukrajinsko tudi Kocjubijiv), ki se v virih prvič omenja leta 1415. Sredi 18. stoletja so Osmani v Hadžibeju zgradili novo trdnjavo Jeni Dunja (»Novi svet«). Po rusko-turški vojni je leta 1792 z iașijskim sporazumom ozemlje vzhodno od Dnestra pripadlo Ruskemu imperiju. Leta 1794 je bilo na ukaz carice Katarine Velike blizu Jeni Dunje ustanovljeno pristaniško mesto; poimenovali so ga Odesa po tamkajšnji domnevni antični grški koloniji Odessos (druga kolonija s tem imenom je obstajala na mestu današnje Varne). Tekom 19. stoletja se je Odesa razvila v živahno mesto in postala drugo najprometnejše rusko pristanišče za Sankt Peterburgom. Odesa je bila eno od žarišč zatrte ruske revolucije leta 1905. Po oktobrski revoluciji leta 1917 sta se v Odesi odvila dva upora boljševikov; v drugem uporu januarja 1918 so prevzeli nadzor nad mestom in razglasili Odeško sovjetsko republiko, ki jo je po manj kot dveh mesecih porazila združena nemška in avstro-ogrska vojska, bojujoča se na strani Ukrajinske ljudske republike. Po koncu prve svetovne vojne in porazu omenjenih držav so mesto zasedle antantne sile, ki so v ruski državljanski vojni podpirale rusko belo gardo. Dokončno je Odesa pristala v rokah sovjetske rdeče armade leta 1920. Leta 1925 so v Odesi posneli znani nemi film Križarka Potemkin. Avgusta 1941 so Odeso napadle romunske in nemške sile. 5. avgusta se je začelo obleganje, ki je trajalo 73 dni, nakar je mesto padlo pod romunsko upravo in postalo prestolnica medvojne Transnistrije. V mesecih, ki so sledili okupaciji, je bilo ubitih ali izgnanih okoli 90 000 ljudi, večinoma Judov. Sovjetske sile so mesto znova osvojile aprila 1944. Po vojni je bila Odesa eno od štirih mest, ki so prva prejela naziv mesto heroj. V drugi polovici 20. stoletja se je Odesa še naprej razvijala kot industrijsko mesto in tudi kot turistično središče. Ohranila je posebno mešanico ukrajinske, ruske in judovske kulture in pretežno rusko govoreče okolje z edinstvenim narečjem. Od osamosvojitve leta 1991 je Odesa del Ukrajine. V času proruskih protestov na jugovzhodu Ukrajine leta 2014 so med vladnimi podporniki in proruskimi protestniki izbruhnili spopadi. V streljanju sta umrla dva vladna podpornika in štirje proruski protestniki. Nato so vladni podporniki poskušali odstraniti tabor proruskih protestnikov na trgu Kulikove polje, po čemer so se proruski protestniki zatekli v bližnjo Hišo sindikatov. Vladni podporniki so napadli Hišo sindikatov, ki se je vnela. V napadu je umrlo 48 ljudi, od tega 46 proruskih protestnikov. Čeprav so nekaj domnevnih storilcev kazensko preganjali, sojenja še ni bilo. Leta 2015 je Mednarodna svetovalna komisija Sveta Evrope ugotovila, da je bila neodvisnost preiskave omejena z dokazi, ki kažejo na vpletenost policije in da ukrajinske oblasti niso uspele celovito preiskati dogodkov. Ruska invazija na Ukrajino leta 2022 je blokirala odeško pristanišče. Mesto doslej ni bilo prizorišče večjih spopadov, je pa utrpelo več zračnih napadov na vojaško in civilno infrastrukturo. Prvega avgusta 2022 je iz pristanišča izplula prva ladja z žitom od začetka invazije. Prebivalstvo Zgodovino Odese so sooblikovali različni narodi. Velik del zgodovine so mesto večinsko naseljevali Rusi in Judje. Ob popisu leta 1897 je bilo 49 % prebivalcev ruskih, 31 % judovskih in 9 % maloruskih (ukrajinskih). V sredini 20. stoletja so med prebivalci prevladali Ukrajinci. Ob popisu leta 2001 so večino prebivalstva predstavljali Ukrajinci (61,6 %) Druga največja skupnost so bili Rusi (29,0 %), znatno manjšino pa so predstavljali še Bolgari (1,3 %), Judje (1,2 %), Moldavci/Romuni (0,7 %) in Belorusi (0,5 %). Jezik V Odesi se govorita ukrajinščina in ruščina. Do ruske invazije leta 2022 je večina prebivalstva govorila rusko; na popisu leta 2001 je ruščino kot materni jezik navedlo 64,8 % ljudi, ukrajinščino pa 30,4 %. Leta 2015 je ameriški Mednarodni republikanski inštitut poročal, da 93 % Odešanov doma govori rusko in 21 % ukrajinsko (15 % se je opredelilo za oba jezika). Po ruskem napadu in posledični krepitvi ukrajinskega patriotizma so številni opustili ruščino, povečalo pa se je povpraševanje po tečajih ukrajinščine. Prijateljska mesta Odesa je pobratena z naslednjimi mesti: Aleksandrija, Egipt (1968) Baltimore, ZDA (1975) Carigrad, Turčija (1997) Čingdao, Kitajska (1993) Erevan, Armenija (1995) Genova, Italija (1972) Haifa, Izrael (1992) Jokohama, Japonska (1968) Kalkuta, Indija (1986) Kišinjev, Moldavija (1994) Konstanca, Romunija (1991) Liverpool, Združeno kraljestvo (1957) Lodž, Poljska (1993) Marseille, Francija (1973) Nikozija, Ciper (1996) Oulu, Finska (1957) Pirej, Grčija (1993) Regensburg, Nemčija (1990) Split, Hrvaška (1964) Szeged, Madžarska (1977) Vancouver, Kanada (1944) Varna, Bolgarija (1958) Sklici Glej tudi seznam mest v Ukrajini Zunanje povezave Uradno spletno mesto Mesta v Ukrajini Mesta, po katerih so poimenovali asteroid Odeška oblast Pristanišča v Ukrajini


Ekoturizem v Združenih državah Ekoturizem v Združenih državah pomeni potovanje, ne da bi zapustil znamko, vendar z njim prinaša dobre spomine. Možno je, res je, zaželeno in vabimo vse, da odkrijejo način preživljanja počitnic na tiptoe, ki imajo dostop do nekaterih izrednih krajev na svetu z gotovostjo, da jih ne bodo uničili. Ekoturi Pnevmatike brez zračnic in tubusov: vodilo za pnevmatike za kolesa in ukrepi Pnevmatike brez zračnic, brez tubusa in cevke : danes bomo na vašem kolesu razjasnili pnevmatike, pnevmatike in pnevmatike, zlasti dirke, ki so moja glavna strast. Če se sprašujete, kdaj spremeniti pokrove svojega kolesa, kakšne vrste ukrepov in paleta pnevmatik na trgu ne zamudite tega mini ideegreen vodnika, v katerem bomo zajeli naslednje težave: Pnevmatike (ali cevke), cevaste in brez tubusa: razlike med temi vrstami pnevmatik Poznajte meritve pnevmatik ali označite in berite vrednosti Kako je izdelana sodobna kolesna pnevmatika: TPI in tlak v pnevmatikah Kdaj zamenjati pnevmatike na kolesu Treking s psom Treking s psom : nasvet za tiste, ki želijo sprejeti dolge sprehode in izlete s psom. Kako zaščititi sebe, pravila in uporabne nasvete . V priročniku o tem, kako teči s psom, smo vam predlagali, da pred katerokoli dejavnostjo pošljete svojega štirinožnega prijatelja na veterinarski obisk. Ta nasvet je tudi danes res: pes, tako kot ljudje, ima lahko majhne zdravstvene težave in poleg tega niso vsi psi vzeti na dolge sprehode v gorah. Predhod Kolesarska in kolesarska luč: svetleče diode, luči in nasveti za osvetlitev Kolesarske in kolesarske luči: svetleče diode, žarometi in nasveti za osvetlitev - Ali so dolgi, svetli poletni dnevi in pozni pomladni dnevi oddaljeni spomin? Ne želite zamuditi pedaliranja v popolni varnosti z vašim dirkalnim kolesom, gorskim kolesom ali preprosto z mestnim kolesom, ki ga uporabljate vsak dan? Brez dr Kolesarska pot Limone sul Garda Pot cikla Limone sul Garda : vse informacije o kolesarskem potoku Gardskega jezera, ki se začnejo od otvoritve dela občine Limone (provinca Brescia). Kolesarska pot Limone sul Garda je zelo lep razgled na jezero. Odprt je bil julija 2018 in je del veliko večjega projekta. Kje je? Kolesarska pot Garda se nahaja v občini Limone (provinca Brescia) in poteka vzporedno z državno cesto Gardesana. Pot Kako obrniti avto v sončno hibridno vozilo Od univerze v Salernu , iz delovne skupine, ki jo vodi Gianfranco Rizzo , da bo boginja prisluhnila in pravo orodje preoblikovati avto v hibridno sončno vozilo . To je komplet, ki ga je razvila ekipa tega profesorja, koordinatorja strojniških in upravljalnih tečajev, in je "revolucionarni" komplet, ki se kaže kot edinstven in ugoden v primerjavi z vsemi drugimi vrstami vozil. So Zložljivo kolo: vodnik za nakup najboljšega zložljivega kolesa% Enostaven transport, teža in dimenzije skupaj s vsestranskostjo so glavne tehnične lastnosti, ki jih mora kupec pri izbiri zložljivega kolesa nameniti pozornosti. Toda cena? Posledica teh spremenljivk je modulirana na podlagi funkcije in pogostosti uporabe, pa tudi na podlagi osebnih nastavitev, ki jih vsi želijo sprejeti na svojem prenosnem in ponovljivem kolesu, tudi z izbiro tradicionalne rešitve ali električnega zložljivega e-kolesa . Zakaj Kako zavirati s kolesom Vsako kolo je opremljeno z dvema zavorama, po eno za vsako roko, po eno za vsako kolo; na ta način bomo imeli sprednjo in zadnjo zavoro. Da bi zaviranje postalo učinkovitejše in varnejše, morate biti pozorni na to, kako se uporablja vsaka zavora. Nekateri amaterski kolesarji priporočajo hkratno zaviranje z obema kolesoma, to je dober nasvet za začetnike, vendar pa kolesar zagotovo ne bo hitro in varno zaviral, kar z malo prakse lahko dosežete z obema zavorama v najboljšem primeru ; Posamična uporaba v zadnji zavoro pomeni znatno povečanje časa zaviranja . Tehnično E-bike, kateri električni motor izbere: E-Mtb, City E-bike ali Corsa Predstavljajte si, da boš delal tako kot vsak dan, pol ure do 5 km v mestnem prometu in toliko, da bi našli parkirišče; očitno povratno potovanje. Nekaj se ne vrne v vašo kakovost življenja in morda če berete to objavo, je to tudi zato, ker iščete informacije za nakup vašega električnega kolesa / električnega kolesa, o katerem ste v preteklih letih slišali, vendar imate še vedno slabo razumljene funkcije, vrste in načini uporabe . Še posebej, ne gle Za udobje "Formule E " rečemo, vendar je uradno treba imenovati prvenstvo Formule E, pomembno je, da se razumemo in razumemo, kako postaja ta avtomobilska serija namenjena izključno vozilom, ki jih poganjajo električni motorji, vedno bolj pomembna. To je bila Mednarodna avtomobilska federacija v letu 2011, dejansko se je začela 13. se Pametna mobilnost: pomen in storitve Ko govorimo o pametni mobilnosti , ne pomeni "samo" trajnostne mobilnosti in se ne želimo sklicevati samo na prevozna sredstva, ki so tehnološko zelo napredna. Ta dva vidika se združita v pametno mobilnost , sodelujeta, dejansko sodelujeta, pogosto ena funkcionalna za drugo z zanimivimi rezultati za uporabnike. S Kako pomagati WWF Poslanstvo WWF je zgraditi svet, v katerem človek lahko živi v harmoniji z naravo , in kaj lahko storite, da bi pomagali WWF ? Obstaja veliko akcijskih načrtov, ki potrebujejo vašo intervencijo. Lahko se odločite za ukrepanje in pomoč WWF ali ne ukrepate in pustite prihodnosti svojega planeta in vse živalske vrste na robu. Če st Kako poslati motorno kolo Kako pošiljati motorno kolo: koliko to stane, storitve za Italijo in tujino. Alternativne možnosti kurirju: pošljite motorno kolo z vlakom ali z ladjo. Vse informacije za raziskovanje varne in zanesljive metode pošiljanja za prevoz motocikla na dolge razdalje. Morda vas zanima: macingo, transport motocikla, ki zmanjša stroške . Stor Kako narediti vizum Poznavanje načina izdaje vizuma za obisk ene od držav, ki to zahtevajo, je izredno pomembno, da se izognemo izgubam (VELIKO!) Časa ali celo zapusti potovanje, ker nismo sledili pravilnemu postopku, pri čemer podcenjujemo čas, potreben za pridobitev vizuma lasten potni list. Poznavanje vseh postopkov za vizum, ne da bi izgubili čas, omogoča tudi posredne gospodarske prihranke, saj kot vsi vemo bolj in bolj rečemo "čas je denar!". Kako plačati davek na avtomobile? Kako plačati davek na avtomobile : plačati davek na avto na spletu ali v tobačni industriji. Od izračuna do plačila potekanega davka na avtomobile. Tako imenovani " avto žig " je davek na posest, plačilo je, da bo v nasprotju z zavarovanjem plačal ne glede na uporabo vozila, tudi če je avto pod administrativnim ustavljanjem ali je v garaži za vedno zaprt, davek na avto je dolžan! Znesek da Kako zamenjati pnevmatiko : navodila za zamenjavo kolesa stroja. Preprosto naredite sami za vsakogar, da spremenite avtomobilsko pnevmatiko. Probiti kolo je ena od tistih nekaj življenjskih značilnosti, kot so davki ali smrt: prej ali slej se zgodi vsakomur! Zato je pomembno vedeti, kako spremeniti pnevmatiko in vedno biti opremljena z ustrezno opremo. Kako se vrniti lastniku s plošče Kako slediti lastniku s plošče: od plošče do imena lastnika, tukaj so navodila za vrnitev na ime lastnika avtomobila, ki se začne z registrske tablice, ali za pridobitev drugih informacij (tudi brezplačno). Nazaj na lastnika avtomobila, ki se začne s plošče, je mogoče z eno od številnih storitev, ki so na voljo na spletu. Še vedno Kolesarske poti v Milanu V nasledstvu milanskih uprav je bilo ustvarjenih različnih poti, namenjenih kolesarjem. V Milanu je veliko kolesarskih poti , več kot 70, nekateri še vedno končani. Kolesarske poti v Milanu so skoraj vse zgradile med letom 2008 in danes. Nekatere poti so le kolesarske poti, medtem ko druge zagotavljajo pešce. Vsa Kako potovati v avtodomu Kako potovati z avtodomom : nasveti za organizacijo počitnic v Camperju. Neposredne izkušnje in ocene je treba opraviti pred odhodom. Opazovanja za tiste, ki želijo potovati v camper med odraslimi ali z otroki. Ste kdaj imeli željo, da bi odšli? Pojdi stran in pusti vse za sabo? Potovanje v kampu vam daje to priložnost, ker vam daje vse svoboščine, ki jih potrebujete! Odpust Kako polirati avto : izdelke in nasvete za poliranje avtomobila, kot bi bil vaš trener. Poljski klasični avtomobili ali kovinska karoserija. Ni težko skrbeti za vaš avto . Z nenehnim vzdrževanjem lahko celo zelo staro vozilo prikaže odličen videz. Avtomobil je treba sprati najmanj enkrat na mesec, lise kot so ptičja gnojila, apnenci, insekti ... na d © Copyright 2020. All rights reserved. mobilnost


text: Enter a term in the search box to find its definition. Use the controls in the far right panel to increase or decrease the number of terms automatically displayed (or to completely turn that feature off). |Home Arguments Software Resources Comments The Consensus Project Translations About Donate| Latest Posts Se je globalno segrevanje leta 1998 ustavilo? Kaj pravi znanost... Po letu 1998 se podnebje ne ohlaja. Četudi zanemarimo dolgoletne trende in pogledamo zgolj rekordna leta, ugotovimo, da leto 1998 ni bilo najtoplejše (NASA GISS, NCDC). Prizemne meritve temperature kažejo, da sta bili leti 2005 in 2010 globalno gledano toplejši od leta 1998. Najtoplejše 12-mesečno obdobje je bilo od junija 2009 do maja 2010 (NASA GISS). Čeprav ljudje obožujejo rekordne vrednosti, nam te, same po sebi, ne povedo veliko o trendih. Slednji pa so poglavitni kazalci za spremljanje podnebnih sprememb. Trende opazimo le pri pregledu vseh podatkov, globalno, in če v obzir vzamemo ostale spremenljivke, npr. učinke El Ninja ali Sončeve dejavnosti, ne pa s premišljenim izborom posameznih vrednosti. Nekateri se radi osredotočijo zgolj na temperaturo zraka, čeprav imamo na voljo ostale, še uporabnejše kazalce, ki morda bolje prikažejo hitrost ogrevanja Zemlje. Oceani, na primer, so zaradi svoje izjemne velikosti in toplotne kapacitete stabilnejši kazalec trenutnega segrevanja. Meritve v oceanih kažejo, da se je Zemlja dokaj enakomerno segrevala pred in po letu 1998 in ni videti, da bo trend naraščanja temperature kmalu oslabel. Translation by Slovenian Meteorological Society, . View original English version. Smartphone Apps |© Copyright 2014 John Cook| |Home | Links | Translations | About Us | Contact Us|


text: Nedélja je dan v tednu med soboto in ponedeljkom. Po sodobnem evropskem pojmovanju je nedelja zadnji dan v tednu, po starem judovskem in starem egipčanskem gledanju pa prvi. Za večino kristjanov je nedelja dan čaščenja in počitka. Iz tega izhaja tudi slovensko ime nedelja, torej »dan, ko se ne dela«. Volitve v Republiki Sloveniji potekajo ob nedeljah. Glej tudi cvetna nedelja Nedelja (časopis) slovenski cerkveni list Krške škofije in najstarejši tednik koroških Slovencev. Zunanje povezave Dnevi v tednu


text: Bodite varni in ogreti – dodatki za žago, ki jih potrebujete | Husqvarna SI Bodite varni in ogreti. Kar se tiče varnostnih oblačil in opreme, imajo različne države različna pravila in predpise. Toda ne glede na to, kje ste, boste s tem seznamom izboljšali svojo varnost pri delu z verižno žago. Čelada z zaščitnimi slušalkami, vizirjem in zaščitnimi očali. Čelada vas ščiti pred padajočimi vejami in udarci. Vizir mora pokriti celoten obraz, da ga zaščiti pred praskami in razpihano žagovino, zaščitna očala pa še dodatno zaščitijo vaše oči. Zaščitne slušalke vas ščitijo pred škodljivim glasnim hrupom. Vložki in blazinice zaščitnih slušalk se bodo sčasoma obrabili, zato je pomembno, da jih redno menjate. Prav tako je pomembno, da zamenjate čelado v skladu s priporočili v priročniku in navodilih za nego specifičnega izdelka. Plastični deli čelade se postarajo in postanejo krhki, zlasti zaradi ultravijolične svetlobe. Čelade Husqvarna imajo koledar, na katerem označite prvi dan uporabe. Čelada Forest iz linije izdelkov Technical je opremljena tudi z indikatorjem poteka uporabnosti UV, s katerim boste vedeli, kdaj je čas za zamenjavo. 2. Gozdarska jakna/srajca Gozdarska jakna mora pokrivati celoten zgornji del telesa in biti žive barve ter poleg tega mora imeti odsevnike in biti zračna. Zaščitne hlače morajo imeti zaščito proti urezninam, ki ustreza tako mednarodnim standardom kot tudi lokalnim zahtevam. Zaščita proti urezninam je sestavljena iz podloge z več plastmi zelo močnih vlaken, ki se lahko zapletejo v verigo. Ta izdelek ni nadomestilo za varno upravljanje verižne žage in ne nudi popolne zaščite. Pomembno je, da upoštevate proizvajalčeva navodila za pranje. Če zarežete v zaščitne plasti, je treba hlače zavreči. 4. Zaščitni škornji Škornji morajo biti opremljeni z zaščitnimi kapicami, zaščito proti urezninam in globokim profilom (nedrsečim) v skladu z nacionalnimi standardi. 5. Delovne rokavice Vedno nosite delovne rokavice, da se zaščitite pred praskami, urezninami, olji in gorivi. Leva rokavica mora imeti zaščito proti urezu, ki bo v hipu zaustavila verigo, če zarežete vanjo. Podobno velja za zaščitne hlače (glejte 3. točko).


partijci so ti v SDS : Zorn, Jambrek, Brejc, Janša, Brezigar, ki je preganjala Novo revijo in Mladino kot tožilka po 133 členu v osemdesetih, Tanko, Grims, sramota je da imamo 26 let po osamosvojitvi na čelu stranke,ki jo je ukradel Pučniku, da je umrl v žalosti v tujini, še vedno kriminalca in komunista


Irski letalski prevoznik Ryanair je zaradi stavk pilotov in kabinskega osebja v Belgiji, na Portugalskem in v Španiji, za naslednji teden preklical do 600 poletov. Odpovedi poletov bodo vplivale na The post Zaradi...


Smučanje na Rogli - 4.b, 4.c Manja Mihelič V četrtek, 24.1.2019, so učenci 4.b in 4.c razreda smučali na Rogli. Svoje doživetje športnega dne je Zoja opisala takole: V četrtek sem vstala zelo zgodaj, saj je šola organizirala smučanje na Rogli. Vso prtljago smo zložili na avtobus ter se odpravili na pot. Avtobus nas je pripeljal na vrh Rogle. Preoblekli in preobuli smo se in za ogrevanje hodili do smučišča. Učitelja sta nas razdelila v dve skupini, učiteljici pa sta obdržali učence, ki so prvič stopili na smuči. Nato smo pričeli s smučanjem. Najprej smo odšli na progo, kjer je vlečnica z jurčki in se tam večkrat spustili po smučišču. Ko smo utrdili svoje znanje, smo odšli na težje proge. Vijugali smo po strminah in se zabavali. Vožnja z vlečnico nam ni šla najbolje saj je vedno nekdo padel. Preiskusili smo se na različnih progah. Nato je bil čas za malico. Ko smo se okrepčali smo odšli na zahtevnejšo progo, ki je bila ponekod... Tina Sladič Pri slovenščini smo obravnavali nam že znano pravljico o Rdeči kapici. Razdelili smo se v skupine, kjer smo se dogovorili, kdo bo izdelal kakšno lutko in tako prevzel njeno vlogo. Sledile so mini lutkovne predstave. Bile so odlične. Boštjan Pogač Vabimo Vas, da se nam v sredo, 23. 1. 2019, ob 17. uri, v avli I. nadstropja OŠ Šmartno pridružite na predavanju za starše učencev od 1. do 4. razreda. Predavala bo ga. Mateja Petric na temo: S kakšnimi čustvenimi težavami se srečujejo naši otroci in kako jim pomagati. Več informacij si oglejte v... Zimski športni dan - 4. a, d Maja Gorše V torek, 22. 1. 2019, so se učenci 4. a in d razreda odpravili na Roglo. Tam so pod vodstvom učiteljev smučanja nekateri obnavljali svoje smučarsko znanje, mnogi izmed njih pa prvič stali na smučeh. In prav vsi so se proti koncu dneva sami spuščali po belih strminah in se sami vozili z vlečnicami... Tekmovanje v znanju astronomije Bojan Bric V mesecu januarju se je zaključilo tekmovanje v znanju astronomije za Dominkova priznanja. Prvi del tekmovanja je 6. decembra potekal na šoli in udeležilo se ga je 15 učencev iz 7., 8. in 9. razreda. Bronasta Dominkova priznanja so si s svojim znanjem prislužili Neža Toplak iz 7. A razreda, Matevž... Mateja Štritof Na Gospodarskem razstavišču se bo 25. in 26. januarja med 9h in 18h odvijala 11. informativa, sejem izobraževanja in poklicev. Mladim se bodo predstavile srednje šole, šolski centri, skupnost višjih strokovnih šol, univerze s svojimi članicami, programi mednarodne mobilnosti, nekatere državne... Tomaž Rozina Čestitamo Boru Artnaku za še en izjemen dosežek na športnem področju. Na zimskem državnem prvenstvu v kategoriji do 16 let je osvojil 2. mesto. Ker Bor letos prvič nastopa v kategoriji do 16 let, star je komaj 14 let, ima ta dosežek še večjo težo. S tem rezultatom si je priboril vozovnico za... • tor., 19. 2.: Zimski športni dan 7., 8., 9.r • čet., 21. 2.: Slovenski šolski muzej - 4. b, c • čet., 21. 2.: Konferenca učiteljskega zbora • pet., 22. 2.: Slovenski šolski muzej - 4.a, d • pon., 25. 2.: Zimske počitnice • pon., 18. 2. 2019: SLJ - 6. a, b, c • sre., 20. 2. 2019: 4. a,b,c,d - NIT • sre., 20. 2. 2019: FIZ - 8. a • čet., 21. 2. 2019: FIZ - 8. b • čet., 21. 2. 2019: FIZ - 9. a • pet., 22. 2. 2019: FIZ - 9. b • tor., 5. 3. 2019: TJA - 5. a, b, c • sre., 6. 3. 2019: TJA - 7. a, b • sre., 13. 3. 2019: NI2, NI3 • tor., 19. 3. 2019: MAT, 6. a, b, c Dogodek "Fantje zmoremo" Kulturno z besedo in glasbo ZIMSKI ŠPORTNI DAN 7.,8.,9. r Delovna sobota - 2. 2. 2019 Vpis v 1. razred za šolsko leto 2019-2020 Vpis otrok v Vrtec Ciciban za leto 2019/2020 Projekt zdravje pri Metuljčkih Metuljčki v januarju Kulturni mesec Mlečni zobki Spoznavamo Slovenijo 19324663


Tag: dj | Radio Terminal Največja študentska prireditev s Sloveniji, Škisova tržnica, bo letos v Ljubljano pripeljala francoski Dj-duo Klingande, ki ju najbolj poznamo po uspešnici “Jubel” – slednja je bila med drugim tudi Terminalov komad tedna! Izvajalca sta sicer pred “Jubel” izdala še en singel, z naslovom “Punga”. V okviru Škisove Tržnice bosta v Ljubljani nastopila 7. maja. Pofočki ... Škis prinaša Klingande! Read More » Urbanizator // teden 11 (10.3. – 16.3. 2014) Ponedeljek // 10. marec Z Molierom na kolesu Duhovita in izvrstno odigrana komedija o spopadu dveh egov – otvoritveni film Festivala frankofonskega filma. [Kinodvor, mestni kino. Kolodvorska 13, Ljubljana, @19.00] Vstopnica: 4,95 evra Torek // 11. marec Impro na Metelkovi. IGLU – Improvizacijsko gledališče Ljubljana Spontano gledališče za najbolj drzne. [Menza pri koritu, AKC Metelkova ... Urbanizator // teden 11 (10.3. – 16.3. 2014) Read More » Malo kateri izvajalec si še vzame toliko časa in se tako posveti fanom po koncertu, kot je to po nastopu v Kinu Šiška v okviru Indekša storila Emika. S širokim nasmeškom se je fotografirala z vsakim, ki jo je za to prosil, in se navdušeno podpisovala na svoje albume. Nato pa si femme fatale elektronske ... Zaslišanje: Emika Read More »


Večekanalna UHF antena 10 gamma/R (POP TV !!) - tabla ANTENE online Večekanalna UHF antena 10 gamma/R (POP TV !!) Večkanalna UHF antena 10 gamma/R (POP TV !!) Odgovor Napisal/-a ANTENE » 05 Nov 2006, 20:47 http://antene-zupancic.si/trgovina/cata ... cts_id/411 Največja zmogljivost antene se da doseči le v ozkem frekvenčnem pasu. širša kot je antena, slabši je njen dobitek. Zato so enokanalne ali večkanalne antene, ki so narejene za sprejemanje nekaj sosednjih kanalov boljše, saj so njihove zmogljivosti blizu teoretičnih maksimalnih vrednosti. Antena 10 gamma/ R je narejena za sprejem skupine kanalov od kanala 27- 30, namešča se na drogove do premera 42 mm. Domiselna konstrukcija omogoča enostavno montažo antene za sprejem vertikalne ali horizontalne polarizacije. Zelo primerna za sprejem POP TV, ki oddaja s Trdinovega vrha na 29 kanalu v vertikalni polarizaciji in seveda za vse ostale lokalne domače in tuje programe ki so na teh kanalih ne glede ali je horizontalna ali vertikalna namestitev.(pr. HRT 2 slijeme, TV3Žužemberk ....) Področje: 518 ...550 MHz Kanali: 27 ...30 Dolžina: 116 cm ; širina: 32 cm Tudi sam jo imam .Na spodnji sliki se vidi samo vertikalna , pod njo imam isto še horizontalno za HRT 2.Nad njo pa BLU 425


Novo mesto – Readymade Projekt Novo mesto – Readymade spremlja citat Marcela Duchampa »Umetnost je ali plagiat ali revolucija«. Avtorji uprizoritve to misel razrežejo, jo po lastni volji ponovno sestavijo in reinterpretirajo v skladu z današnjim časom. Revolucija se nahaja v zgodovinskem obdobju in umetniških akterjih, iz katerih črpajo osrednji navdih, plagiatorstvo pa pravzaprav povsem pomirjeno in avtoironično pripišejo sebi. Seveda ne gre mimo tega, da oba pojma spotoma lucidno spreobračajo, relativizirajo, povzdigujejo in zasmehujejo. Projekt Novo mesto – Readymade se inspirira z romanom Novo mesto Mirana Jarca, v katerem pripoved poganja mrakobno zadušljiv čas 1. svetovne vojne, a tudi ustvarjalna sla, ki se napaja skozi debatne eksplozije Jarčevih umetniških sodobnikov. A toliko, kolikor uprizoritev črpa iz preteklosti, toliko sprotno in s polno zavestjo zrcali sedanjost. Ideološki konflikti, ignoranca med umetniško in intelektualno srenjo ter malomeščansko zadrtostjo, ki obrobljajo življenja vključenih literarnih junakov, so še vedno klasifikacija današnje družbe. Toda v Jarčevih izpovedih se razpenja ne le kritičen uvid sveta in razočaranje nad njim, pač pa tudi sanjavost, hrepenenje, svetovljanskost. Jarc se v svojem literarnem delu med drugim poigrava s prikrojevanjem identitete – resnične osebe so v romanu preimenovane –, kar pograbijo tudi avtorji uprizoritve, ki nenehno prelamljajo svoj zasebni, poklicni, odrski in fiktivni položaj. Mare Bulc, Grega Zorc, Andreja Kopač, Miha Blažič – N' Toko, Jaka Berger, Jana Menger in Damir Leventić v uprizoritvi, ki je nastala kot koprodukcija Gledališča Glej in Anton Podbevšek Teatra, fizično in simbolno zasedejo pojem kolektiva. Osvetlijo ga z vidika preteklosti, pri čemer se referirajo na akterje Novomeške pomladi, hkrati pa je kolektivnost vpisana v naravo njihovega dotičnega sodelovanja. Vsi se namreč podpisujejo pod adaptacijo besedila, ki ga skupaj tudi uprizorijo, like Mirana Jarca, Antona Podbevška, Boga Teplyja, Antona Puca, Edvina Šerka in Kaminskyega pa pred nas naslikajo nepretenciozno, mestoma cinično, prej skozi hudomušni recital kot pa resnobno interpretacijo. Pri tem jih režijsko usmerja Mare Bulc, medtem ko ostali v skladu s svojim poklicnim poslanstvom projektu priskrbijo dramaturške, gibalne, glasbene in scenografske donose. Poglavitna niansa readymadea je seveda prav v oblikovanju zasedbe, kjer se nihče ne pretvarja niti ne trudi, da bi v tokratni namen bil igralec, pač pa sebe vnaša v uprizoritev v zasebni noti oziroma v vsej svoji »neigralskosti«. Z izjemo Grege Zorca, ki ga na tem mestu kritike poudarjeno omenjamo. Izvajalci so postrojeni kot stabilna odrska formacija, njihovi premiki so minimalni, v svoji statičnosti učinkujejo kot nekakšna zvočna razglednica. Ta pa – četudi v mizansceni minimalno premična – premetava na nivoju vsebine, časa, verbalne razgibanosti in dinamike v preigravanju sodobnih perfomativnih metod, do katerih zasedba goji odmerjeno ironijo, ki pa lahko zraste zgolj skozi njihovo dobro poznavanje. Nenehno dogajalno preklapljanje zasnuje skokovito dramaturgijo, mešajo se sekvence izvirnega besedila iz romana, izrisujejo se zasebni profili izvajalcev, padajo nepozabne anekdote prvih izkušenj z gledališčem in krešejo se mnenja o razumevanju pričujočega romana. Konstruirana improvizacija besed in zvoka, ki spominja na tisto iz Bulčeve Gremo vsi!, je pravzaprav eliksir predstave, saj se zdi, da z vnosom humorja, distance v nastopu, sarkastičnih domislic in na videz lahkotno izvedbo izvajalci Jarčevemu romanu postavijo kontrapunkt v interpretaciji, kar pomeni, da poantiranja romana še zdaleč ne želijo definirati, prej lahko predstavo razumemo kot svojevrsten »dražilnik« za njegovo prebiranje (v kolikor to še ni bilo realizirano). Novo mesto – Readymade je poklon revolucionarni umetnosti in obenem njena parodija, v kateri se še enkrat izkaže, da je prestop iz poveličevanja v patetiko lahko nenadzorovano nenaden, meja med genialnostjo in blefom 1000 v umetnosti pa pogosto nerazločljiva. Seveda je njihovo vodilo »Skupaj pišemo še eno uspešno novomeško zgodbo« iskrivi cinizem, s katerim opominjajo na pomembno vlogo novomeške avantgarde, a se hkrati predvsem zahvaljujejo Duchampu: zaradi njega so vsi oni potencialne umetnine, vsaka njihova življenjska izkušnja prvovrstna drama, vsak performer Miran Jarc in prek videa predvajana tekma košarkarskega kluba Novo mesto scenografski »vdor realnega«.


8. če uporabnik ne poravna stroškov po izdanem računu niti v 15 dneh po prejemu opomina,


text: 1787 (MDCCLXXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na ponedeljek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na petek. Dogodki Rojstva 27. junij - Thomas Say, ameriški naravoslovec in zoolog († 1834) Smrti 13. februar - Ruđer Josip Bošković, hrvaški matematik, fizik, astronom, filozof (* 1711) 8. april - Mihalj Šilobod, hrvaški matematik (* 1724) Neznan datum Šahin Geraj, kan Krimskega kanata (* 1745)


8.državna RO tekma – Kinološko društvo Storžič Na prelepo sončno nedeljo, je na vadišču ŠKD Krim potekala 8. državna tekma v Rally Obedience-u. Prijavljenih je bilo rekordno št. tekmovalnih parov, kar 67, od tega trije niso prišli, tako da je bila končna številka 64. Zaradi velikega števila prijavljenih je tekma potekala pod budnim očesom dveh sodnikov, Saša Cveka in Marjana Polajnarja ter pripravnice Katje Skulj. V jutranjih urah se je bilo treba najprej prijaviti ,sledila je svečana otvoritev in že se je začelo tekmovanje. V programu ROI v katerem sva tekmovala z Dragom, je bilo prijavljenih največ, kar 31 tekmovalcev. Drago s Torijem je osvojil odlično 9. mesto, z Bibo pa sva pristali na 25.mestu. Zaradi odličnih sodnikov in vseh ostalih pomočnikov, je vse potekalo gladko, hitro in brez kakršnihkoli zapletov. Sledil je še zaključek, zmagovalcem so podelili pokale, nas pa so povabili še na zadnjo letošnjo tekmo. Posted in: Novice,Rally obedience,Članska sekcija | Tagged: Biba, državno prvenstvo, ROI, Tori


Brezplačni prevozi do Bohinjskega jezera in planine Blato | Žurnal24 5117 ogledov 19. Junij 2021, ob 10:06 Brezplačni prevozi do Bohinjskega jezera in planine Blato 19. Junij 2021, ob 10:06 V občini Bohinj bodo tudi letošnje poletje v podporo trajnostni mobilnosti organizirani posebni linijski prevozi potnikov z bolj oddaljenih parkirišč do Bohinjskega jezera ter do planine Blato. V občini Bohinj je iz leta v leto več turističnega obiska. Po eni strani to prinaša veliko pozitivnih učinkov za lokalno skupnost in širše, po drugi strani pa zaradi vse večjih obremenitev prihaja do težav, ki zahtevajo smiselne rešitve in upravljanje. Med njimi posebej izstopajo težave, povezane s prometom in dostopnostjo, opozarjajo na Slovenski turistični organizaciji (STO). V najbolj obremenjenih časovnih obdobjih prihaja do težav že s samo dostopnostjo do Bohinja, na najbolj obiskanih točkah pa se občina srečuje z velikimi pritiski na površine za mirujoč promet. To vodi v težave, kot so zastoji, nepravilno parkiranje, zmanjšana prometna varnost, negativni vplivi na okolje, prostor, podobo krajine ter nezadovoljstvo obiskovalcev in občanov. "K reševanju teh težav pristopajo z različnimi ukrepi, tako infrastrukturnimi kot mehkimi. Eden izmed teh ukrepov so v poletni sezoni 2018 uvedeni organizirani posebni linijski prevozi potnikov z bolj oddaljenih parkirišč do Bohinjskega jezera ter do planine Blato," opisujejo. Ukrepi so se dobro prijeli V letu 2020 so se posebni linijski prevozi potnikov izvajali na osmih relacijah v obdobju od 20. 6. do 27. 9. Za zagotavljanje občasnih prevozov je v letu 2020 Občina Bohinj namenila 120.000 EUR, za uporabnike pa so bili prevozi brezplačni. Na vseh osmih relacijah je bilo prepeljanih 53.645 potnikov (v letu 2019: 49.948). Prav vse večja uporaba brezplačnih prevozov kaže na to, da so se ukrepi dobro prijeli in imajo dobre učinke. Kot prispevek k trajnostni mobilnosti bo v letu 2021 v Bohinju vozilo sedem linij organiziranih prevozov z večjih parkirišč (P+R) in vasi ter ena linija avtobusa Hop-On Hop-Off. Brezplačni prevozi do Bohinjskega jezera oz. Ukanca, planin Blato, Vogar in Voje bodo na voljo od 19. 6. do 26. 9. 2021, in sicer v juliju in avgustu vsak dan, v juniju in septembru pa ob petkih, sobotah, nedeljah in praznikih. Novost je prevoz s parkirišča Ribčev Laz (Kristal) do križišča Vogar−Blato, ki se bo izvajal kot prevoz na klic. Novi sta tudi liniji iz Srednje vasi (Senožet) do Planinske koče na Vojah ter do parkirišča na Vogarju. Iz Bohinjske Bistrice do Soriške planine bo vozil brezplačen avtobus ob torkih in petkih v juliju in avgustu, do Rudnega polja na Pokljuki pa v okviru projekta VrH Julijcev avtobus Hop-On Hop-Off, in sicer vsak dan od 19. 6. do 14. 9. 2021. Na obeh avtobusih bo možen prevoz koles. Vozni redi so vezani na prihode in odhode vlakov ter rednih avtobusnih linij, možno je tudi prestopanje med posameznimi linijami. Več informacij o voznih redih je na voljo na spletni strani www.promet.bohinj.si Poleg brezplačnih prevozov bosta v poletni sezoni vozili do planinskih izhodišč še dve redni plačljivi liniji avtobusnega prevoznika Arriva, in sicer iz Bohinjske Bistrice do slapa Savica in iz Škofje Loke, Železnikov, preko Soriške planine do Ukanca. Varno na dopust bohinj Takšne so ugotovitve, tako na Hrvaškem letos trošijo turisti Podatki zaskrbljujoči, a Slovenija izstopa Izjemna, a kratkotrajna atrakcija v Sloveniji Deset top doživetij, ki jih najdete kar sredi mesta