source: wikipedia

text: Slovenščina je združeni naziv za uradni knjižni jezik Slovencev in skupno ime za narečja in govore, ki jih govorijo ali so jih nekoč govorili Slovenci. Govori ga okoli 2,5 (dva in pol) milijona govorcev po svetu, od katerih jih večina živi v Sloveniji. Glede na število govorcev ima razmeroma veliko narečij. Slovenščina je zahodni južnoslovanski jezik in eden redkih indoevropskih jezikov, ki je ohranil dvojino. Za zapisovanje slovenskega jezika se danes uporablja gajica, pisava imenovana po hrvaškem jezikoslovcu Ljudevitu Gaju, ki jo je priredil po češkem črkopisu. Slovenska gajica se imenuje slovenica. Pišemo jo od marčne revolucije 1848. Do takrat smo uporabljali bohoričico. Slovenščina je državni jezik v Sloveniji in uradni jezik Republike Slovenije, kot je zapisano v 11. členu Ustave Republike Slovenije. Poimenovanje Slovenski jezik prvotno pomeni slovanski jezik. Nemci so slovenščino nekoč imenovali »wendisch« oz. »Windisch«, Slovenci pa tudi kranjski jezik, vendar se to pokrajinsko ime zanj ni uveljavilo. Slovenski prebivalci Koroške in Štajerske so se imenovali Slovenci že v 18. stol. Koren sloven- je bil pri Slovanih znan tudi v Rusiji ob Labi na sedanjem Nemškem (Slovinci), na Slovaškem, pa tudi na hrvaškem kajkavskem (Zagreb, Čakovec do pred Karlovcem) in še celo čakavskem področju ob Jadranskem morju na jugu vse do Dubrovnika (slovinski). Hrvati naš jezik imenujejo slovenski, Srbi slovenački, Rusi slovenskij, Nemci Slowenisch, angleško njegovo ime je Slovene/Slovenian. Latinski izraz zanj je lingua Slavonica oz. lingua Slovenica. Tudi Slovaki imenujejo svoj jezik slovenský, prebivalke so Slovenke, jezik tudi slovenčina, deželo svojo pa Slovensko. Govorci Slovenščino govori približno 2,5 milijona ljudi, večinoma v Sloveniji (1.727.360). Poleg tega jo govorijo še v Italiji (100.000 v Kanalski dolini, v Beneški Sloveniji, na Goriškem in na Tržaškem), na Koroškem v Avstriji (50.000), v Istri na Hrvaškem (25.000), v madžarskem Porabju (3.200) in v drugih delih Evrope kot tudi drugod po svetu (v Nemčiji, ZDA, Kanadi, Argentini, Avstraliji in Južnoafriški republiki) (400.000). Značilnosti Slovenščina ima 25 črk: a b c č d e f g h i j k l m n o p r s š t u v z ž s katerimi se zapisuje 29 glasov. Pozna tri slovnična števila, šest sklonov z osmimi sklanjatvami in tremi slovničnimi spoli. Zgodovina Slovenščina se je razvila iz praslovanščine. Najstarejši pisani viri, ki kažejo značilnosti slovenskega jezika, so Brižinski spomeniki. Napisani so z latinično pisavo, po izsledkih paleografske raziskave so nastali na Koroškem v obdobju 972–1039. Besedila, ki jih vsebujejo, so bila oblikovana že prej, verjetno v 8. stoletju. V srednjem veku še ni prišlo do nastanka del v slovenskem jeziku, razen cerkvenih molitvenikov in kronikalnih zapisov, tako pa na polovici 16. stoletja, v času reformacije, lahko govorimo o utemeljitvi slovenskega knjižnega jezika, ki sloni na osrednjeslovenskih govorih, predvsem na govorici Ljubljane in njene bližnje okolice. Začetnik slovenskega jezika je protestantski pisatelj Primož Trubar, ki je 1550. napisal najprej Katekizem in Abecednik, 1557–1560 je prevedel novo zavezo ter 1564. izdal slovenski cerkveni red Cerkovna ordninga. Trubar (ki je v Ljubljani živel s prekinitvami več kot 20 let) je vzel za osnovo knjižnega jezika prav najbolj centralni slovenski govor, tj. jezik tedanje Ljubljane, ki je že sam združeval v sebi elemente dveh najobširnejših in centralnih slovenskih narečij (dolenjščine in gorenjščine), ki pa je obenem predstavljal tudi jezik največjega slovenskega mesta, tedanjega upravnega središča Kranjske, namreč Ljubljana je imela gledeno po prebivalstvu povsem prevladujoč slovenski značaj, bila je kraj, v katerem se je formiralo središče nove nacionalne slovenske cerkve, kraj, ki je postajal center meščanstva in kulturni center. Ta jezik je skušal obogatiti z elementi drugih narečij; razumljivo je, da predvsem z elementi svojega domačega govora. Jurij Dalmatin je prvi v slovenščino prevedel celotno Sveto pismo, ki je izšlo leta 1583. Prvo slovensko slovnico, Zimske urice proste, je 1584. napisal Adam Bohorič, prvi slovar (nemško-latinsko-slovensko-italijanski) pa Jeronim Megiser leta 1592. Protireformacija je ustavila in ovirala razvoj slovenščine. Konec 18. stoletja so se ponovno pojavili poskusi ustanovitve slovenskega knjižnega jezika. 1784–1802 je bila v slovenščino prevedena biblija, 1768. pa je Marko Pohlin izdal Kranjsko gramatiko. Velik pomen za slovenščino ima tudi Grammatik der Slavischen Sprache in Krain, Kaernten und Steyermark, ki jo je 1808. uredil Jernej Kopitar. Jezikovna merodajna oblika je bila vzpostavljena v 40. letih 19. stoletja po dolgotrajnih razpravah in zdarhah. Pomembno vlogo pri izgradnji slovenskega knjižnega jezika je imel tudi Valentin Vodnik. Izrazne možnosti novega knjižnega jezika so se v svojem polnem sijaju pokazale v književnosti. Začetnik slovenskega romantičnega pesništva je France Prešeren, pisateljsko vejo književnosti pa so utemeljili pisatelji, kot sta Fran Levstik in Ivan Cankar. Izoblikovanje slovenskega knjižnega jezika je izpopolnjeno v 19. stoletju s slovensko-nemškim slovarjem Maksa Pleteršnika (1895) in pravopisom Frana Levca iz 1899. Slovenščina je postala uradni jezik na področju Slovenije s Prvo slovensko Narodno vlado v novembru 1918, čeprav se je po členih o enakosti narodov iz 1867 oz. 1868 že prej uporabljala kot uradni jezik na vseh področjih tudi na območju Avstro-Ogrske kjer je prevladovalo slovensko prebivalstvo. 4. marca 1849 je cesar izdal patent s katerim je bila slovenščina uvrščena med 10 jezikov, v katere so prevajali državni zakonik in deželne zakonike (prvič 1. november 1849) in je tako prvič obveljala kot uradni državni jezik. Danes je knjižni jezik stanoviten in dobro opisan in utemeljen ter preiskan. Iz obilice priročnikov velja izpostaviti Slovar slovenskega knjižnega jezika (1970–1991) SAZU (Slovenske akademije znanosti in umetnosti) ter zadnji izvod Slovenskega pravopisa iz 2001. Zvrsti slovenščine Slovenski jezik ne obstaja le v eni obliki, ki bi bila enaka za vse govorce. Razlike v jeziku so odvisne zlasti od tega, kje je bil govorec rojen, komu je sporočilo namenjeno, v kakšni vlogi nastopa itd. Govorimo o jezikovnih zvrsteh, tj. različnih vrstah jezika glede na družbenost, funkcije, prenosnika, metrum in časovnost. Zvrsti imajo svoje izgovorne, besedne, oblikoslovne, skladenjske in druge posebnosti. Slovenščina pozna naslednje jezikovne zvrsti: socialne zvrsti (zemljepisne posebnosti, razlike odvisne od tega, komu je sporočilo namenjeno itd.): knjižni jezik (knjižni zborni jezik in knjižni pogovorni jezik) pogovorni jezik pokrajinske narečne skupine, narečja in mestne govorice interesne govorice (sleng, žargon in latovščina) funkcijske zvrsti (glede na namene, za katere se uporablja): praktičnosporazumevalni jezik strokovni jeziki publicistični jezik umetnostni jezik časovne zvrsti: sodobni jezik zgodovinski jezik mernostne zvrsti: vezana beseda nevezana beseda prenosniške zvrsti (razlike so odvisne od tega, ali se jezik govori ali piše): govorjeni jezik zapisani jezik Slovnica knjižne slovenščine Glasoslovje Slovenski knjižni jezik ima 29 pomensko razločevalnih glasovnih enot (t. i. glasnikov ali fonemov), npr. piti – biti. Delijo se na samoglasnike in soglasnike, soglasniki pa na zvočnike in nezvočnike: samoglasniki: i; ozki in široki e; a; ozki in široki o; u; polglasnik [ə]; soglasniki: a) zvočniki: m, n; r, l; v, j; b) nezvočniki: p – b, f; t – d, s – z, c; š – ž, č – dž in k – g, h. Sklanjanje Slovenščina ima šest sklonov: imenovalnik, rodilnik, dajalnik, tožilnik, mestnik in orodnik. Samostalniki se v slovenščini sklanjajo z dodajanjem obrazil (obstajajo izjeme, ko se spremeni sam samostalnik ali izniči samoglasnik). V slovenščini obstaja šest sklanjatev. Primer sklanjanja (beseda konj, prva moška sklanjatev): Spreganje Slovnični časi Slovenščina pozna štiri slovnične čase: predpreteklik, preteklik, sedanjik in prihodnjik, vendar se predpreteklik v vsakdanjem jeziku več ne uporablja, predpreteklik je bil velikokrat uporabljen v slovenskih knjigah. Glagol hoditi v vseh časih (uporabljen je glagol v ednini, tretji osebi in moškem spolu): Narečja Po splošni oceni ima slovenščina 48 narečij in govorov. Tolikšna raznovrstnost jezika je pogojena z geografskimi, političnimi, zgodovinskimi, družbenimi in drugimi razlogi. Narečnih skupin je osem: dolenjska, gorenjska, koroška, primorska, štajerska, panonska, rovtarska in kočevska. Slovenska narečja so različna tudi do te mere, da se nekatere različne narečne skupine med seboj le stežka razumejo. V javnosti se uporablja knjižna slovenščina, ki se jo večinoma srečuje le v knjižni obliki ter javnih občilih. Knjižna slovenščina je abstrakcija narečnih sistemov po dognanjih zgodovinskega jezikoslovja in temelji zlasti na osrednjih narečjih (dolenjščini, gorenjščini). Funkcije slovenskega jezika Slovenski jezik je državni in uradni jezik Republike Slovenije, je tudi uradni jezik v zamejskih območjih s slovenskimi manjšinami. Ob sprejetju Slovenije v Evropsko unijo je postal tudi eden od uradnih jezikov te organizacije. Glej tudi slovenska abeceda slovenski pravopis slovenska slovnica slovenska književnost prekmurski knjižni jezik Prevzete besede furlanščina seznam slovenskih besed prevzetih iz furlanščine japonščina seznam slovenskih besed japonskega izvora nemščina seznam slovenskih besed nemškega izvora seznam nemških izposojenk v slovenščini Slovanski jeziki Zelo veliko slovenskih besed izhaja iz skupnega staroslovanskega besednega zaklada, zato je veliko besed v slovenščini, srbščini/hrvaščini, češčini, ruščini in drugih slovanskih jezikih podobnih. Nekateri besedni koreni so v sorodnih jezikih prevzele različne pomene (lažni prijatelji prevajalcev). Preglednica lažnih prijateljev slavistov je ena izmed Wikiknjig: False Friends of the Slavist, katere del je seznam pravih in lažnih prijateljev med slovenščino in drugimi slovanskimi jeziki. Nekateri besedni koreni so naredili širok ovinek: praslovanska »izba« se je ohranila v številnih slovanskih jezikih (tudi slovenščini) in ponekod pomeni preprosto bivališče, hišo ali bajto (ruska izbá), drugod pa, kot v slovenščini, sobo ali osrednji bivalni prostor v hiši (izba v poljskih in slovaških Tatrah). Slovenska »soba« naj bi imela isti koren in naj bi spremenjena prišla preko madžarščine. Novejše izposojenke iz slovanskih jezikov ruščina seznam slovenskih besed ruskega izvora hrvaščina seznam slovenskih besed hrvaškega izvora Besede/izgovarjava najpogostejše slovenske besede Sklici Zunanje povezave Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša Dela o slovenščini Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša Phon.ucl.ac.uk - Slovenščina Zbornik Slovenski jezik/Slovene Linguistic studies Južnoslovanski jeziki Slovenska kultura


Osnove namakanja – tla Prof. dr. Marina Pintar z Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani, ki v delih predstavlja osnove namakanja, v tokratni objavi pojasnjuje, kako je za pravilno namakanje nujno potrebno poznavanje nekaterih lastnosti tal, kjer se bo namakanje izvajalo. Načrtovalci namakalnega sistema morajo za pravilno dimenzioniranje namakanja upoštevati naslednje podatke, ki jih pridobijo od usposobljene organizacije. Razprostranjenost posameznega tipa tal na namakalnih površinah je ena pomembnih karakteristik. Če imamo na neki namakalni površini na enem delu npr. globlja in/ali bolj glinena tla in na drugem delu plitvejša in/ali bolj peščena, jih bomo poskušali namakati z različnim režimom, kar navadno pomeni v tem delu ločen namakalni sistem (torej razvodni cevovodi in namakalna oprema). Izogibajmo se namakanju po ''srednji varianti'' z namenom, da bi celotno površino namakali skupaj kot srednje težka, srednje globoka tla. Le če je en tip tal močno prevladujoč nad drugim, lahko sprejmemo kompromis in celotno površino namakamo kot to zahteva prevladujoči tip tal. Upoštevati moramo tudi globino horizontov tal. Tla niso homogena po celotni globini, temveč so se v času razvoja oblikovale od nekaj centimetrov do nekaj 10 cm debele plasti – horizonti, ki se bolj ali manj razlikujejo po fizikalnih, kemičnih in biotičnih lastnostih. Pri namakanju je pomembna tudi tekstura tal v posameznem horizontu, sposobnosti zadrževanja vode v posameznem horizontu. koeficient infiltracije tal. V primeru izvajanja fertigacije, t. j. gnojenja preko namakalnega sistema, je potrebno upoštevati tudi določene kemične lastnosti tal. Tla nudijo oporo rastlinskim koreninam ter zadržujejo v sebi vodo in hranilne snovi, ki jih rastline srkajo preko koreninskih laskov. So trifazni sistem, sestavljen iz trdne, tekoče in plinaste faze. V določenem volumnu tal je količina trdne faze praktično nespremenljiva in zajema od približno 40–70 % celotnega prostora. Prazen prostor med trdnimi delci – porami – zasedata voda in zrak, ki sta v obratnem sorazmerju. Več ko je vode, manj je zraka in obratno. Pore se delijo na makro (večje) in mikro (manjše) pore. Za rastline so pogoji najboljši, ko makropore zapolnjuje zrak, mikropore pa voda. Trdna faza tal je sestavljena iz mineralnega ter iz organskega dela. Mineralni del je sestavljen iz delcev različnih velikosti, ki se delijo v sledeče teksturne (velikostne) razrede: pesek, melj in glina. V tleh so delci zastopani v različnih deležih in govorimo o peščenih tleh, peščeno-glinastih, peščeno-meljastih, ilovnatih, meljasto-glinenih ipd. – vse se kombinacije teksturnih razredov. V ilovnatih tleh so sorazmerno enaki deleži peska, melja in gline. V splošnem so peščena tla lažja in glinasta pa težja. Talne delce med seboj vežejo organska snov ter mineralna veziva v skupke, ki dajejo tlom različno strukturo, ki jo po velikosti delimo na: kepasto (delci večji od 5 cm), grudičasto (delci velikosti od 1 do 5 cm), mrvičasto (delci velikosti od 1 do 10 mm) in prašnato (delci manjši od 1 mm) ter po obliki na: kroglasto, listnato, prizmatično in poliedrično. Tekstura določa sposobnost tal za zadrževanje vode ter skupaj s strukturo določa koeficient infiltracije, ki je pomemben za izbiro kapacitete pri namakanju z razpršilci.


Kaj vaše spolno življenje pove o vas? - Ženski Svet Domov Kaj vaše spolno življenje pove o vas? Kaj vaše spolno življenje pove o vas? Spolnost vključuje štiri profile – reprodukcijo oziroma družino, poželenje kot samoizražanje, telesni užitek in potrditev bistva vaše identitete. Nekateri se poistovetijo z vsemi štirimi, večina se najbolj nagiba le k eni. Kaj pa je bistvo vašega spolnega nagona? 1. Skupaj ležita v postelji. Vi ste utrujeni, partner pa vam očitno kaže, česa si želi. Vi: a) Ga poljubite na lice in poskušate zaspati. b) Zaspite v njegovem objemu. c) Dvakrat premislite, preden se odzovete na njegove namige. d) Ste naenkrat zelo vzburjeni in 'pripravljeni za akcijo'. 2. Po vašem mnenju bi za vas obisk seks terapevta bil: d) Malo verjeten. 3. Medtem ko z družino sedite na kavču, opazite, da se je vaš otrok začel dotikati svojih genitalij. Vi: a) Razložite, zakaj se tega ne počne v javnosti. b) Otroka oštejete. c) Se smejete. d) Postanete panični. 4. Medtem ko se zunaj zabavate, vam partner pošlje sporočilo. Zaradi katerega od spodnjih sporočil bi najbolj verjetno zapustili zabavo? a) Želim si te. Takoj! b) Ljubim te. c) Čakam te skupaj z otroki. d) Pogrešam te. 5. Med brskanjem po spletu naletite na stran s pornografsko vsebino. Vi: a) Ste pretreseni in zgroženi. b) Pričnete brskati, da vidite, kaj ponujajo. c) Hitro preletite stran, da zadostite radovednosti. d) Se počutite neprijetno. 6. Kako bi seks opisali z eno besedo? 7. Kaj je za vas najboljši del seksa? 8. Za vas je predigra: c) Včasih potrebna. 9. Spolni užitek bi opisali kot: 10. Za vas je erotika: a) Prepovedano vznemirjenje ob branju Petdeset odtenkov sive. b) Jezik ljubezni. c) Potovanje odkrivanja vedno novih svetov. d) Samo sila narave. 11. Partner vas objame. Vi: a) Se mu nasmehnete. b) Ne mislite na nič. c) Čutite potrditev. d) Ga pričnete božati. 12. Pogovori o seksu so v vaši družini bili: a) Zelo redki. c) Vir opolzkih šal. Kaj pomenijo vaši odgovori? 5. 1 3 4 2 7. 3 4 1 2 8. 2 3 4 1 12. 2 3 4 1 Največ odgovorov 1 SEKS DRUŽINO DRŽI SKUPAJ Zaradi seksa se lahko včasih počutite nekoliko neugodno. V vaši družini, v kateri ste morda bili tradicionalno ali versko vzgojeni, je bilo malo ali celo nič govora o seksu. V skrajnih primerih ste celo podzavestno verjeli, da je seks nekaj umazanega, nečistega ali nevarnega, če ni povezan z oploditvijo in željo, da bi očeta svojih otrok obdržali v družinskem gnezdu. To je razlog, da se vam številne s seksom povezane podobe v današnjih medijih zdijo nespodobne. Zaradi filmov in oglasov, ki prikazujejo takšne podobe, se počutite neprijetno, saj nedvoumno podpirajo razuzdano poželenje, ki se ne konča z otroki in stabilnim družinskim življenjem. V vajinem življenju je spolnost drugotnega pomena. Vam več pomenijo drugi vidiki zveze – nežnost, komunikacija in razumevanje. Svojo zapolnitev najdete v vlogi starša in vedno poskusite zadovoljiti partnerjeve spolne potrebe, saj verjamete, da s tem omogočate stabilnost zakona. Predigra se vam zdi nepotrebna, celo užitek in orgazem morda nista del vašega spolnega življenja. Popolnoma nič ni narobe, da je družina vaša prioriteta, vendar pa bi morda bil čas, da spremenite pogled na seks kot na nekaj, v čemer lahko uživate in je lahko tudi zabavno. Največ odgovorov 2 PRI SEKSU JE NAJPOMEMBNEJŠE LJUBEČE POŽELENJE Seks za vas nima pomena brez globoke, ljubeče povezave; združitve med vami in vašim partnerjem. Kar se vas tiče, je seks manifestacija, izraz in celo najlepši del vajinih čustev, zaradi česar med vama vlada naravna privlačnost. Vas bližina ljubljene osebe izpopolni in tudi navduši. Najbolj erotični trenutki pa so tisti, ko vas partner objame in zašepeta 'ljubim te'. Tega se nikoli ne naveličate in besede neprestano iščete, saj tako ohranjate hrepenenje. Predigra se za vaju prične, še preden sploh prideta do postelje. Včasih verjamete, da se vajini duši združita v srečanju vajinih teles. Seks brez ljubezni se vam zdi žalosten, niti najmanj zanimiv in morda celo nekoliko šokanten za vaše razumevanje in prepričanje. Obojestransko zaupanje ustvari željo, da se partnerju popolnoma predate, zvestoba in priznavanja, ki vam jih izkazuje partner, pa vas spodbujajo in vzburjajo. Največ odgovorov 3 PRI SEKSU JE NAJPOMEMBNEJŠI TELESNI UŽITEK Pri seksu gre za vas za strast, izpolnitev, napetost in sprostitev ... Nič vas bolj ne poživlja kot vroča bitka med rjuhami. Poželenje v vas deluje kot lakota, ki zahteva takojšnjo in popolno zadovoljitev. V vašem pristopu do seksa prevladuje velik apetit: divje razburjenje, okrepljeni čuti in nenasiten apetit ... V tem erotičnem spopadu za vas ni tabujev; vse, kar šteje, je intenzivnost trenutka. Pogostost in izvedba sta zelo pomembna v vašem spolnem življenju. Radi eksperimentirate z različnimi položaji, prav tako vse vrste dodatkov in igrač lahko začinijo vaše avanture. Seks daje pomen vašemu obstoju, poživlja vaše čute in domišljijo, vas sprošča ter vam daje občutek, da ste globoko ljubljeni. Največ odgovorov 4 SEKS OKREPI VAŠO IDENTITETO Ste ena tistih oseb, ki se v svoji koži najbolje počuti med ljubljenjem. Ta tesna povezanost z intimnim partnerjem oba izpolnjuje in pomirja. Seks utrjuje vašo identiteto in vašo ženskost. Nežne besede, dotiki in hrepeneči pogledi so skoraj kot balet, ki pripelje vajini telesi skupaj, koža ob koži vama daje občutek, da uresničujeta svoj največji potencial. Med ljubljenjem ste najbolj podobni tistemu, kar ste v resnici, imate svobodo raziskovati in eksperimentirati, kdo ste kot ženska in kot polovica ljubečega para. Vaš partner je verjetno potrpežljiv ljubimec – v njegovem objemu se počutite varno in imate občutek, da se mu lahko popolnoma razkrijete, to pa tudi poglobi ljubezensko vez med vama.


text: 1978 (MCMLXXVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo. Dogodki 10. januar - v Nikaragvi izbruhnejo nasilne demonstracije proti Somozinem režimu po umoru kritičnega novinarja Pedra Cardenala. 24. januar - sovjetski izvidniški satelit Kosmos 954 zgori v ozračju in raztrese radioaktivne ostanke po severu Kanade. 1. februar - režiser Roman Polanski, obsojen pedofilskega razmerja, prekrši pogojni izpust in pobegne v Francijo. 15. februar - rodezijski premier Ian Smith se s črnskimi voditelji dogovori za prenos oblasti na avtohtono večino. 16. februar - zagnana je prva elektronska oglasna deska (BBS). 21. februar - med gradbenimi deli v Mexico Cityju odkrijejo ostanke velike piramide (Templo Mayor) Tenochtitlana. 2. marec - češkoslovaški kozmonavt Vladimír Remek na krovu misije Sojuz 28 postane prvi človek v vesolju, ki ni Američan ali Sovjet. 16. marec - pripadniki Rdečih brigad ugrabijo nekdanjega italijanskega premierja Alda Mora. 17. marec - tanker Amoco Cadiz nasede pred obalo Bretanije. 22. april - 16 najslavnejših reggae skupin na čelu z Bob Marley and the Wailers izvede One Love Peace Concert v Kingstonu da bi ustavili politično nasilje na Jamajki. 8. maj - Reinhold Messner in Peter Habeler izvedeta prvi vzpon na Mount Everest brez dodatnega kisika. 1. – 25. junij - v Argentini poteka svetovno prvenstvo v nogometu 1978. 22. junij - ameriški astronom James Walter Christy odkrije Haron, največji Plutonov naravni satelit. 7. julij - Salomonovi otoki postanejo neodvisna država. 11. julij - v eksploziji cisterne s propilenom blizu mesta Tarragona v Kataloniji umre več kot 200 turistov. 25. julij - rojena je Louise Brown, prvi »otrok iz epruvete«. 26. avgust - papež Janez Pavel I. nasledi Pavla VI. kot 263. papež Rimskokatoliške cerkve. 17. september - egiptovski predsednik Anvar Sadat in izraelski premier Menahem Begin po dveh tednih pogajanj v Camp Davidu podpišeta dogovore o oblikovanju mirovnega sporazuma med državama. 1. oktober - Tuvalu postane neodvisna država 16. oktober - papež Janez Pavel II. nasledi Janeza Pavla I. po enem najkrajših papeževanj v zgodovini. 3. november - Dominika postane neodvisna država. 18. november - pripadniki ameriške verske sekte Ljudski Tempelj izvedejo množični umor-samomor v svoji naselbini v Gvajani, v katerem umre 918 ljudi. 10.–11. december - večmilijonska množica demonstrira proti iranskemu šahu Mohamedu Rezi Pahlaviju v Teheranu in zahteva Homeinijevo vrnitev. 22. december - na prelomnem 11. nacionalnem kongresu Komunistične partije Kitajske v Pekingu pod vodstvom Deng Xiaopinga je ukinjena Maova politika in sprejet program gospodarskih reform. 25. december - vietnamske sile začnejo z ofenzivo proti pripadnikom Rdečih Kmerov v Kambodži. 27. december - na referendumu je potrjena španska ustava, s čimer se uradno konča 40-letno obdobje vojaške diktature. Rojstva 9. januar - Igor Zorčič, slovenski politik in pravnik, predsednik Državnega zbora Republike Slovenije 28. januar - Gianluigi Buffon, italijanski nogometaš Jasmin Handanovič, slovenski nogometaš 6. februar - Olena Zelenska, ukrajinska arhitektka, scenaristka in prva dama 7. februar - Ashton Kutcher, ameriški igralec 9. februar - Rudi Bučar, slovenski glasbenik 28. februar - Benjamin Raich, avstrijski alpski smučar 11. marec - Didier Drogba, slonokoščenoobalni nogometaš 25. marec - Jurij Zrnec, slovenski igralec, televizijski voditelj in režiser 27. april - Jakub Janda, češki smučarski skakalec 11. maj - Laetitia Casta, francoski supermodel in igralka 23. maj - Janez Benko, slovenski klarinetist 16. junij - Anja Bukovec, slovenska violinistka 20. junij - Frank Lampard, angleški nogometaš 1. julij - Ruud van Nistelrooy, nizozemski nogometaš 2. julij - Jüri Ratas, estonski politik 9. julij - Jaka Lakovič, slovenski košarkar 22. avgust - Aleš Maver, slovenski politični analitik, publicist, prevajalec in profesor 23. avgust - Kobe Bryant, ameriški košarkar 3. september - Urška Bačovnik Janša, slovenska zdravnica Tinkara Kovač, slovenska glasbenica 30. september - Andrej Jerman, slovenski alpski smučar 14. oktober - Paul Hunter, angleški igralec snookerja († 2006) Usher, ameriški pevec, plesalec in igralec 27. oktober - Vanessa Mae, britanska violinistka 12. november - Gal Gjurin, slovenski glasbenik in pisatelj 2. december - Nelly Furtado, kanadska pevka 18. december - Katie Holmes, ameriška igralka 22. december - Edo Maajka, bosansko-hrvaški raper Smrti 2. januar - Jaka Avšič, slovenski general, diplomat in politik (* 1896) 14. januar - Kurt Gödel, avstrijsko-ameriški matematik in logik (* 1906) 26. februar - Artjom Izakovič Alihanjan, ruski fizik (* 1908) 2. marec - Drago Leskovšek, slovenski gradbeni inženir (* 1888) 19. marec - Gaston Maurice Julia, francoski matematik (* 1893) 28. marec - Karl Lennart Oesch, finski general (* 1892) 16. april - Lucius D. Clay, ameriški častnik in vojaški guverner (* 1897) 1. maj - Aram Iljič Hačaturjan, armenski skladatelj (* 1903) 9. maj - Aldo Moro, italijanski politik (tega dne najden mrtev) (* 1916) 1. junij - Marija Žagar, slovenska učiteljica in knjižničarka (* 1896) 7. junij - Ronald George Wreyford Norrish, britanski kemik, nobelovec (* 1897) 1. julij - Kurt Student, nemški vojaški pilot in general (* 1890) 28. julij - Božo Vodušek, slovenski pisatelj, prevajalec in jezikoslovec (* 1905) 30. julij - Umberto Nobile, italijanski letalski inženir in raziskovalec (* 1885) 6. avgust - papež Pavel VI. (* 1897) 21. avgust - Charles Ormond Eames mlajši, ameriški oblikovalec in arhitekt (* 1907) 28. avgust - Robert Shaw, angleško-ameriški igralec (* 1927) 7. september - Keith Moon, angleški glasbenik (* 1946) 15. september - Willy Messerschmitt, nemški letalski konstruktor in poslovnež (* 1898) Ricardo Zamora, španski nogometaš (* 1901) 19. september - Étienne Gilson, francoski krščanski filozof (* 1884) 28. september - papež Janez Pavel I. (* 1912) 9. oktober - Jacques Brel, belgijsko-francoski šansonjer in igralec (* 1929) 15. november - Margaret Mead, ameriška antropologinja (* 1901) 8. december - Golda Meir, izraelska političarka (* 1898) 10. december - Ed Wood, ameriški filmski ustvarjalec (* 1924) 11. december - Vincent du Vigneaud, ameriški biokemik, nobelovec (* 1901) Nobelove nagrade Fizika - Peter Leonidovič Kapica, Arno Allan Penzias, Robert Woodrow Wilson Kemija - Peter D. Mitchell Fiziologija ali medicina - Werner Arber, Daniel Nathans, Hamilton O. Smith Književnost - Isaac Bashevis Singer Mir - Mohamed Anvar Al-Sadat in Menahem Begin Ekonomija - Herbert Simon


Brianec je nato sicer uspel odvoziti 42 krogov, toda Mercedes je imel med vsemi moštvi po prvem dnevu najmanj odpeljanih testnih kilometrov. “Zdaj je lahko biti pameten,” je dejal Bottas. “Toda da, če bi se zdaj odločali še enkrat, bi filmski dan in prvi test opravili pred začetkom testiranj. V vseh letih do zdaj je bil dirkalnik nekvarljiv, druge zadeve pa so bile preizkušene na testni mizi. Prepričan sem, da bomo prihodnje sezone razmišljali drugače, kot letos,” on je rekao.


Nakup ustreznega fiskalnega tiskalnika je izredno pomembna in izredno pomembna nalo3⁄4ba za va1e podjetje, ki nam na naslednji strani lahko veliko pomaga in nam omogoèa doseganje veliko veèjih uspehov. Vredno je spomniti se, da je nakup finanènega tiskalnika le polovica bitke. Izjemno pomembno je izbrati pravo programsko opremo za to. Izbira prave programske opreme za na1 fiskalni tiskalnik bo bistveno izbolj1ala uèinkovitost blagajnikov in pospe1ila storitve za stranke. Dobre naprave nam bodo omogoèile, da pridobimo zaupanje na1ih strank, ki je v sedanjih èasih izjemno posodobljeno, zato ne morete podcenjevati tega vpra1anja. Trenutno je na domaèem trgu uporabna razlièna programska oprema za fiskalne tiskalnike. Pri drugih programih bomo, na primer, v tovarnah in trgovinah, natanèneje, nova programska oprema potrebna za gostinske teme, hotele ali druge storitvene in komercialne prodajalne. Najbolje je, da kupite fiskalne tiskalnike in programsko opremo tega proizvajalca, zaradi tega, ker bomo 100% preprièani, da bo na1e pohi1tvo pravilno delovalo z internetnim naèrtom, in èe bomo lahko karkoli od1li v razstavni prostor, bomo hitro re1ili va1 problem. Da je v trenutnih fazah veliko trgovin, ki jih prodajajo samo fiskalni tiskalniki. Èe ne 3⁄4elite biti teme, je vredno iskati tak1ne razstavne prostore, ki ponujajo tudi pohi1tvo, kdaj in programe. & nbsp; Vèasih je bolje plaèati veliko denarja, da bi bil konec in se preprièali, da nas poljska oprema ne bo nikoli razoèarala. V sodobnem èasu je vredno vlagati predvsem v mobilne fiskalne tiskalnike, katerih izdelava obstaja na veliko 1ir1em slogu in kar je najpomembneje, njihova vrednost je zelo zanimiva. Mobilni tiskalniki so zelo primerni in izjemno funkcionalni. Potem je tu 1e privlaèna re1itev, zlasti za 3⁄4enske, ki najamejo operacijo (zdravniki, zobozdravniki. Sodoben mobilni fiskalni tiskalnik je majhen, da ga lahko varno postavimo v obièajni 3⁄4ep hlaèe. Izobra evanje osebja na raeunu Posojila za placilo znacilnosti Eist zrak eisto snov Gospodarske dejavnosti in zasebnega najema ter blagajne Milan in njegova zabava