source: wikipedia

text: 1857 (MDCCCLVII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek, po 12 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na torek. Dogodki zgrajena železnica Dunaj-Trst Rojstva 22. februar - Heinrich Rudolf Hertz, nemški fizik († 1894) 13. maj - Ronald Ross, angleški zdravnik, nobelovec 1902 († 1932) 6. junij - Aleksander Mihajlovič Ljapunov, ruski matematik, mehanik, fizik († 1918) 8. julij - Alfred Binet, francoski psiholog in izumitelj testa inteligentnosti († 1911) 30. julij - Thorstein Bunde Veblen, ameriški ekonomist, sociolog († 1929) 10. september - James Edward Keeler, ameriški astronom, astrofizik († 1900) 17. september - Konstantin Edvardovič Ciolkovski, ruski matematik, fizik, letalski in raketni konstruktor, inženir, vizionar († 1935) 26. november - Ferdinand de Saussure, švicarski filozof in jezikoslovec († 1913) 16. december - Edward Emerson Barnard, ameriški astronom († 1923) Smrti 2. maj - Alfred de Musset, francoski pesnik, dramatik (* 1810) 21. junij - Louis Jacques Thénard, francoski kemik (* 1777) 5. september - Auguste Comte, francoski pozitivistični filozof in sociolog (* 1798) 19. oktober - Johnnie Walker, škotski špecerist, ustanovitelj istoimenskega podjetja (* 1805)


Ko se partija vmešava v šport: Ljubo Jasnič sklepa gnile kompromise in kravje kupčije, a ga Smučarska zveza Slovenije podpira že 40 let


source: CulturaX

text: Zemljevid najbolj priljubljenih tujih jezikov | Jezikovna Akademija Zemljevid najbolj priljubljenih tujih jezikov Poiskali smo interaktivni zemljevid najbolj uporabljenih tujih oziroma drugih jezikov v posameznih svetovnih državah. Kateri jezik pa je poleg slovenščine najbolj uporabljen v Sloveniji? Raziskovalci iz Univerze Olivet teh podatkov žal niso našli. So pa zato toliko bolj zanimivi rezultati za nekatere druge države.


Na poselitvenem območju, kjer se oskrba s pitno vodo ne zagotavlja s storitvami javne službe, lahko lastnik stavbe zagotovi oskrbo s pitno vodo iz zasebnega vodovoda, namenjenega lastni oskrbi, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:


text: UIL: Svetovni dan intelektualne lastnine 26. aprila bodo države članice Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), med katerimi je tudi Slovenija, že osmo leto zapored praznovale svetovni dan intelektualne lastnine. Ta dan je bil izbran, ker je 26. aprila 1970 začela veljati Konvencija o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, z njim pa naj bi države članice dvignile zavest o vlogi intelektualne lastnine v vsakdanjem življenju in počastile prispevek izumiteljev in umetnikov k razvoju družb po vsem svetu. Osrednja tema letošnjega svetovnega dne so inovacije in spodbujanje spoštovanja intelektualne lastnine. Urad RS za intelektualno lastnino se je pridružil praznovanju svetovnega dne z organizacijo konference za novinarje 23. aprila 2008. Sporočilo generalnega direktorja WIPO Kamila Idrisa Svetovni dan intelektualne lastnine postaja vse bolj priljubljen. Odkar ga je WIPO pred osmimi leti uvedel, se vsakoletnemu praznovanju pridružuje vse več vlad in organizacij. Običajni ljudje se morda sprašujejo, čemu ves ta hrup okoli intelektualne lastnine. Kakšno težo imajo avtorska pravica, patenti, modeli ali blagovne znamke v primerjavi z resnimi problemi, kot je na primer globalno segrevanje, ali stvarmi, ki nam začinjajo življenje, kot je na primer gledanje nastopa najljubših športnikov na letošnjih olimpijskih igrah. Odgovor je naslednji: brez pravic intelektualne lastnine številne nove tehnologije za reševanje globalnih problemov ne bi uzrle dne in ne bi bilo prenosov velikih športnih dogodkov, ki so nam danes v razvedrilo in nas združujejo. Na svetovni dan intelektualne lastnine praznujemo ne le izjemno moč človeške ustvarjalnosti, temveč tudi pravice intelektualne lastnine, ki ustvarjalnost pomagajo usmerjati, ji dajejo dodaten zagon in jo spreminjajo v pomemben dejavnik gospodarskega, kulturnega in družbenega razvoja. Iznajdljivost človeške vrste nas je od izuma prvega kolesa pripeljala do nenapornih letalskih prevozov in zadnje generacije tehnologij čistih goriv. Vodila nas je od risb na stenah votlin do tiskarskih strojev in naprej do interneta, ki nam je položil svet dobesedno pod prste. Dala nam je tehnični napredek, ki omogoča skakalcem s palico skočiti še višje, nogometašem brcniti žogo še dlje in milijonom običajnih smrtnikov standard, ki si ga še pred nekaj generacijami nismo mogli niti predstavljati. WIPO si prizadeva uporabljati intelektualno lastnino kot sredstvo za izkoriščanje in razširjanje moči človeške ustvarjalnosti in inovativnosti, da bi lahko ljudje vseh dežel in vseh skupnosti koristili njene sadove. Zato na svetovni dan intelektualne lastnine izražamo spoštovanje izumiteljem in umetnikom, velikim in malim, ki bogatijo naše življenje s sadovi svojih izvirnih misli in ustvarjalnih vizij. Njihove pravice intelektualne lastnine, ki so jih pridobili zaradi svojih posameznih ali skupinskih darov, zaslužijo naše občudovanje, varovanje in spoštovanje.


source: fineweb

text: Sodišče v Tennesseeju, ZDA, zavrnilo uporabo fMRI kot detektorja laži Grega Repovš, 31. 5. 2010 Napredek metod za slikanje možganov, predvsem hiter razvoj funkcijske magnetne resonance (fMRI), v zadnjih desetletjih nakazuje vse večje možnosti “branja možganov” - uporabe slikovnih metod za sklepanje o tem, kateri kognitivni procesi v danem času potekajo v možganih in kakšna je njihova vsebina. S hitrim razvojem tehnologije se odpirajo številne zamisli o praktični uporabi tovrstnih metod, spremljajo pa jih pomembna etična vprašanja. Med bolj kontroverzne sodi zamisel o uporabi fMRI kot detektorja laži. Z merjenjem možganske aktivnosti ob podajanju odgovorov na ključna vprašanja naj bi metoda omogočala spremljati čustvene odzive posameznika ter aktivnost tistih možganskih področij, za katere se smatra, da se vključujejo v procese potlačevanja resnice in oblikovanja neresničnih odgovorov. Kljub vzpodbudnemu napredku metod slikanja možganov, znanstveniki s področja kognitivne nevroznanosti opozarjajo, da naše trenutno poznavanje delovanja možganov ter zbrano znanje o procesih vključenih v oblikovanje laži, ne omogoča dovolj zanesljive presoje (ne)iskrenosti posameznika. Stokovnjaki s področja nevroetike opozarjajo na dve pomembni dilemi, ki jih je potrebno razrešiti pred pričetkom uporabe fMRI (ali katerekoli druge sorodne metode) kot detektorja laži. Prva dilema se nanaša na splošno vprašanje t.i. kognitivne zasebnosti - kdo in v kakšnih primerih ima pravico s pomočjo nevroznanstvenih metod posegati v zasebnost posameznikovih misli in umskih procesov. Druga dilema pa se nanaša na zanesljivost metode same. Pred njegovo morebitno uporabo je namreč potrebno zagotoviti, da nikakor ne bi prišlo do situacije, v kateri bi metoda iskrene odgovore posameznikov po napačnem označila za laži. Kljub naštetim dilemam v ZDA že obstajajo ponudniki uporabe fMRI kot detektorja laži. Medtem ko jih nekatera podjetja uporabljajo za svoje notranje potrebe, sodišča doslej niso priznavale veljavnosti te metode. Pobuda za spremembo stališča do uporabe fMRI kot detektorja laži je pred kratkim prišla s strani obrambe psihologa Lorne Allan Semrau, obtoženega goljufije in zlorabe javnih sredstev, ki je želela fMRI uporabiti kot dokaz nedolžnosti obsojenega. Uporabo fMRI v tovrstne namene je kot ekspertna priča zagovarjal Steven Laken, izvršni direktor podjetja Cephos, ki trži tovrstne storitve, proti njej pa sta pričala Marcus Raichle, nevroznanstvenik z Univerze Washington v Saint Louisu in Peter Imrey, biostatistik iz Klinike Cleveland. Sodišče je na podlagi pričanj zaključilo, da ne obstajajo zadostni dokazi, ki bi pričali, da uporaba fMRI izpolnjuje obstoječe standarde, ki zahtevajo, da je metoda empirično preverljiva, izpostavljena strokovni recenziji, ima znan delež napak in je splošno priznana v relevantni znanstveni skupnosti. Sklep sodišča ni splošno zavezujoč, vseeno pa bo pomembno vplival na nadaljni proces uveljavljanja fMRI kot detektorja laži. Več informacij lahko najdete na naslednjih naslovih: Paraplegik brcnil prvo žogo na svetovnem prvenstvu v Braziliji BBC News, 16. 6. 2014 Kaj nam barva oči pove o doživljanju bolečine? MedPage Today, 26. 5. 2014 Delovanje nevronov v čelnem režnju podgan, ki se naučijo nadzorovati stres The Journal of neuroscience, 19. 2. 2013 Arhiv novic2013


OFF se ne rešuje z denarjem Škotska premierka Nicola Sturgeon je napovedala, da bo na Škotskem po novih parlamentarnih volitvah, ki bodo maja, potekal še referendum o neodvisnosti od Združenega kraljestva. Predvideva, da bo omenjeni referendum o neodvisnosti potekal v začetku prihodnjega štiriletnega sklica škotskega parlamenta. Škotska nacionalna stranka SNP, na čelu katere je premierka, bi tako zmago na volitvah tolmačila kot strinjanje državljanov o razpisu novega referenduma o neodvisnosti. Na zadnjem referendumu o neodvisnosti od Združenega kraljestva leta 2014 so Škoti to možnost zavrnili s 55 odstotki glasov proti. Premierka tokrat računa na spremembo politične klime zaradi brexita, to politično kalkulacijo pa podpirajo tudi javnomnenjske raziskave, ki kažejo na podporo škotski neodvisnosti. Ostajamo na Otoku. Velika Britanija bo naslednje leto uvedla strožji nadzor konkurenčnosti, da bi obvladovala tržno moč Googla in Facebooka. Tehnološka giganta naj bi svoj dominantni položaj uporabljala za preganjanje manjših podjetij in tako poslabšala položaj njihovih uporabnikov. Pravila bo določala posebna enota Urada za konkurenco in trg s kratico CMA. V CMA so letos navedli, da potrebujejo novo zakonodajo, da bi lahko omejili monopolistične poslovne prakse omenjenih podjetij. V največji makedonski opozicijski stranki VMRO-DPMNE so pozvali prebivalce k protestom proti politikam premierja Zorana Zaeva. Obtožili so ga razprodaje makedonskih nacionalnih interesov. Kot so navedli, vlada in Zaev “kupčujeta z našim jezikom, narodom, identiteto in zgodovino”. Vodja opozicijske VMRO-DPMNE Hristijan Mickoski je Zaeva tudi pozval, naj odstopi. V intervjuju za bolgarsko tiskovno agencijo BGNES je Zaev govoril o prizadevanjih svoje države, da bi Bolgarijo prepričala v umik blokade začetka pristopnih pogajanj z Evropsko unijo. Med drugim je povedal, da Izjave so naletele na hude kritike in očitke zgodovinskega revizionizma. Predsednik Makedonije Stevo Pendarovski je povedal, da je spor med državama možno rešiti le ob spoštovanju obeh narodov in izogibanju pastem zgodovinskega revizionizma, ki počiva na političnih konstruktih. Bolgarija blokira vstop Makedonije v EU zaradi vprašanj, povezanih z jezikom in identiteto. Zahteva namreč, naj Makedonija prizna, da sta jezik in identiteta tamkajšnje države umetna tvorba iz časov Jugoslavije. Za Bolgarijo je makedonski jezik dialekt bolgarskega. Za potrebe uradnih besedil Evropske unije predlaga poimenovanje “uradni jezik Republike Severne Makedonije”. Madžarski premier Viktor Orban je povedal, da bo Madžarska podprla Poljsko v nadaljevanju spora zaradi nedavnega blokiranja 1,8 milijarde evrov. Tako sta se Madžarska in Poljska 1000 združili proti “vladavini prava” za pristop k večletnemu proračunu in skladu za obnovo Evropske unije, če slednja ne spremeni svojih pogojev. Orban je v izjavi za javnost v Budimpešti ob prisotnosti poljskega premierja Mateusza Morawieckega povedal, da se “debata ne more rešiti z denarjem”. Povedal je še, da so tisti, ki povezujejo vprašanje vladavine prava in financiranja v krizi, neodgovorni, saj so takrat potrebne hitre odločitve za pomoč gospodarstvu. Premierja predlagata “dvotirno reševanje spora”, da bi se finančni paket sprejel po hitrem postopku, ločeno pa bi začeli pogovore o spremembah pogodbe Evropske unije. Dodal je, da je potreben razgovor o tem, ali je treba “vzpostavljati zvezo med vladavino prava in finančnimi interesi Unije”. Dober prijatelj premierjev Viktorja Orbana in Mateusza Morawieckega, premier naše deželice, Janez Janša, bo 8. decembra odpotoval v državno tvorbo Izrael. Spomnimo, Slovenija je na začetku meseca na skupščini Svetovne zdravstvene organizacije glasovala proti resoluciji za trajno oskrbo palestinskih ozemelj s cepivi in drugo zdravstveno opremo. Kaj bo počel v Izraelu sredi pandemije, še ni znano. Omenjena pandemija in rekordna smrtnost v naši državi prav tako nista ustavili Janševe vlade, da se ne bi pripravljala na odprtje slovenskih smučišč. Janez Janša meni, da “smučanje v rokavicah in čeladi ter vožnja z žičniško napravo in masko ne bi smela predstavljati zdravstvenega problema”. Slednji Janša je sicer direktor smučišča Krvavec. Ustavno sodišče je zadržalo izvrševanje občinskega odloka o razpisu svetovalnega referenduma, na katerem bi prebivalci Rogoze odločali o spremembah poštne številke. Na pobudo vlade, da preveri ustavnost in zakonitost razpisanega e-referenduma v občini Hoče - Slivnica tako občani o tem ne bodo mogli odločati to nedeljo, kot je bilo predvideno. Krajevna skupnost Rogoze je predlagala, da bi sedanjo poštno številko 2204, ki sicer pripada sosednji občini Miklavž na Dravskem polju, zamenjali za poštno številko 2311. Temu nasprotuje ministrstvo za javno upravo, a tudi ministrstvo za notranje zadeve občini ni želelo predati volilnega imenika. Vlada je namreč mnenja, da občina ne razpisuje referenduma o vsebini, ki sodi v njeno pristojnost, še zlasti problematična pa je elektronska oblika glasovanja, ki je referendumska zakonodaja ne predpisuje. Ministrstva očitno ne moti referendum v Rogaški Slatini, kjer bo kljub epidemiološki situaciji 13. decembra prišlo do običajnega fizičnega glasovanja, volivci bodo pa glasovali o postavitvi slavnega razglednega stolpa.


Center za metodologijo in informatiko


text: Razpis za koriščenje apartmajev DPS v letu 2022 | Društvo psoriatikov Slovenije Razpis za koriščenje apartmajev DPS v letu 2022 Tako kot vsako leto, tudi letos razpisujemo možnost koriščenja društvenih apartmajskih zmogljivosti v Termah Olimia – Podčetrtek (apartma s štirimi ležišči) in Termah 3000 – Moravci (apartma s tremi ležišči). Letovanje v navedenih kapacitetah je možno skozi celo leto. Termini so 7-dnevni in so za leto 2022 napisani na hrbtni strani prijave. Menjave so ob nedeljah. Cena najema za apartma v Termah Olimia je 45 € na dan, oziroma 315 € za 7-dnevni termin. Cena najema za apartma v Termah 3000 je 40 € na dan, oziroma 280 € za 7-dnevni termin. V ceno so zajete karte za kopanje v bazenih (največ 4 v Termah Olimia in največ 3 v Termah 3000). Cena najema pokriva tudi čiščenje apartmaja ob odhodu (razen kuhinjske posode in hladilnika). V ceno uporabe apartmaja ni vključena turistična pristojbina in jo plačajo uporabniki enot v kraju letovanja po predpisanih cenah tamkajšnje upravne enote. Razpisu je priložena Prijavnica za koriščenje apartmajskih kapacitet DPS. Prijavnico pošljite najpozneje do 15. novembra 2021 na naslov: DRUŠTVO PSORIATIKOV SLOVENIJE, Engelsova ulica 6, 2000 Maribor ali na elektronski naslov info@drustvo-psoriatikov.si Prijavnico lahko izpolnite tudi preko spletnega obrazca, ki ga najdete pod zavihkom O društvu (Apartmaji). Priporočamo, da v prijavi navedete dva termina, kdaj bi želeli letovati. Najlažje razporedimo tiste, ki napišejo »kjerkoli – kadarkoli«. O odobritvi ali neodobritvi letovanja bodo člani pisno obveščeni z obvestilom do konca leta 2021. Za koriščenje društvenega apartmaja vsak član ob prejemu obvestila v roku 30 dni plača 20% avans, ostalih 80% pa najkasneje 10 dni pred odhodom. V primeru neopravičene odpovedi se teh 20 % ne vrača. Strokovni sodelavec uporabniku izda oziroma pošlje napotnico – vavčer po prejemu potrdila o plačanem najemu apartmaja. V kolikor članu dodeljen termin ne odgovarja, ga mora odjaviti najpozneje 30 dni po prejemu obvestila. Član lahko iz upravičenega razloga (bolezen, smrt v družini, itd.) na osnovi pisnega dokazila odjavi koriščenje apartmaja. Po uporabi vsak član napiše poročilo o letovanju, ki ga prejme zraven napotnice. V nasprotnem primeru odgovarja za vse pomanjkljivosti, ki bodo ugotovljene v naslednji izmeni. V društvenih apartmajih domače živali niso dovoljene. Vse ostale podrobnosti in navodila lahko najdete v Pravilniku – naši objekti na spletni strani. Vsem članom, ki ste poravnali letošnjo članarino, se najlepše zahvaljujemo. Tiste, ki tega niste storili, prosimo, da to formalnost uredite čim prej. Za vse dodatne informacije se lahko obrnete na predsednika g. Jana Korena na tel. št. 041 630 991. Lepo vas pozdravljamo in vam želimo prijetno bivanje v naših apartmajih.


Už jsme doma Channel Zero ob 21:00: Dub Lab: Dub Lab: Rio Dub, Reggae, Roots, Dancehall ... A-Tovarna ROG: Modri kot ob 20:00: solo koncert. Nabral se mi je par tem in tekstov in jih dajem skupi. Dost bo impro. Torej tehnično: kitara, ukulele, glas, mogoče še kaj. Vsaj 15min zamude. (ne več kot 30) Vabljeni, bo mraz in pečke in čaj, ampak vseen se dobr oblečte. Matej K Glasba izven: Cankarjev dom, Linhartova dvorana ob 20:00: Abonma Glasbe sveta - Saz’iso Albanija Tradicionalne glasbe iz Albanije nismo slišali v Sloveniji vse od leta 1992, ko je na Drugi godbi nastopila družina Lela. Saz'iso je zasedba virtuoznih glasbenikov, ki sicer živijo na različnih delih Evrope, da bi se občasno zbrali in predstavljali svoje veščine obiskovalcem koncertov. Po izidu albuma At Least Wave Your Handkerchief At Me, ki je izšel za Glitterbeat, najboljšo založbo glasb sveta, v produkciji legendarnega Joeya Boyda (producent Pink Floyd, Nicka Draka ...) in snemalca Jerryja Boysa (Buena Vista Social Club, Ali Farka Toure) je zasedba razprodala turnejo po Veliki Britaniji in navduševala na številnih festivalih po Evropi. , 15, 20, 23, 12* EUR Činčin ob 20:00: Jazz Ponedeljek: BorZ Bor Zakonjšek je izurjeni bobnar, kitarist in avtor, ki se predaja klasiki, jazzu, afriški, afrokubanski, vzhodnjaški muziki, bluzu in funku. Soustanovitelj benda Moonlight Sky je koncertiral doma in v tujini, glasbeno pot pa nadaljeval s skupino CikCak, v kateri je igra muziko, zgrajeno na izročilu malijskih blues kitaristov. Kot bobnar je sodeloval tudi z Dejanom Lapanjo, Tadejem Koširjem, Galom Gjurinom, Igorjem Leonardijem, Lolito, Prismojenimi profesorji bluza, Katjo Šulc, Matijo Krečičem ... V zasedbi BorZ se predstavlja v afrobeat-funk-blues-jazz zgodbi, z bendom, ki ga ob njem tvorijo še saksofonistka Jasna Kmetec (redna gostja Prismojenih profesorjev), basistom Aljošo Strugo in kitaristom Julijanom Eričem (soustanovitelj Profesorjev). Razvijajo glasbo, ki je v našem prostoru nekaj svežega in se počasi odpirajo širšemu občinstvu. Igrajo glasbo trenutka ter se prepuščajo spontanim občutkom, kjer prostor in čas dobita novo dimenzijo. Jasna Kmetec (saksofon) Julijan Erič (kitara) Aljoša Struga (bas) Bor Zakonjšek (bobni) Vstpnine ni Galerija ŠKUC ob 21:00: Ropotarnica XIX - Ayankoko je umetniško ime Davida Vilaylecka iz Francije. Gre za solo projekt, ki zajema eksperimentalno in sodobno glasbo, musique concrete, zvočno umetnost, noise in živo elektroniko. Projekt Ayankoko se je začel pojavljati leta 2004 izključno pri spletnih založbah: Amp-recs, Headphonic, Colin Johnco Records, HazardRecords, TecnoNucleo, DrainingBeatsontheBrain, Dog-Eared Records in Echo Obscura. V tem obdobju je tudi ustanovil svojo lastno spletno založbo Ayan Records, zvočno zbirko na arhive.org, kjer je trenutno na voljo že več kot 40 izdaj. Ayankoko je doslej gostoval po Franciji, na Švedskem, v Švici, Nemčiji, Avstriji, na Nizozemskem in Belgiji, na Poljskem, Češkem, v Sloveniji, na Hrvaškem, v Srbiji ter na Madžarskem. S koreninami prvotno v kitarski improvizaciji se David Vilayleck s projektom Ayankoko pogosto ukvarja z vprašanjem o zaznavanju zvoka, o njegovi surovi naravi, o opredelitvi glasbe, o pojmih grdega in lepega in napaki v danem prostoru. Med njegovimi pomembnejšimi sodelovanji je treba omeniti tista z Reform Art Unit z Dunaja, Trashvortex collective iz Pariza, Engelstiere iz Berlina in sodelovanje z bobnarjem dua Knalpot – Gerrijem Jaegerjem iz Amsterdama ter z likovnim umetnikom Laurenom Rodzom. Vstopnina: 1 EUR Kavarna Kino Šiška ob 21:30: IMPRONEDELJEK Bogdana Herman – vokal Samo Kutin – hurdy-gurdy in zvočila Jure Tori – harmonika Boris Janje – kontrabas Teater, razstave, predavanja...: Šentjakobsko gledališče ob 19:30: Maraton v režiji Marka Bulca Vstopnina: Od 7 EUR dalje SNG Drama: Veliki oder ob 19:30: Emilia Galotti Mala drama ob 20:00: O čem govorimo, ko govorimo o ljubezni MGL: Veliki oder ob 18:00: Trač, komedija mala scena ob 20:00: Vse o ženskah Mini teater ob 20:00: Naj bo konec lep Stara mestna elektrarna ob 20:00: Improvokacije: Manifest improvizacije Vstopnina: 10EUR redna cena, 7EUR študenti, dijaki, upokojenci, 4EUR samozaposleni v kulturi Rdeča dvorana, Magistrat od 19:30: Jakobu Ježu ob 90. jubileju: Brez vstopnine - - - Center in Galerija P74 ob 18:00: Krajine in zemljevidi. Javno vodstvo, vodil bo umetnik Voranc Kumar. Brez vstopnine Galerija TR3 ob 19:00: Adrian Paci: Dediščina razseljenosti, likovna razstava Brez vstopnine - - - Atrij ZRC ob 19:00: Znanstveni Slam Eventbrite Na Znanstvenem slamu 2018 se bo predstavilo deset raziskovalcev z različnih področij znanosti. Dogodek bosta popestrila novinarka Maja Ratej z Vala 202 in stand-up komik Aleš Novak. Brezplačne vstopnice KOŽ ob 19:30: Nova frekvenca: Igor Bezget Kitarist Igor Bezget bo na tokratnem srečanju v pogovoru z univ. dipl. muzikologinjo, kritičarko in ustanoviteljico portala Jazzetna razkril razloge, zakaj se tako rad podaja v prima vista snemanja albumov ter kaj je tisto, zaradi česar se v svojem ustvarjanju posveča predvsem glasbi trenutka. Prav tako bo spregovoril o združevanju jazzovske glasbe z world glasbo, multiinstrumentalnosti in poučevanju. Pogovoru sledi solistični koncert. Cankarjev dom, Štihova dvorana ob 20:00: 200. obletnica rojstva Fanny Hausmann Brezplačne vstopnice Slovensko mladinsko gledališče ob 20:30: Don Juan v Deželi pridnih Vodi: Boštjan Narat Gost: Alenka Zupančič Don Juan je ključna osebnost jeseni 2018 v Slovenskem mladinskem gledališču; 19. novembra se bo zato ustavil tudi v Deželi pridnih. Z njim se bomo soočili s pomočjo filo 1000 zofinje Alenke Zupančič, ene najprodornejših intelektualk slovenskega prostora zadnjih desetletij. Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature: 18:00 Plašč – Tina Vrščaj in Katja Ložar (predstavitev knjige) Tina Vrščaj je pisateljica in prevajalka. Napisala je romana Zataknjena v pomladi (2010) in Odradek (2012) ter pravljico za otroke Plah, plašen, najplašnejši Tapatapata (2017). Tokrat pa bomo prisluhnili besedi o njenih odraslih zgodbah – resnobnih, erotičnih in humornih. Ključno vprašanje je: Kaj skrivamo pod plaščem? Pogovor bo vodila Katja Ložar. 20:00 Lezbično gledališče in gledališče čišče – Maja Šorli (predavanje) Ali v Sloveniji obstajajo uprizoritve, ki jih lahko razumemo kot primer lezbičnega gledališča? Kako sploh konceptualizirati ta pojem in ali ima model takšnega gledališča v Sloveniji lahko prihodnost? In kaj je gledališče čišče, žanr, ki ga je Maja Šorli v Manifestu za novo gledališče v reviji Dialogi leta 2017 definirala kot obrobno, a hkrati osvobojeno gledališko prakso. V predavanju bomo skupaj poiskali teoretsko presečišče med tema dvema pojmoma in gledališki užitek, ki ga obe praksi lahko ponudita danes. Maja Šorli je urednica, raziskovalka, avtorica umetniških in strokovnih gledaliških besedil, dramaturginja, scenaristka in pedagoginja. Doktorirala je leta 2011 na UL AGRFT, kjer je zaposlena kot raziskovalka, predvsem pa je samozaposlena v kulturi kot dramaturginja. Leta 2014 je objavila znanstveno monografijo Slovenska postdramska pomlad (Knjižnica MGL). Souredila je monografije Skupnost emancipiranih misli in teles (Emanat, 2018), Hibridni prostori umetnosti (UL ARGFT in MASKA, 2012) in Dinamika sprememb v slovenskem gledališču 20. stoletja (UL ARGFT in MASKA, 2010). Cikel predavanj Feminizem danes pripravljata Jasmina Založnik in Katja Čičigoj, v sodelovanju s KUD-om Anarhiv (v okviru programa Škratova čitalnica). Kinoteka: ponedeljek zaprto. Kinodvor: 18:30 Zimske muhe (Všechno bude), Olmo Omerzu / Češka, Poljska, Slovaška, Slovenija / 2018 / 85' Film ceste o fantovskem prijateljstvu in neustavljivi mladostniški želji, da bi nekaj doživel, pa čeprav ne veš natančno, kaj. Na Češkem živeči slovenski režiser Olmo Omerzu (Družinski film) je za svoj tretji celovečerec prejel nagrado za najboljšo režijo v Karlovih Varih. 20:30 Hiša, ki jo je zgradil (Jack The House That Jack Built), Lars von Trier / Danska / 2018 / 155' Zloglasni danski provokator in persona non grata Lars von Trier se po sedemletnem izgonu vrača v Cannes s svojim doslej najbolj šokantnim in kontroverznim filmom, ki je na festivalu sprožil tako množično zapuščanje dvorane kot stoječe ovacije. Zaradi eksplicitnih prizorov nasilja mlajšim od 15 let ogled filma prepovedan.


Lahko bi vedela,


text: Vrhunski medicinski dosežki skozi nagrado Medis Awards | LUKSUZ. — Naš vsakdanji kruh. 27 Jun, 2018 | Izpostavljeno, Zdravje Medis Awards je poseben dogodek. Lastno zdravje znamo najbolj ceniti takrat, ko opazimo spremembo na slabše. Podoben je javen odnos do zdravstva. Dosežki na področju medicine, znanosti in farmacije so prepogosto spregledani. Namesto javnih pohval za vlaganja v razvoj, nove raziskave in medicinska upanja smo večkrat priča izpostavljanju napakam, nezaupanju v strokovnost zdravnikov in farmacevtov. Redkokdaj se zavemo, da se je v zadnjih 150-tih letih povprečna življenjska doba iz 40 dvignila na 80 let. In to ravno zaradi razvoja diagnostike in zdravljenja. Medis Awards zdaj že peto leto zapored skuša spremeniti javno klimo dojemanja raziskovalnih dosežkov. Ljudem odpira oči, da je v medicini tudi veliko truda in pozitivnih zgodb. »Kultura dobi precej medijskega prostora in kulturniki imajo na voljo veliko nagrad, ki spodbujajo pisatelje, pesnike, filmske in druge ustvarjalce,« je med drugim omenil predsednik žirije Medis Awards prof. dr. Matija Tomšič, dr. med., revmatolog, ki srčno upa, da bo število priznanj tudi v medicini naraščalo premo sorazmerno s številom nagrad v kulturi. »Ni večjega zanosa kot priznanje za garaško opravljeno delo, to je vedno motivacija za nadaljnje presežke v stroki.« In prav to, da je za nekim raziskovalnim projektom v medicini ali farmaciji, skrito ogromno dela, tudi prostega časa, uspeha pa je potem lahko deležna širša družba, pogosto niti ne vemo.Medis že peto leto zapored Mednarodni natečaj Medis Awards za izjemne dosežke v medicini (International Medis Awards for Medical Research), ki poteka že peto leto zapovrstjo v srednji in jugovzhodni Evropi, je dobrodošel pristop k prepoznavanju odličnosti. Neodvisna žirija, ki jo sestavljajo strokovnjaki iz sedmih držav, je ponovno razpisala natečaj za znanstveno-raziskovalna dela zdravnikov in farmacevtov. Ti morajo poleg redne klinične prakse raziskovati in razvijati naprednejše metode diagnostike in zdravljenja, kar daje nagradi Medis Awards poseben pomen. Pobudnik in donator teh nagrad, ki jih je osnovala ob obletnici podjetja, je Družba Medis. Odločitev, da dodatno čestitajo odličnosti v stroki, je Tone Strnad, mag. farm., ustanovitelj družbe Medis, pojasnil: »Po 25 letih uspešnega dela na področju medicine in farmacije smo ugotovili, da je veliko izjemnih raziskovalnih zgodb, ki jih pišejo zdravniki in farmacevti. Njihovi raziskovalni dosežki so zelo odmevni in cenjeni v tujini, večinoma pa ostajajo neopaženi in neprepoznani v naši družbi. Prepričani smo, da zaslužijo priznanje, saj pomembno vplivajo na razvoj diagnostike in zdravljenja.« Težave slovenskih zdravnikov in farmacevtov Pomen širjenja dobrih praks in pozitivnih zgodb v zdravstvu je toliko bolj pomembna ob dejstvu, da je negativna nastrojenost do zdravništva precejšnja. Med drugim se v Zdravniški zbornici Slovenije soočajo z odhodom belih halj na delo v tujino. Točnih podatkov ni, vendar naj bi v preteklih petih letih odšla v tujino generacija zdravnikov, vsako leto približno 20 trideset zdravnikov, kar bo v prihodnjih letih zaskrbljujoče. Vodstvo zbornice zato spodbuja vse dogodke in objave, kjer so predstavljeni dosežki članov. »Večina naših zdravnikov dela dobro in bolniki so z njimi zadovoljni, vprašanjih zdravstvenega sistema večkrat vprašajo za nasvet tudi nas zdravnike in zobozdravnike,« je kritično komentirala trenutno stanje dr. Zdenka Čebašek-Travnik, dr. med., predsednica Zdravniške zbornice Slovenije, ki je prepričana, da se dobre zgodbe pišejo s pomočjo medijev. Čebaškova meni, da je vendarle treba pokazati malo več zaupanja v domačo stroko, saj bomo s tem preprečili tudi odhajanje zdravnikov v tujino. Nekaj podobnega menda doživljajo farmacevti, saj se v Sloveniji soočajo s slabimi delovnimi pogoji in ne tako visokimi dohodki, kot si morda kdo predstavlja. Nenazadnje je njihovo delo zelo odgovorno. Število farmacevtov v zdravstveni dejavnosti na 100.000 prebivalcev je med najnižjimi v EU. »Prepričan sem, da je podobnih zgodb, ko posamezniki s svojo zagnanostjo in znanstveno odličnostjo poleg rednega dela razvijajo nove metode diagnostike in zdravljenja, še veliko. To potrjujejo tudi rezultati in dosežki prejemnikov Medis Awards. Prav je, da se takšnim strokovnjakom zahvalimo za njihov prispevek. Hkrati pa so tovrstni natečaji in nagrade tudi spodbuda za vse ostale,« je k razmišljanju predhodnice dodal mag. Matjaž Tuš, mag. farm., predsednik Slovenskega farmacevtskega društva. Slovenski dosežki v svetovnem merilu Nagrade Medis Awards so namenjene prepoznavanju, spodbujanju in nagrajevanju odličnosti v zdravstvu, za dobro bolnikov, kar sta s konkretnima primeroma ponazorila nagrajenca iz prejšnjih let doc. dr. Matjaž Homan, dr. med., in Alja Črnej, dr. med. S kolegi gastroenterologi je doc. dr. Matjaž ugotavljal, da je pri otrocih, ki morajo opraviti kolonoskopijo, bistveno bolje uporabiti ogljikov dioksid kot zrak. Leta 2015 je objavil rezultate raziskave v ameriški medicinski reviji Gastrointestinal Endoscopy z visokim dejavnikom vpliva IF 6,5 in prejel nagrado Medis Awards. Oftalmologinja Alja Črnej, dr. med., je s prim. mag. Vladimirjem Pfeiferjem, dr. med., oftalmologom na Očesni kliniki v Ljubljani, opravila prvo presaditev umetne roženice pri nas, kar je bil izjemen in odmeven medicinski uspeh. Umetna roženica se sicer že uporablja izven Evrope, v Evropi pa so jo do sedaj uporabljali samo v raziskovalne namene. CE oznako, ki je pogoj za uporabo v Sloveniji, je dobila predlanskim. Pred tem je zdravnica poseg preizkusila na miših in za študijo prejela zmagovalno priznanje Medis Awards 2015. Največji uspeh je občutil bolnik, ki je bil zaradi poškodbe slep kar dvajset let. Alja Črnej, dr. med., je uspeh pojasnila z občutji operiranega bolnika: »Za gospoda so drevesa spet zelena, ponovno vidi na uro na koncu hodnika, živi mnogo kakovostneje, zanj sta to sreča in veselje.« Ta akcija ni zatiskanje oči pred napakami, sistemskimi ali osebnimi, kadar do njih pride. Je dokaz, da je mogoče izpostaviti tiste primere odličnosti v medicinsko-raziskovalni sferi, ki so izjemne, pomembne. Tako za zavedanje, da gre za pomembno področje našega življenja kot prihodnost in blaginjo celotne družbe. Tone Strnad, mag. farmacije, pobudnik Medisovih nagrad Prijave za Medis Awards 2018 potekajo vse do 15. septembra Letos lahko zdravniki in farmacevti oddajo svoje študijske prispevke s področij farmacije, gastroenterologije, ginekologije, intenzivne medicine (z anesteziologijo), nevrologije, oftalmologije, pediatrije, pulmologije (z alergologijo) in revmatologije. Prijavijo se lahko strokovnjaki iz Avstrije, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Hrvaške, Madžarske, Makedonije, Slovenije in Srbije. Strokovna žirija bo pod drobnogled vzela prejete prispevke, ki imajo dejavnik vpliva IF, večji kot 1,5. To pomeni, da so bila raziskovalna dela predhodno objavljena v ugledni tuji strokovni reviji. Letošnja podelitev nagrad Medis Awards 2018 bo v Sarajevu 29. novembra. Novost so tudi nagrade in priznanja za finaliste. Več o prijavah na


Katedra za analizo politik in javno upravo


Piškotke uporabljamo, da bi vam omogočili nemoteno in prijetno uporabniško izkušnjo na naši spletni strani.


IGRA O ANTIKRISTU: Oratorij po mariborski nadškofiji Visoka pričakovanja so vselej slaba popotnica premieram, toda ob tolikšnem dvigu prahu, medijskem pompu in žgoči obravnavani temi, kot jih je prinašala Igra o antikristu: Oratorij po mariborski nadškofiji, je bilo težko predvideti kaj drugega kot nestrpno masovno čakanje velikega dogodka, ki je bil za povrhu v celotnem formatu uprizorjen samo enkrat. Spektakularnost je bila torej dogodku vpisana, še preden se je ta zgodil. In spektakularnost se je nadaljevala tudi na umetniško interpretativnem nivoju, plazila se je po odru Gallusove dvorane, kot da bi na vsak način želela zapolniti njen veličastni volumen, pri tem pa pozabila na svojo vsebino in namen. In vendar – kdo ne bi bil poln pričakovanj? Provokativne tematike o zlomu mariborske nadškofije in njihovih huronskih dolgovih se je lotil angažiran umetniški kolektiv Was ist Maribor? (Sebastijan Horvat, Andreja Kopač, Matjaž Latin, Aljoša Ternovšek), poznan kot pronicljiv, kritičen in oster oznanitelj ter interpret družbenih anomalij. Načeloma sicer fokusirani na lokalne problematike so z obravnavo škandalov mariborske nadškofije vendarle posegli v vseslovenski interes. Navsezadnje se ustvarjalci tudi v spremnem besedilu sklicujejo na dejstvo, da gre za največjo dolžniško zgodbo v času države Slovenije, ki kronološko pomeni začetek razkroja socialne države. Pomislek bi namreč bil, da bo dogodek zaradi prostorske premestitve – prvenstveno naj bi bil izveden v SNG Maribor – izgubil težo in neposredno sporočilnost, da zaradi dislociranosti naslo 1000 vnikom ne bo dovolj »u fris« povedal, kar jim gre. Toda to se je izkazalo kot še najmanjši problem oziroma sploh ne. Nad odrom se je namreč razpenjala ogromna zračna panoramska fotografija mariborskega Slomškovega trga, bilo je jasno: gre za Maribor in smo v Mariboru. Povedni, a suhoparni fotografski dokument, ki je nastopal le kot informacija, ne pa tudi interpretacija, se je na koncu izkazal enakovreden v učinku kot vse ostalo nadaljnje dogajanje na odru. Vsebina oratorija, glasbo zanj je ustvarila Nana Forte, se je naših vrlih kardinalov lotila tako plakatno in zamejeno, da se je nemogoče znebiti občutka, kako je mogoče, da je bila tako »idealna« priložnost, da se končno javno in z vso neizprosno ostrino spregovori o temnih lisah RKC, povožena, kastrirana in v svoji kritičnosti zreducirana na minimum. Kaj se je zgodilo, da je kolektiv podlegel tako sploščeni in drznosti oropani postavitvi? V ideji sicer inovativno in obetajoče spajanje vzvišenega, sakralnega opernega petja in »pritlehne«, z materializmom in napuhom prepojene vsebine, se je v realizaciji izkazalo kot medlo in nekomunikativno, zgolj v službi forme in estetike, nikakor pa ne provokativno, kaj šele kot moment žlahtne distance ali komičnega učinka. Pa morda to še ne bi bilo tako usodno, če ne bi bila besedilna predloga in posledično razvoj dogodkov tako naivno, kot slikanica, že skoraj boleče strahopetno zastavljena. Kolektiv se je očitno odločil, da se ne bo vrgel v raziskovalno delo, da ne bo dregnil v nadškofijsko osje gnezdo na avtorski način in z lastno raziskovalno interpretacijo, ampak za material uporabil že obstoječe informacije, ki so znane vsakemu povprečnemu konzumentu množičnih medijev. Zdi se, da uprizoritev kot svoj osrednji komentatorski adut jemlje nekakšen neuspeli cinizem in ne kritičnosti. To je razbrati tako iz dialogov kot režijskih smernic, ki do likov – Anton Stres, Ivan Štuhec, Franc Rode, Mirko Krašovec, Anton Martin Slomšek – pristopajo na eni strani posmehljivo, po drugi pa docela neškodljivo in trivialno. Liki se v sporadičnem tempu valijo iz karamboliranega bemfla na klančini. V »pojoča« usta jim vstavljajo naivne izgovore, prelaganje krivde drug na drugega, testirajo njihovo odgovornost do ljudstva, a namesto zareza v samo resnico raje v strahu zganjajo njeno parodijo. Toda to, kar pritiče njim kot polfiktivnim likom, se na koncu pretopi v celostno konceptualno podobo dogodka, torej tudi njenim avtorjem. Če sta bila cinizem in zajebantsko moraliziranje mišljena kot tista politična gesta, ki bo cerkvene figure ponižala in osmešila, je očitno prišlo do nesporazuma. Neartikuliranost postavitve, ki se čuti kot posledica negotovosti v samem ustvarjalnem početju, se navsezadnje pokaže tudi v nizanju raznolikih režijskih žanrov, ki se med seboj nejasno referirajo in povezujejo, so prej epizode same zase, zgolj za hip atraktivne, in ko popustijo, obvisijo v zraku. Naj bo to vpadli rešilni avto, sarkastično simulirana amputacija okončin slehernika, brizganje krvi do stropa in kolažni videofleši s »pregrešnimi« vsebinami. Ali pa, dalje, metafizična pojava Antona Martina Slomška kot simbola slabe vesti aktualnih nadškofijskih »grešnikov«, vizualno impozantna stoterica prostovoljcev v funkciji ljudstva in spremstvo zbora kot morebitnega antičnega elementa. Ter naposled sestop v realnost z angažiranjem liliputanca kot konferansjeja, ki nas izvrže iz fikcije, če je slučajno kdo sploh padel vanjo. Vse je, očitno, le cirkus. Brez vzpostavitve odločnega konteksta in brez stališča.


vnetje ušes mastitis herpes zvin gležnja bradavice diabetično stopalo hemeroidi poškodbe vnetja želodčna kislina akne bolečine v sklepih obraba sklepov opekline prebava prehlad bolečine v mišicah išias kašelj podpludbe trn v peti zanohtnica vnetje sečil zvini bronhitis glivice vnetja dihal bolečine v želodcu bolečine v hrbtenici piki žuželk krči otekline rane utrujenost otiščanci vnetje grla vnetje dlesni alergija na sonce udarci


text: 1716 (MDCCXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na sredo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Evgen Savojski premaga Turke pri Petrovaradinu. Rojstva Smrti 5. avgust - Silahdar Damat Ali Paša, veliki vezir (* 1667) 14. november - Gottfried Wilhelm Leibniz, nemški filozof, matematik, fizik, zgodovinar, jezikoslovec, knjižničar, diplomat lužiško srbskega porekla (* 1646)


Sn�ma� po�tu ot��ek kol BOSCH Sn�ma� - po�et ot��ek kol, BO 0265007924 | Autok�eft BOSCH Sn�ma� - po�et ot��ek kol BO 0265007924, 0265007924 V�robce:BOSCHK�d:BO 0265007924 Cena s DPH:1 240,- 869,-U�et��te:30 % / na 1 ks 371,-Doprava:99,- (nad 5.000,- ZDARMA)SklademSkladem ve skladuDoru�en� na adresu:zbo�� bude doru�eno do 2-6 dn�;p�edpokl�dan� datum doru�en� v �ter� 1. 11. 2016Osobn� odb�r:zbo�� bude p�ipraveno v pond�l� 31. 10. 2016 odpolednev prodejn�:Autok�eft, s.r.o. D�lka kabelu: 1200EAN:3165144131281 LAND ROVERSSB 5001 33 ROVERSSB 5001 33 Nahrazeno: 0 265 007 778


text: Ernst Karl Abbe, nemški fizik, optik, poslovnež, in družbeni reformator, * 23. januar 1840, Eisenach, vojvodina Veliko Saška-Weimar-Eisenach, † 14. januar 1905, Jena, Nemčija. Abbe je skupaj s Friedrichom Ottom Schottom in Carlom Zeissom postavil temelje sodobne optike. Z znanstvenim delom v optiki je omogočil razcvet Zeissove tovarne v Jeni iz majhne Zeissove delavnice iz leta 1846. Razvil, konstruiral in dodelal je mnoge optične inštrumente: refraktometer, daljnogled s prizmami, objektive za fotokamero, daljinomer, itd. Bil je solastnik podjetja Carl Zeiss, znanega nemškega proizvajalca raziskovalnih mikroskopov, teleskopov, planetarijev in drugih optičnih sistemov. Življenje Abbe se je rodil v Eisenachu, v veliki kneževini Sachsen-Weimar-Eisenach, dandanašnji Turingiji. Izhajal je iz skromnih razmer — njegov oče je bil delovodja v tkalnici. Ob podpori očetovega delodajalca je lahko obiskoval srednjo šolo in s precej dobrimi ocenami izpolnil splošne pogoje za vpis na univerzo. Ob koncu srednje šole je bilo že jasno čutiti njegovo nadarjenost za znanost in pa njegovo močno voljo. Tako se je kljub zaostrenim denarnim okoliščinam v družini, njegov oče odločil, da sina podpre pri študiju na univerzah v Jeni (1857—1859) in Göttingenu (1859—1861). Med svojim časom kot študent, si je z inštrukcijami pomagal izboljšati svoje dohodke. Očetov delodajalec ga je še naprej finančno podpiral. 23. marca 1861 je pridobil naslov doktorja filozofije v Göttingenu. Obranjeni disertaciji sta sledili dve kratki zaposlitvi, v Observatoriju v Göttingenu in pri Physikalischer Verein v Frankfurtu na Majni (tj. pri združenju državljanov, ki se zanimajo za fiziko in kemijo - ustanovil ga je Goethe leta 1824 in še vedno obstaja tudi danes). Dne 8. avgusta 1863 je pridobil na univerzi v Jeni naziv univerzitetnega predavatelja. Leta 1870 je sprejel mesto izrednega profesorja za fiziko in matematiko v Jeni. Leta 1871 je poročil Elso Snell, hčerko matematika in fizika Karla Snella, enega od svojih učiteljev. 1878 je postal predstojnik astronomskih in meteoroloških observatorijev v Jeni. Leta 1889 je postal član Bavarske akademije znanosti in umetnosti. Bil je tudi član Saške akademije znanosti. Leta 1891 so ga oprostili učnih obveznosti na Jenski univerzi. Delo Leta 1866 je postal direktor razvoja v podjetju Optični aparati Zeiss, kjer je 1868 iznašel apokromat, to je mikroskopsko lečo, pri katerih je tako primarna kot tudi sekundarna barvna okvara odstranjena. Razvil je kot prvi refraktometer in ga opisal v knjižici, objavljeni leta 1874. Odkril in opisal je Abbejevo število, to je mero za odvisnost lomnega količnika od valovne dolžine pri prozornih snoveh, in pa Abbejev kriterij, po katerem kotna ločljivost ne more biti manjša od količnika valovne dolžine in premera aperture. Ko je že bil profesor v Jeni, ga je podjetnik Carl Zeiss, v želji, da mu Abbe pomaga izboljšati procese v proizvodnji optičnih inštrumentov, pritegnil k sodelovanju; izdelava teh inštrumentov je dotlej v veliki meri temeljila na poskusih in napakah. Abbeju je v leta dolgih naporih, ki so ga spremljali tudi neuspehi, uspelo razviti teorijo optike v mikroskopih in praktične metode za nadzor kakovosti. Carl Zeiss je tako odtlej bil sposoben izdelovati mikroskope, katerih značilnosti so bile vnaprej predvidene in znane. Carl Zeiss se je leta 1875 odločil, svojemu prijatelju ponuditi solastništvo v podjetju, tako da je odtlej Ernst Abbe kot tihi solastnik velik del svojih sil in zmožnosti posvetil rastočemu podjetju. Abbe je prvi uporabil izraz numerična apertura za sinus polovičnega kota, pomnožen z lomnim količnikom medija med pokrivnim stekelcem in lečo. Po mnenju mnogih je zaslužen za odkritje meje ločljivosti mikroskopa in za leta 1873 objavljeno formulo: Helmholtz je formulo navedelv članku iz leta 1874, s pripombo, da jo je prvi izpeljal Lagrange, ki je bil umrl pred 61 leti. Abbe je spadal v tabor pristašev odprte aperture, argumentiral je, da je ločljivost mikroskopa konec koncev omejena z aperturo uporabljene optike, da pa gre tudi za odvisnost od drugih parametrov, ki jih je poleg aperture treba pri razvoju objektivov upoštevati. Abbe je leta 1874 v članku z naslovom »A Contribution to the Theory of the Microscope and the nature of Microscopic Vision« trdil, da je ločljivost mikroskopa obratno sorazmerna njegovi aperturi, vendar formule za omejitev ločljivosti mikroskopov ni navedel. Čeprav so formulo zgoraj teoretično kot prvi izpeljali drugi, je pošteno reči, da je bil Abbe prvi, ki je do tega zaključka prišel eksperimentalno. Objektivi, ki so bili plod sodelovanja Abbeja in Zeissa, so imeli idealno geometrijo za poti žarkov, tako da je lahko Abbe eksperimentalno potrdil, da apertura, ne pa ukrivljenost ali lega leč, postavlja zgornjo mejo za ločljivost. Abbe je enačbo prvič objavil leta 1882. V tem članku je Abbe navedel, da njegove teoretične in eksperimentalne raziskave potrjujejo gornjo enačbo. Po mnenju Abbejevega sodobnika, H. E. Frippa, ki je članke tako Abbeja kot Helmholtza prevedel v angleščino, so prispevki obeh avtorjev enakovredni. Abbejeve raziskave, katerih cilj so bili visoko kakovostni objektivi, so pripeljale do pomembnih dosežkov, kot sta recimo diagnoza in korekcija optične aberacije, brez katere pri objektivih ni mogoče doseči meje ločljivosti po enačbi zgoraj. Poleg sferne aberacije je Abbe tudi odkril Abbejev sinusni pogoj, ki pravi, da morajo v optičnem sistemu, za katerega želimo z difrakcijo omejeno prenosno funkcijo, žarki imeti konstantno kotno povečavo po celotni porazdelitvi kotov. Abbe je izumil po njem imenovan kondenzor, ki se v mikroskopih uporablja za osvetljevanje vzorca. Med svojim dejavnim sodelovanjem pri Carl Zeissu je tudi uvedel osemurni delavnik, kot spomin in odgovor na 14-urno vsakodnevno garanje svojega očeta. Leta 1891 je ustanovil in finančno omogočil Fundacijo Carl Zeiss za znanstvene raziskave. Priznanja Poimenovanja Po njem se imenuje krater Abbe na Luni in asteroid glavnega pasu 5224 Abbe. Izbrana dela Abbe je bil pionir na področju optike, načrtovanja leč in mikroskopije; za sodobnike je bil avtoriteta. Zapustil nam je številne publikacije s svojimi dognanji, izumi in odkritji. Spodaj je seznam publikacij, katerih avtor je, med njimi se najde tudi veliko povezav do skeniranih strani (Google Knjiga). Glej tudi Abbe-Königova prizma Abbejev diagram Abbejev refraktometer Abbejev sinusni pogoj Abbejeva prizma Abbejevo število Abbejeva napaka Porro-Abbejeva prizma aberacija v optičnih sistemih izračun lastnosti stekla Sklici Viri Nadaljnje branje Zunanje povezave Basic Principles of Refractometers (and Polarimeters) Stran o Ernstu Karlu Abbeju Univerze svetega Andreja Molecular Expressions's biography Abbe Refractometer podjetja Carl Zeiss iz 1904 Carl Zeiss AG - zgodovina Akademsko drevo Ernsta Karla Abbeja na Physics Tree Nemški izumitelji Nemški fiziki Nemški optiki Steklo Mikroskopija Diplomiranci Univerze v Göttingenu Doktorirali na Univerzi v Jeni Nemški akademiki Člani Pruske akademije znanosti Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni Diplomiranci Univerze v Jeni Predavatelji na Univerzi v Jeni


text: Némščina (nemško Deutsch) spada v zahodno vejo germanskih jezikov. Z okoli 140 milijoni govorcev spada med največje svetovne jezike. Govorijo jo predvsem v Nemčiji, Avstriji, Lihtenštajnu, večjem delu Švice, Luksemburgu, na Južnem Tirolskem v Italiji, v Opoljskem vojvodstvu (v Šleziji) na Poljskem, v vzhodnih provincah Belgije, delih Romunije ter v Alzaciji v Franciji. Nezanemarljive nemško govoreče manjšine ostajajo v nekdanjih kolonijah, kot je Namibija, ter v vzhodnoevropskih državah, kot so Češka, Slovaška, Romunija, Kazahstan, Madžarska, Ukrajina in Rusija. Tudi ločine, kot so Amiši in nekateri Menoniti govorijo narečje nemščine. Približno 120 milijonov ali četrtina prebivalcev Evropske unije govori nemščino kot materni jezik. Nemščina je kot tuji jezik tretja najbolj priljubljena na svetu in druga v Evropi (za angleščino), v ZDA ter na Japonskem. K nemškemu jeziku spadata dve glavni narečni skupini: visoka nemščina in nizka nemščina. Medtem ko je visoka nemščina doživela premik soglasnikov (hochdeutsche Lautverschiebung), je nizka nemščina - kot nizozemščina, angleščina in skandinavski jeziki - ohranila stare germanske soglasnike. Visokonemška narečja pa delimo v dve podskupini: zgornjo ter srednjo nemščino. Visokonemški knjižni jezik je imel svojo podlago v pisarniškem jeziku saške kneževine šestnajstega stoletja, ki ga je Martin Luther uporabljal v svojem prevodu Svetega pisma iz grščine oz. hebrejščine. Z Biblijo se je razširil prav ta knjižni jezik po celi Nemčiji in je v 17. stoletju tudi izpodrinil nizko nemščino kot uradni jezik v severni Nemčiji. Okoli leta 1000 so govorili nemška narečja med Vogezi (danes Francija) in reko Saale ter med rekama Eider in zgornjo Adižo. Z nemško vzhodno kolonizacijo med sledečimi stoletji se je nemščina postopoma razširjala do Pomorjanske, Šlezije in Vzhodne Prusije, do Flensburga ter do Karavank. Največje jezikovno območje je imela na začetku dvajsetega stoletja. Po 2. svetovni vojni je izgubila območja vzhodno od Odre, Lužiške Nise, Krušnih gora in Bavarskega gozda (Šumava) zaradi izgona tamkajšnjega prebivalstva. V 90. letih 20. stoletja so postopoma uvedli nov pravopis, ki je zastarela pravila glede dvojnih soglasnikov, ponavljajočih se kombinacij črk ipd. naredil bolj logična. Dvojni soglasniki (mednje iz zgodovinskih razlogov štejemo tudi tz) se lahko pojavijo samo za kratkimi samoglasniki. Kombinacije črk (npr. st) se sedaj napišejo tolikokrat, kolikokrat se izgovorijo (npr. selbstständig), pri sestavljenih besedah se po novem lahko neka črka ponovi tudi več kot dvakrat zaporedoma (npr. Schifffahrt). Razčiščena je tudi zmeda glede ß, ki se lahko pojavi le za dolgimi samoglasniki, za kratkimi pa se po prvem pravilu lahko pojavi le ss. V švicarski nemščini črke ß ne uporabljajo, namesto nje zmeraj pišejo ss. Slovnica Samostalnik – das Substantiv V nemščini so samostalniki pisani z veliko začetnico. Imajo člen, ki določa spol samostalnika. Samostalniki poznajo dve slovnični števili, in sicer ednino ter množino. Lahko jih sklanjamo. Določimo jim lahko: spol: moški (Maskulinum – der), ženski (Femininum – die) in srednji (Neutrum – das) število: ednina (Singular) in množina (Plural) sklon: imenovalnik (Nominativ), rodilnik (Genitiv), dajalnik (Dativ) in tožilnik (Akkusativ) Člen – der Artikel Člen stoji pred samostalnikom in izražajo spol, število ter sklon samostalnika. Ločimo določne in nedoločne člene. Na osnovi členov tvorimo tudi pridevnike, ker sklanjajo po podobnem vzorcu. Nedoločni člen – der unbestimmte Artikel Nedoločni člen zaznamuje novo, še prvikrat imenovano informacijo besedila. Nedoločni člen ne pozna množinske oblike. Zanikamo ga s 'kein'. Določni člen – der bestimmte Artikel Določni člen označuje iz besedila že znano enoto, ki jo ponovno omenjamo oz. jo dodatno označimo s pomočjo prilastka. Sklici Zunanje povezave German 101 German for beginners and travelers (v angleščini) Deutsche Rechtschreibung (v nemščini): stran o novem nemškem pravopisu Göthejev institut - stran o novem pravopisu Nemško - slovenski spletni slovarček Visokonemški jeziki Jeziki Avstrije Jeziki Belgije Jeziki Brazilije Jeziki Danske Jeziki Francije Jeziki Madžarske Jeziki Kazahstana Jeziki Luksemburga Jeziki Nemčije Jeziki Namibije Jeziki Romunije Jeziki Rusije Jeziki Švice Jeziki v Trentinskem - Zgornjem Poadižju Pregibni jeziki


- poskrbeti, da javni vodovodi potekajo po javnih prometnih površinah in intervencijskih poteh na tak način, da je omogočeno vzdrževanje vodov in priključkov;


Molicare Skin, pena za zaščito kože (100 ml) | Lekarnar.com Kozmetika Molicare Skin vam je na voljo 15% ugodneje. Redna cena 7,33€ Molicare Skin pena za zaščito kože s nevtralnim pH kožo ščiti pred mokroto in preprečuje rdečenje in mehčanje kože. Za oreh pene nanesite na prizadeti del telesa; kožo varuje 4 do 6 ur. 6,42€ 5,46€ - rok uporabe 09/2020 - 6,38€ 5,42€


Otroški bombažni copati Sassy – fuksija M62 – Sassy Knitwear Domov > Seznam izdelkov > Copati, Otroški copatki > Otroški bombažni copati Sassy – fuksija M62 Velikost Izberi možnost20/21 (do 13,5 cm)22/23 (do 14,5 cm)22/23 (do 14,5cm)24/25 (do 15,8 cm)26/27 (do 17 cm)28/29 (do 18,3 cm)30/31 (do 19,5 cm)32/33 (do 20,3 cm)34 (do 21,5 cm)35 (do 22,5 cm)36 (do 23,5 cm) Počisti Šifra: M62 Kategoriji: Copati, Otroški copatki Oznake: Copati, Dekliški copati, Fuksija, Nedrseči copati, Otroški copatki, Rdeči copati, Roza copati, Sassy copati, Sassy pletenine, Sliprs, Šolski copati, za otroke Bodi prvi ocenjevalec “Otroški bombažni copati Sassy – fuksija M62” Prekliči odgovor Copati natikači Sassy fluffy – vijolični


text: 330. je četrto desetletje v 4. stoletju med letoma 330 in 339. D-0330.


Šest simptomov, ki jih ne smete prezreti 🌡 Domov Online Doctor Šest simptomov, ki jih ne smete prezreti V večini primerov boleče in boleče občutke niso simptomi nastanka resnih bolezni, vendar so nekatere vrste simptomov obvezno testirane. Če opazite enega od naslednjih pojavov, se posvetujte s svojim zdravnikom: 1. bolečine v prsnem košu Ko gre za bolečine v prsnem košu, je bolje biti varen, kot da bi obžalovali. Vsako bolečino v prsnem košu, še posebej v primeru potenja, visokega krvnega tlaka, kratkega dihanja ali slabosti, mora nujno oceniti strokovnjak. Bolečine v prsnem košu ali visok krvni tlak so lahko znaki srčnega obolenja ali srčnega napada, še posebej, če so ta občutja opazovana med vadbo ali telesno aktivnostjo. Poleg tega lahko bolečine v prsih kažejo druge težave; na primer, imate krvni strdek, ki je prišel in se premakne v pljuča. Če imate v prsih občutek tesnosti ali težo, in ta pogoj traja dlje kot nekaj minut ali izgine in se vrne, prosite za pomoč. Ne poskušajte ga prenašati. 2. Slabost v okončinah Če občutite šibkost ali otrplost v rokah, nogah ali obrazu, je to lahko znak kapi, še posebej, če se ta simptom pojavi na eni strani telesa. Poleg tega so znaki možganske kapi nezmožni vzdrževati ravnotežje telesa, omotico in težave pri hoji. Poiščite pomoč takoj, če se je vaš vid nenadoma poslabšal, imate hudo glavobol, ali ste zmedeni ali imate težave z govorjem in govori. Ta proces je odkrit v zgodnji fazi pogosto reverzibilen. Ne zamujajte zahteve za zdravstveno oskrbo. Pokliči rešilca. Če jemljete zdravilo, ki se raztopi v strdku, 4,5 ure po pojavu prvega simptoma možganske kapi, lahko zmanjšate tveganje za dolgotrajno prizadetost po kapi. 3. boleče in boleče občutke hrbta spodnjega dela noge Ti občutki so lahko simptom krvnega strdka v nogi. Ta pojav se imenuje globoka venska tromboza (DVT). To se lahko zgodi, če ste dolgo v sedečem položaju, na primer na dolgi vožnji vlaka ali med dolgim letom, ali če ste bili bolni in ste dolgo ležali v postelji. Če nastane krvni strdek, se morda počutite boleče, ko stojite ali hodite. Pojavi se lahko tudi oteklina.Noga je ponavadi rdeča in boleča in se lahko poveča v primerjavi z drugo nogo. Normalno je, če po vadbi počutite boleče občutljivost. Ampak, če opazite rdečico in občutek pekoč občutek v kraju, kjer je otekanje ali bolečina, pokličite svojega zdravnika. Prav tako lahko preverite prisotnost znaka Homance (bolečine mišic teleta med palpacijo in z maksimalno drsalno fleksijo stopal). Če poskušate upogniti svoje prste, in obstajajo boleče občutke, lahko to prav tako govori v prid krvnega strdka. Ampak ne zanašajte se samo na ta znak. Če je noga vroča, rdeča in nabreknjena na eni strani, se obrnite na enoto za intenzivno nego. Pomembno je ujeti krvni strdek, preden se zlomi in blokira krvni obtok, kar lahko privede do različnih zapletov. 4. Krv v urinu Vzrok krvi v urinu je lahko nekaj stvari. Če imate kri v urinu in imate občutek bolečine na vaši strani ali hrbtu, imate morda ledvične kamne. Kamen ledvic je majhen kristal minerala in soli, ki tvori v ledvicah in poteka skozi kanal, ki odstrani urin. Če želite diagnosticirati prisotnost kamnov, lahko vaš zdravnik naroči rentgenski ali ultrazvočni pregled.Pri rentgenskih žarkih se slike organov vašega telesa ustvarjajo z uporabo majhnih odmerkov. Ultrazvok ustvarja slike z zvočnimi valovi. V nekaterih primerih lahko ledvični kamni pridejo z urinom. To je zelo boleč proces. Včasih vam lahko zdravnik pove, da morate odstraniti ledvični kamen. Če imate kri v urinu in pogosto se pojavi uriniranje ali pekoč občutek, ko urinirate, imate lahko močno okužbo mehurja ali ledvic. Ne obiščite zdravnika, še posebej, če imate vročino. Če opazite kri v urinu, vendar ne občutite bolečin, je to lahko znak raka ledvic ali mehurja, zato se posvetujte z zdravnikom. 5. Hlačenje Težave z dihanjem je treba takoj obravnavati. Če med dihanjem skašate ali poslušate zvok zvokov, se posvetujte z zdravnikom. Če ne opravite nujne ocene bolnikovega stanja in primernega kirurškega zdravljenja, lahko dihanje hitro postane težavno in celo katastrofalno. Ta bolezen lahko nastane zaradi astme, bolezni pljuč, hude alergije ali izpostavljenosti kemikalijam.Vaš zdravnik bo ugotovil, kaj povzroča in kakšno zdravljenje je potrebno. Če imate alergijsko astmo, bo alergist ali pulmolog opravil načrt zdravljenja, ki bo pomagal obvladati bolezen in zmanjšati število poslabšanj. Poleg tega lahko piskanje povzroči pljučnica ali bronhitis. Ali kašelj z rumeno ali zeleno sluz? Ali imate vročino ali težko dihanje? Če je tako, imate morda bronhitis, ki se lahko spremeni v pljučnico. 6. Mislil sem na samomor Če se počutite brezupno ali ujete, ali če menite, da nimate več razloga, da bi živeli več, potrebujete pomoč. Pogovori s strokovnjakom lahko pomagajo premagati krizo. Obrnite se na nujno sobo v bolnišnici ali v psihiatrično kliniko. Zdravnik ali strokovnjak za duševno zdravje se bo pogovarjal z vami, da vam pomaga ostati varen in premagati ta težek čas. Oglejte si video: Cómo Reparar un Disco Duro doñado✅ externo o interno. Victoria HDD SSD ← Načrtujte zdravo nosečnost Vse, kar morate vedeti o panju → Seksualno življenje in problemi v zvezi z odnosom Faktorji tveganja za senilno demenco Nizke ravni estrogena pri ženskah: vzroki, simptomi in zdravljenje


Obozujem dober kruh, tale pa je prvi v mojem zivljenju, ki sem ga sama zamesila in spekla. Da je poleg vsega se bolj zdrav od obicajnega, ker je narejen iz drozi, je pa ekstra bonus! Hvala @polabekeraj za cudovito d(r)ozivetje! #good #food #sourdoughbread #wildyeastbread #ryebread #sourdoughlove #drozivetje #polabekeraj


text: Ostalo Archives - Page 2 of 4 - Moj jedilnik Kaj je mali servis? V praksi večkrat slišimo besedni zvezi mali servis in veliki servis. Ali vemo, kaj pomeni mali servis? Je to samo menjava motornega olja in filtra olja? Ali se pri tem servisu naredi še kaj? Kdo opredeli, kaj vse vsebuje tak servis? Gre pravzaprav za redni servis, ki ga proizvajalec predpiše za [...] Pandemija koronavirusne bolezni je dodobra spremenila naš vsakdan. Že skoraj dve leti nam dneve krojijo razkuževanje rok, ohranjanje telesne razdalje in skrb glede tega, ali se bomo okužili in kako bo bolezen potekala pri nas. Pomemben del boja proti covidu so tudi obrazne maske, ki ob pravilni uporabi pomagajo pri omejevanju širjenja bolezni. A kmalu [...] Ali si želite oblikovati fantastične grafike, infografike, tiskovine in druge uporabne vsebine za vas ali za vaše podjetje? Ste že slišali za program Canva? Canva je free design tool. Orodje, ki služi oblikovanju. Deluje v oblaku, in to pomeni, da do nje dostopamo preko spletnega brskalnika ali aplikacije na mobitelu/tablici. Podpira oblikovanje objav za vsa [...] Morda je včasih težko ugotoviti, ali imate suhe oči, saj so simptomi raznovrstni, a prav gotovo vam je takoj jasno, da je vaš vid zamegljen. Vse več dokazov je, da obstaja močna povezava med suhimi očmi in zamegljenim vidom. Zamegljen vid je pogost simptom suhih oči, ki ga lahko ublažite z zdravljenjem, značilnim za bolezen [...] Tečaj angleščine je najučinkovitejše orodje za učenje angleščine na daljavo ali od doma- je orodje, ki nam omogoča vpogled v tuji svet, brez tega da bi nujno morali zapustiti svoj dom in odpotovati kilometre stran ali celo preživeti nekaj mesec v tujini – kar je sicer odlična izbira in pospeši učenje tujega jezika, a da [...] Prehranska dopolnila za rekreativne športnike Rekreativni športniki po celem svetu vsako leto zapravijo ogromne količine denarja za vitamine, minerale in druga prehranska dopolnila. Ali je to nujno potrebno? Poskušali bomo predstaviti pomen naravne in nepredelane prehrane v primerjavi s tabletami in napitki. Katera prehranska dopolnila za rekreativne športnike so še posebej koristna in kakšni so nasveti pri izbiri multivitaminskih dodatkov. [...] Darilo za materinski dan – kaj podariti, kje kupiti? Darilo za materinski dan – vsako leto, ob istem času, za isto mamo. Ste vprašali, koliko daril ste že namenili mami, če ste ji darilo podarjali od vrtca dalje? Tam se namreč ponavadi začne! To, da osmislimo materinski dan in vzgojiteljice pridno silijo k delu male otroke k voščilnicam in podobnim majcenim podrobnostim za drage [...] Izdelki iz industrijske konoplje [kje vse jih najdemo in kakšni so] Ena izmed treh najbolj znanih in uporabnih vrst konoplje, je industrijska konoplja. Poleg njenih že znanih pozitivnih učinkov za zdravje, je konoplja izredno uporabna tudi v tekstilni, gradbeni, papirni, kozmetični industriji in še kje. V čem je njena posebnost in kako jo lahko uporabimo, in kaj vse se najde med izdelki iz industrijske konoplje, izveste [...]


🌍 Kaj jesti v Pekingu - 2019 Mongolska jagnjetina, sladkovodni rakovi s čilijem in slaščičastimi piščali s sladkimi vrehi ocvrtih spomladanskih čebul, kuhanih pred vami. Peking prikazuje najboljše kitajske (in sosednje) okuse z nekaj presenetljivimi dodatki. Boste našli pekinško hrano, ki je prav tako močna kot njeni prebivalci, ne da bi se izognili cvrtju, česnu, čili, fermentirani soji in vsem ostalim, ki prinašajo drzne okuse. Riž je velik na jugu, kjer rahlo raste v zmernih podnebjih, vendar pa kitajska prestolnica predseduje s pogosto frigidnega severa, kjer pšenica goji in polnjenje grižljajev, kot so kruh in ročno vlečeni rezanci, so ključni sponke, -zero temperature. Ne zapustite kitajske prestolnice, ne da bi poskušali te pikantne jedi. Pekinška pečenka (北京 烤鸭, Běijīng kǎoyā) Najbolj znana jed v Pekingu, pekinška raca v Pekingu je hrustljava na zunanji strani in sočno na notranji strani, narezana narezana. Na voljo boste z lahkimi palačinami, v katere boste kupite rezino raca in spremljajoče strani, kot sta fermentirana zrnca fižola, kumare in spomladanska čebula. Pekinška raka je bila prvič omenjena v kraljevskih kuharskih knjigah v času dinastije Yuan (13. stoletje), vendar pa ni prišla v ospredje do začetka 1900-ih, ko so nekdanji imperialni kuharji začeli odpirati restavracije pečenih rakov zunaj obzidja palače. Za pripravo raca kuharji najprej napihnejo ptico s pihanjem zraka med kožo in telesom. Nato krtačijo kožo in vlijejo vrelo vodo čez raco. Nekateri kuharji dodajo še sladkorni sladkor na kožo, tako da po praženju svetijo zlato rjavo. Lìqún restavracija Roast Duck Qiánmén Quánjüdé Pečena restavracija Dàdǒng Pečena restavracija Kumice (饺子, jiǎozi) Krompirja imajo občutljivo kožo pšenične moke okoli toplih, vlažnih kozic ali svinjine. Več presenetljivih sestavin vključujejo sladko koruzo in jamo, medtem ko ima popolno kumino kontrastno kostanjevo kostanjev ali česnovega drevesa. Meseca s krompirjevim luninjem postrežejo s paro, ocvrto ali v juhi, ki se prodaja po številu cmokov ali teže - a jiǎng (približno šest kepic) ali bàn jīn (približno 30, dovolj za dve osebi ali solo solncem). Uporabite svoje palčke, da jih delite z ene tablice - kitajsko. Na svoji mizi najdete črni rižev sir in dimljeno čilijevo olje, da bi se oblekli v vašo majhno potapljaško omako. Bodite pripravljeni na to, da se vsebina sočnatega cmokanja po ustih zažene z okusom. Vroči vam bomo vročo skledo jiǎozi tāng, ki je bujon, v katerem so štrukli kuhani in čisti nežni čistilec za naslednji okusni zakuh ljubezni. Restavracija Bǎoyuán Dumpling Bǎihé vegetarijanska restavracija Žájiàng rezanci (炸酱面, Zhájiàngmiàn) Žvrsti, iztisnjeni ročno izvlečeni pšenični rezanci so preliti z mleto svinjino v zmanjšani rumeni-sojini pasti, zmanjšani v tej klasični pekovski rezanci. Da bi izravnali zasvojenost slanosti omako, je sveža zelenjava postavljena na stransko julienned kumare, hrustljavo redkev in v sodobnem Pekingu sočen fižol ali edamam (sveža soja). Ljubko obračate prelive skozi rezance, da dosežete razmerje med okusom in rezancem po vaših željah in tiho razrežete. Vegetarijanska različica zamenja svinjino za tofu. Žájiàng rezanci so zelo priljubljena in kopirana jed - Koreanci vedo, da je to povsod jajangmyeon. Peking Imperial Cuisine (宫廷菜, gōngtíng cài) Dine kot cesar dinastije Qing (1644-1911) in njegovo dvorišče je na posodah s fantastičnimi imeni ("Buddha skoči čez steno"), basne, zapletene zaslone (zelenjava, izklesana v zmaje, ribe in vrtnice), trditve o zdravilnih kakovostne (kože-beautifying jelene tetive) in sveže, popustljive, nenavadno kitajske sestavine (pokrovače, abalone, bambus poganjki, ginseng). Vsaka restavracija ima različne recepte, odvisno od družine, iz katere izvirajo. Te jedi lahko zvok poznajo, vendar so natančno pripravljene, kot so sočne medene kozice, počasi pražene v kamnitem peči, dokler njihove lupine niso krhke, ampak se talijo v ustih. Imperialna kuhinja je lahko draga gostoljubnost, vendar je vredno priti v razkošno zgodovinsko vzdušje (poletna palača, ki jedo koga?) In sveže sestavine so služile na fini kitajski, žadni ali drugi dragoceni jedilni pribor. Posoda je narejena tako, da je lahka in deljena, tako da lahko preizkusite več jedi, podobno kot degustacija. Ploščat (饼 bǐng) Zlati opečeni pekovski izdelki in pecivo dobijo v številnih okusnih oblikah v prestolnici Kitajske in naredijo polnjenje hrane na ulici, kuhanega na kraju samem ali delujočega restavracijskega starterja.Najpogostejši bǐng v Pekingu vključujejo: Tako enostavno - sijajna krepasta plošča, ki je obložena s spomladansko čebulo. Toda tekstura testa je kompleksna, luskasta in žvečljiva. Celotna stvar je nezahtevno ocvrt, da bi resnično pustila to čudovito čebulo okus pop. Razrežite jih, da si delijo, zato si lahko ogledate, zakaj nekateri trdijo, da je ideja za italijansko pico prišla iz teh majhnih ploščic. Pekinška pražena pita ima zlato opečeno, tanko-hrustljavo skorjo, polnjeno z bogato, mleto jagnjetino in pomladno čebulo. Velik kruh za testo zložen v hrustljavi vročem žepu. To 2000-letno priljubljeno zajtrk kuhamo na vroči plošči, brušeni s čili, česnom, sojino pasto in jajcem okoli báocuì (薄脆; hrustljavi ocvrti krekerji), in raztreseni s svežim spomladansko čebulo in koriandrom. Slamnato sladko pecivo, napolnjeno z rdečim fižolom ali črnim sezamom in posuto s sezamom. Ulični prigrizek se običajno opere z mlekom iz mungov. Pridejo tudi v slanih sortah mesa. Moon pogače (月饼, yuè bĭng) Klasično yuè bĭng je sladka torta s piškotkom z gostim polnjenjem rdeče fižolske ali lotusne paste okoli jajčnega rumenjaka. Noben sladek prigrizek ni videti kot uspešen in samostojen, saj so okrogle moonske pecivo z blagovno znamko s kitajskimi simboli, zastekljene na vrhu. Najljubši festivali srednjega jeseni. Škarje za žar (串 儿, chuàn'r) Peking je sprejel kitajsko-muslimansko jagnjetino iz Xinjianga in ga razvil. Zdaj je vse mogoče skewered in pražena na stojnicah street hawker. Pokažite na to, kar hočeš, in jih bo razkosal in žar, ustavil pa se bo samo, če bi ga radi začinili (là) ali ne (bùlà). Da, vabljiv sladek dim iz oglja praženih kozic je definitivno povabil. Lahko bi šla enostavno s šitakami, lignji, piščancem ali maščobo. Toda v Pekingu si lahko buzz in bleščeče luči na trgu prepričate, da poskusite začinjene morske pse, kače, morske zvezde, morske ali ovčje testice. Najprej preverite to chuàn'r ni ogrožena vrsta. Peking jagnjetina vroče lonec (涮羊肉, shuàn yángròu) Ta mehurček bakrenega lonca juhe kuhajo za vašo mizo vi in vaši prijatelji, dodate sveže meso in zelenjavo. To je ogrevanje Pekingu najljubši in je bilo več kot 1000 let, ki ga je veliko ljubil kraljevska družina Qing. Izberite, katero surovo zelenjavo in jagnjetino (ali drugo meso, ribje kroglice ali gobe), ki bi jih želeli kuhati v loncu. Tradicionalisti izberejo zelje in tofu kot minimum, pri čemer dodajajo česen in čebulo, da dobijo nekaj udarca v mesno juho. Nato v sestavine glede na sestavino spustite, kaj želite kuhati in jesti. Rezine jagnjetine so fino rezane v zvitkih in le nekaj sekund potrebujejo, da se kuhajo v brozgi. Vsaka oseba iztisne svoje dobrote z žlebasto žlico (ali samo palčke) in jo poje z omako za potapljanje, ki lahko vključuje sezamovo olje, kruh za žganje in fermentirano sojo. Na koncu dodajte rezance juhi, da pripravite okuse. Mungovo mleko (豆汁, dòţhī) Ljubim ali sovražim. Eden izmed najbolj znanih in edinstvenih okusov v Pekingu je sivo-zelena pijača, ki jo domačini ponosno obožujejo od dinastije Liao (907-1125). Včasih so prevedeni kot "soymilk", v Pekingu dòţhī je dejansko narejen iz mungov fižolov, ima blago kislo snov in ni sladek, kot je soomilk. Boste našli dòžhī po vsem mestu, od ulice stojnice do restavracij, in to zahteva okus, če želite izvedeti, če ste ljubitelj dōuhī ali hater. Če želite pomagati mung-fižolnemu mleku, ga poskusite z običajno spremljavo trakov začinjene kumarice. Pekingi prisegajo na zdravstvene koristi beljakovin in vlaknin bogate dvožke in trdijo, da vas ohladi na duševni poletni dan v Pekingu in vas pozimi ogreje. Mešana ocvrta svinjska jetra (炒肝 chǎo gānr) Če vam je všeč jetra, vam bo ta zamašena svinjska jetra v debeli jurici dobesedno lizala vaše ustnice. Tradicionalni način za jesti chǎo gānr je s potapljanjem svoje slane gobove juhe neposredno iz posode. Morda boste morali žlico za žvečiti pljuča in črevesje. Ta pekinška posebnost ni subtilna - pokrita je s surovim česnom in je na voljo za zajtrk. Ja, zajtrk. Začinjeni raki (麻辣 小 龙虾, málà xiǎolóngxiā ali 麻 小, máxiǎo) Málà pomeni začinjeno in omedlevivo, učinek pa je okusna endorfina. Nič ni tako dramatično, kot ko natakar postavlja na mizo pladenj za pečenje oranžne rakije, ki je kopal v pečenem čiliju (pikantni del) in aromatičnih poprovih krompirčkov. Dobili ste rokavice, da si raztegnete školjko za dostop do grudicnega mesa, kar je kot piling debela kozica. Pivo in rakovice gredo v roko v roki v Pekingu.


text: Fieldsova medalja je nagrada, ki jo podelijo dvema ali največ štirim matematikom, mlajšim od štirideset let, na vsakem Mednarodnem matematičnem kongresu od leta 1936 in neprekinjeno od leta 1948 na pobudo kanadskega matematika Johna Charlesa Fieldsa. Namen nagrade je priznanje in podpora mladim raziskovalcem v matematiki, ki so že veliko prispevali. Leta 2006 je nagrada znašala 10.000 €. Seznam prejemnikov 2022 (Helsinki, Finska): Hugo Duminil-Copin, June Huh, James Maynard, Marina Viazovska 2018 (Rio de Janeiro, Brazilija): Caucher Birkar, Alessio Figalli, Peter Scholze, Akshay Venkatesh 2014 (Seul, Južna Koreja): Artur Avila, Manjul Bhargava, Martin Hairer, Marjam Mirzahani 2010 (Hiderabad, Indija): Elon Lindenstrauss, Ngô Bảo Châu, Stanislav Konstantinovič Smirnov, Cédric Villani 2006 (Madrid, Španija): Andrej Jurjevič Okunkov, Grigorij Jakovljevič Perelman (nagrado je odklonil), Terence Chi-Shen Tao, Wendelin Werner 2002 (Peking, Ljudska republika Kitajska): Laurent Lafforgue, Vladimir Aleksandrovič Vojevodski 1998 (Berlin, Nemčija): Richard Ewen Borcherds, William Timothy Gowers, Maksim Lvovič Koncevič, Curtis Tracy McMullen 1994 (Zürich, Švica): Jefim Izakovič Zelmanov, Pierre-Louis Lions, Jean Bourgain, Jean-Christophe Yoccoz 1990 (Kjoto, Japonska): Vladimir Geršonovič Drinfeld, Vaughan Frederick Randal Jones, Šigefumi Mori, Edward Witten 1986 (Berkeley, Kalifornija, ZDA): Simon Kirwan Donaldson, Gerd Faltings, Michael Hartley Freedman 1982 (Varšava, Poljska): Alain Connes, William Thurston, Šing-Tung Jau 1978 (Vancouver, Britanska Kolumbija, Kanada): Pierre Deligne, Charles Louis Fefferman, Grigorij Aleksandrovič Margulis, Daniel Gray Quillen 1974 (Helsinki, Finska): Enrico Bombieri, David Bryant Mumford 1970 (Nica, Francija): Alan Baker, Heisuke Hironaka, Sergej Petrovič Novikov, John Griggs Thompson 1966 (Moskva, Rusija): Michael Francis Atiyah, Paul Joseph Cohen, Alexander Grothendieck, Stephen Smale 1962 (Stockholm, Švedska): Lars Valter Hörmander, John Willard Milnor 1958 (Edinburgh, Škotska, Združeno kraljestvo): Klaus Friedrich Roth, René Thom 1954 (Amsterdam, Nizozemska): Kunihiko Kodaira, Jean-Pierre Serre 1950 (Cambridge, Massachusetts, ZDA): Laurent Schwartz, Atle Selberg 1936 (Oslo, Norveška): Lars Valerian Ahlfors, Jesse Douglas Glej tudi Abelova nagrada Mednarodna matematična zveza Nevanlinnova nagrada Schockova nagrada Wolfova nagrada za matematiko Zunanje povezave Stran Fieldsove medalje IMU Nagrade v matematiki Nagrade, ustanovljene leta 1936


text: Nihálo je telo, sposobno nihati. Poznamo več vrst nihal: Nihalo na vijačno vzmet ali vzmetno nihalo je drobna utež, obešena na vijačni vzmeti. Težno nihalo je utež, obešena na koncu toge ali raztegljive žice ali palice. Če ga dvignemo iz navpičnega položaja, se bo zanihalo nazaj in naprej pod vplivom težnosti okoli svoje središčne (najnižje) točke. Nitno ali matematično nihalo ima eno krajišče zelo tanke vrvice z zanemarljivo maso, pritrjeno, na drugem pa je na razdalji l obešeno majhno telo, ki ga obravnavamo kot točkasto telo. Torzijsko nihalo je telo, obešeno s tanko žico ali s prožno nitjo, ki zaradi upogibanja žice ali niti krožno koleba. Splošna enačba nihala Splošna diferencialna enačba nihala je: kjer je m masa telesa, l dolžina nihala, = m l2 vztrajnostni moment, kot zasuka od ravnovesne lege, g težni pospešek. Nihala na vijačno vzmet Pri nihalu na vijačno vzmet je masa vzmeti s koeficientom k mnogo manjša od mase telesa m. Vzmet deluje na utež s silo F = - k x po Hookovem zakonu. Iz 2. Newtonovega zakona F = m a = - k x sledi nihajni čas: Krožna frekvenca je: Težna nihala Gibanje idealnega nihala lahko za majhne zasuke opišemo matematično kot enostavno harmonično gibanje, saj je sprememba potencialne energije ob vznožju krožnega loka skoraj sorazmerna kvadratu zasuka. Pri resničnih težnih nihalih ni neskončno majhnih zasukov in je njihovo obnašanje dejansko nelinearno. Resnična nihala bodo pri zibanju izgubljala energijo in bo njihovo gibanje dušeno. Velikost nihanja bo pojemala približno eksponentno s časom. V primeru nihala z maso m, ki niha na osi ζ z razdaljo r* od svojega težišča z vztrajnostnim momentom glede na to os pri gravitacjskem pospešku okolice g je nihajni čas celega nihaja: Enačba velja le, kadar je zasuk majhen. Popoln opis obnašanja nihala ni matematično preprost. Za težno nihalo ima diferencialna enačba obliko: Dve združeni nihali tvorita dvojno nihalo, dve povezani pa sklopljeni nihali. Gibanje dvojnega nihala je kaotično. Nitna nihala Nitno nihalo Posebej enostaven primer težnega nihala je nitno ali matematično nihalo, pri katerem je celotna masa zbrana v točkastem telesu, obešenem na neraztegljivi vrvici, katere maso lahko zanemarimo. Tukaj je r* = l in = m l2, tako da je diferencialna enačba: imenovana tudi Mathieujeva enačba, ter nihajni čas: Enačbo lahko dobimo tudi iz načela ohranitve mehanske energije: vsako dano telo, ki pade za navpično razdaljo h, bo imelo kinetično energijo, ki jo je pri padcu pridobilo. Gravitacijska potencialna energija se pri tem spremeni v kinetično. Sučna nihala Če je vztrajnostni moment telesa glede na njegovo os nihanja ζ in K torzijski koeficient (ali sučna konstanta) niti (navor, ki je potreben, da se telo zasuče za kot enega radiana), potem je nihajni čas nihanja sučnega nihala: J in K lahko določimo s poskusom. Merimo nihajni čas in seštejemo prispevek drugega telesa z znanim vztrajnostnim momentom , in dobimo nov nihajni čas nihanja : Rešimo obe enačbi in dobimo: Nihajoča nemirka v uri je sučno nihalo, kjer visečo nit zamenjajo tenke vzmeti in čepi. Uro najprej grobo naravnamo s prilagajanjem J. V ta namen služijo vijaki, vstavljeni radialno v okvir nemirke. Še natančneje pa uro naravnamo s spreminjanjem dolžine tenke vzmeti in s tem torzijski koeficient K. Viri in opombe Glej tudi balistično nihalo, dobrota nihala, dušeno nihanje, fizika, Foucaultovo nihalo, kompenzacijsko nihalo, nedušeno nihanje, sestavljeno nihalo, vsiljeno nihanje, ura na nihalo radiestezijsko nihalo Zunanje povezave Nihanje in valovanje


- naprave za čiščenje in pripravo vode na primarnem omrežju;


text: Samo neumni rešujejo podnebje | Dnevnik Kar se dogaja v Parizu, ni ne presenetljivo ne nepredvidljivo. Pa ne zato, ker so po istem receptu velikih besed brez oprijemljivih dogovorov po vodi splavale že praktično vse globalne podnebne konference Združenih narodov doslej z delno izjemo kjotske leta 1997. Odločitve v Parizu bodo politične. Da se tehničnim pogajalcem v celem tednu zasedanj ni uspelo poenotiti niti o enem samem vsebinskem vprašanju, zato samo po sebi ni skrb vzbujajoče. Strašljivo pa je, da svetovni voditelji kljub šestletni pavzi za razmislek očitno še vedno niso bistveno zbližali svojih stališč. Toliko časa namreč mineva od propadlih pogajanj v Köbenhavnu, ki so zaradi vztrajanja držav na okopih skoraj pokopala, vsekakor pa močno zavrla globalno organizirano in usklajeno podnebno ukrepanje. Po še eni neuspešni konferenci v Cancunu so leta 2011 države v Durbanu sklenile, da si za nov poskus pustijo malo več časa. A kljub rednemu srečevanju očitno niso prišle daleč. Kajti težko bi sicer razumeli, zakaj je nekaj deset tisoč delegatov z vsega sveta priletelo v Pariz in po enotedenskem druženju razglasilo že skoraj smešen polfinalni rezultat. Našli so tehnične rešitve za pogajalski proces, po katerih so recimo manjšim delegacijam omogočili, da enakopravno z večjimi sodelujejo na vseh vzporednih srečanjih in sestankih. Priznati je treba, da je bil od Köbenhavna do Pariza vendarle storjen napredek. Osnutek sporazuma je pred šestimi leti obsegal 300 strani, danes jih ima le še dobrih 40 oziroma 20, če odštejemo spremljajoči predlog sklepa konference. Poleg tega je po prevladujočih ocenah vsesplošno zavedanje o nujnosti ukrepanja večje, za kar so z optimističnimi napovedmi in odločno podporo globalnemu dogovoru že ob odprtju konference poskrbeli tudi svetovni voditelji. Toda taktika iskanja rešitev pet minut pred dvanajsto je vendarle nevarna. Predstavnik Greenpeacea Martin Kaiser je recimo že opozoril, da imajo sovražniki dostojnega podnebnega sporazuma – proizvajalke nafte in naftna industrija nasploh – zdaj točno teden dni časa, da ubijejo vse besede v sporazumu, ki bi bile zanje in za njihove posle prenevarne. Sredi hitenja in v veliki želji držav, da po vseh minulih debaklih v petek vendarle sprejmejo nov globalni podnebni dogovor, lahko svoje cilje dosežejo veliko lažje. Razlaga, da so tehnični pogajalci vse možnosti pustili odprte, da se bodo politiki – pogajanja zdaj prevzemajo ministri držav oziroma njihovi zastopniki – lahko šli vezano trgovino po načelu jaz dam to, če ti popustiš pri onem, je smiselna. A je nedostojna. Kaže namreč, da pogajalci rešujejo neko »abstraktno« podnebje prihodnosti, namesto da bi bíli boj za današnje in prihodnje blagostanje človeka. A prav za to gre v Parizu: za 100 milijonov dodatnih revežev na svetu, za četrt milijarde prezgodnjih smrti, za več kot pol milijarde ljudi s potopljenimi domovi, za dodatnih 200 milijonov podnebnih beguncev, za na tisoče milijard evrov materialne škode... Takšni so obeti, če se bo segrevanje ozračja nadaljevalo. Morda še pomembneje pa je, da iz istih vzrokov, ki jih znanstvena srenja skoraj enoglasno krivi za podnebne spremembe, žrtve in nepopravljivo okoljsko škodo štejemo že danes. Prav včeraj je Peking zaradi dušečega smoga, ki ga proizvajajo predvsem termoelektrarne, razglasil rdeči alarm in zaradi zdravstvene ogroženosti ljudem odsvetoval gibanje na prostem. Tudi obratovanje slovenskega bloka TEŠ 6 bo vsako leto zahtevalo vsaj 33 življenj in povzročilo vsaj 168 milijonov evrov ekonomske škode, so izračunali v Greenpeaceu. Če obstajajo alternative, ki bi scenarij preprečile, res ni videti pametnega razloga, da jih ne bi uporabili. okolje podnebne spremembe podnebni vrh pogajanja Pariz globalni podnebni dogovor Kako in zakaj je umrla brazilska Sladka reka Več kot šeststo kilometrov doline in porečja brazilske Rio Doce je strupena brozga iz zadrževalnikov rudnika železove rude morda spremenila za...


Med "umazano vojno" v Argentini med letoma 1976 in 1983 je morilski diktatorski režim nasilno ugrabljal, mučil in pobijal politične nasprotnike, med njimi tudi številne mladostnike. Leta 1977 so se matere izgubljenih otrok, pokrite z belimi rutami, v znamenje miru prvič zbrale na trgu Mayo v Buenos Airesu. Evropski parlament je leta 1992 nagradil njihovo odločnost in pogum. Pogovarjali smo se z eno izmed njih, s Hebo de Bonafini. Zaupajte nam svojo osebno zgodbo... "Svojih osebnih zgodb ne pripovedujemo, kajti potem bi bile zgodbe tistih, ki so bolj aktivni, bolj znane. Naši otroci so bili nasilno ugrabljeni na ulici, v šoli ali pri delu. Pred našimi očmi so jih pretepali in mučili. To je bila grozljiva izkušnja, ki je pustila v materah veliko neozdravljivo praznino. V petih letih sem izgubila skoraj vso svojo družino. Ostali sta le moja mati in hči. Vendar imamo še moč, da nadaljujemo. Solze smo pustile doma in odšle na ulice, da se borimo za svoje otroke." Kaj ste dosegli v teh 32 letih? In kaj še želite doseči? "Nihče ni govoril o tem, kaj se je dogajalo. Argentina je bila v očeh sveta fantastična država. Pa so prišle matere na ulice in povedale resnico. Sestavile smo dosje morilcev. Vsaka mati je postala privatni preiskovalec. S to vlado smo dosegli odpravo pomilostitvenih zakonov, vpeljani pa so bili tudi sodni postopki. Začele smo se ukvarjati z izobraževanjem, odprle smo univerzo, imamo uredništvo, knjižnico, radijsko postajo. Imamo tudi zatočišča, ki so jih ljudje sami zgradili – moški, ki so živeli od kraje in ženske, ki so se prehranjevale na smetiščih. Za njihove otroke smo odprle vrtce in šole. Menim, da smo storile veliko dobrega. Vsemu svetu smo sporočile, da življenje zmeraj premaga smrt. Naše otroke so žive vrgli v reke, jih zažgali, ustrelili ... vendar nas niso uspeli uničiti. Kajti drugi mladi ljudje se borijo, obveščajo. Naši otroci so nam dali življenje. Zdaj vse zapuščamo v rokah mladih." Ali vam je nagrada Saharova pomagala? "Nagrada Saharova nam je pomagala, da smo se zaščitile, rešile svoje življenje. Prispevala je k večjemu osveščanju. S pomočjo denarja od nagrade smo odprle prvo knjižnico, uporabile smo ga za izobraževanje, spodbujanje pismenosti in osnovne izobrazbe." Forenzičen antropolog je nedavno potrdil, da so znotraj nekdanjega zapornega centra našli več kot 10 000 kostnih delcev človeškega izvora. To potrjuje izjave preživelih ... "Za potrditev izjav ne potrebujemo smrti . Ne odobravamo ekshumacije trupel, ker ne bomo našli vseh. Mnoge so vrgli v reke ali jih zažgali. Ne sprejemamo finančnega nadomestila – kar mora popraviti sodišče, ne more popraviti denar. In ne dopuščamo posmrtnih poklonov, kot denimo tablice z imeni. Naši otroci nadaljujejo s svojim življenjem. Socializirale smo materinstvo in zdaj smo matere vseh, tudi tistih neimenovanih."


3737 Z ogledom DNEVNIKA ob 19.00 si vsak dan v letu zagotovite učinkovit dnevni pregled dogodkov doma in po svetu oz. enourni odmerek informacij, ki so jih čez dan zbrali dopisniki in posebni poročevalci iz svetovnih prestolnic, dopisniki iz vse Slovenije ter novinarji uredništev notranjepolitičnih in gospodarskih, zunanjepolitičnih, športnih in kulturnih oddaj. Za prikaz vsebine morate omogočiti vtičnike za družbena omrežja (Twitter, Facebook, Scribble, ...), ki uporabljajo piškotke za sledenje uporabnikov. S pritiskom se strinjate z uporabo piškotkov! Na spletnih straneh RTV Slovenija uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo Vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne vsebine. Z nadaljnjo uporabo se strinjate z uporabo piškotkov - podrobnosti. | več o piškotkih


QUEL, 4. krog: Domžale - Marseille 1:1 (foto) 4. krog kvalifikacij za evropsko ligo - ŠRC Stožice, 10.243 gledalcev Vetrih 12' Sanson 63' DOMŽALE OLYMPIQUE DE MARSEILLE 1 Dejan Milić (K) 30 Steve Mandanda 4 Amedej Vetrih 2 Hiroki Sakai 6 Tilen Klemenčič 5 Lucas Ocampos 7 Ivan Firer 73' 8 Morgan Sanson 8 Matija Širok 19 Luiz Gustavo 9 Lovro Bizjak 88' 21 Patrice Evra (K) 90+3' 10 Jan Repas 22 Gregory Sertic 17 Senijad Ibričić 90' 23 Adil Rami 25 Miha Blažič 26 Florian Thauvin 75' 29 Jure Balkovec 27 Maxime Lopez 84' 90 Zeni Husmani 28 Valere Germain 86' 22 Ajdin Mulalić 16 Yohann Pele 11 Jure Matjašič 3 Doria 13 Žan Žužek 90' 7 Remy Cabella 86' 90+1' 21 Nermin Hodžić 14 Clinton Njie 75' 30 Petar Franjić 73' 15 Tomaš Hubočan 31 Alen Ožbolt 88' 18 Jordan Amavi 33 Matija Rom 29 Andre Z. Anguissa 84' Bobby Madden (Škotska) Douglas Ross (Škotska) Alastair Mather (Škotska) Nicholas Walsh (Škotska) 1:0 Vetrih 12' 1:1 Sanson 63' Cabella 90+1' 90+5. minuta: Glavni sodnik bobby Madden je označil konec tekme. Domžalčani se na povratno tekmo, ki bo prihodnji četrtek ob 20:45 na stadionu Orange Velodromu, podajajo z neodločenim izidom 1:1. 90+3. minuta: Zaradi prekrška nad Petrom Franjićem je rumeni karton prejel Evra. Prosti strel z desnega robu kazenskega prostora je izvedel Balkovec, ki je meril previsoko. 90+1. minuta: Prvi rumeni karton na tekmi. Zaradi prekrška nad Janom Repasom ga je prejel Cabella. 90+1. minuta: četrti sodnik Nicholas Walsh je označil tri minute dodatka tekme. 90. minuta: V ekipi Domžal je Senijada Ibričića zamenjal Žan Žužek. 86. minuta: V ekipi marseilla je Germaina zamenjal Cabella. 84. minuta: V ekipi Marseilla je Lopeza zamenjal Anguissa. 83. minuta: Širok je priboril prosti strel na desni strani polovice Marseilla. Po podaji Balkovca je odbil Germain. 82. minuta: Bizjak je priboril kot z desne strani. Po podaji Balkovca je pred vrati odbil Sakai. 81. minuta: Po podaji Vetriha je Franjić nevarno sprožil s 30 metrov. Z novo odlično obrambo se je izkazal vratar Mandanda. 77. minuta: Balkovec je storil prekršek na desni strani polovice Domžal. 75. minuta: V ekipi Marseilla je Thauvina zamenjal Nije. 75. minuta: Franjić je uspešno preigraval globoko na desni strani. Podal je do Vetriha, ki je poslal predložek pred vrata. Tam je Blažič z glavo streljal za las previsoko. 73. minuta: V ekipi Domžal je Ivana Firerja zamenjal Petar Franjić. 70. minuta: Na vrhu kazenskega prostora Domžal je Sanson odlično žogo namestil Ocamposu. Ta je močno sprožil z zunanjim delo čevlja, z novo obrambo pa se je izkazal vratar Milić. 69. minuta: Husmani je odbil v kot z leve strani. Po podaji Lopeza so gostje pred vrati igrali z roko. 65. minuta: Do strela z razdalje je prišel Sanson. Njegov poizkus z 20 metrov je Milić ubranil. 1:1 Sanson; 63. minuta: Na desni strani polovice domžal je do žoge prišel Thauvin. V kazenskem prostoru je našel Sansona, ki je s strelom v dolgi kot premagal vratarja Milića. 58. minuta: Ocampos je prodiral po levi strani. S 25 metrov je meril previsoko. 56. minuta: Husmani je storil prekršek na desni strani polovice Domžal. Po podaji Thauvina je z glavo streljal Germain. Žoga se je od vratnice odbila do Ramija, ki je žogo pospravil v mrežo, a je bil že drugič na tekmi v prepovedanem položaju. 55. minuta: Balkovec je bil pri žogi na levi strani polovice Marseilla. Poslal je odličen predložek pred vrata, kjer je Repas z glavo streljal za las previsoko. 54. minuta: Blažič je odbil v kot z leve strani. Po podaji Lopeza je na prvi vratnici odbil Firer. 48. minuta: Širok je prodrl po desni strani. Podal je na desno do Repasa, ki je poslal odličen predložek na prvo vratnico. Tam je Firer streljal za las mimo desne vratnice. 46. minuta: Drugi polčas so s sredine igrišča začeli nogometaši Marseilla. 45+2. minuta: Glavni sodnik Bobby Madden je označil konec prvega polčasa, ki so ga z izvrstno igro dobili Domžalčani. 45+1. minuta: Četrti sodnik Nicholas Walsh je označil minuto dodatka tekme. 44. minuta: Sanson je prodrl po levi strani. Poslal je predložek na vrh kazenskega prostora, kjer je s prve nevarno streljal Thauvin. Z odlično obrambo se je izkazal vratar milić. 42. minuta: Balkovec je odbil v kot z leve strani. Po podaji Lopeza so se domači ubranili. 40. minuta: Balkovec je odbil v kot z desne strani. Po podaji Thauvina je na prvi vratnici odbil Firer. 36. minuta: Thauvin je uspešno prodiral po desni strani. 13 metrov od vrat je močno sprožil, a se je z odlično obrambo izkazal vratar Milić, ki je odbil v kot. Po podaji v sredino so domžalčani odbili v nov kot po katerem so se ubranili. 32. minuta: Izjemna dvojna podaja Firerja in Repasa. Slednji je prišel vse do vrat, kjer pa je v zadnjem trenutku posredoval Mandanda. 28. minuta: Po podaji Sakaija je do strela z levega robu kazenskega prostora prišel Evra. Meril je previsoko. 21. minuta: Vetrih je odbil v kot z desne strani. Po podaji Thauvina je Bizjak odbil v nov kot. Po unovični podaji Thauvina je žoga zletela z igrišča. 18. minuta: Zaključni strel tudi Francozov. Z levega robu kazenskega prostora je poizkušal Ocampos, ki je meril previsoko. 15. minuta: Nova priložnost za Domžalčane. Ibričić je v kazenskem prostoru Marseilla našel osamljenega Firerja. Ta je močno streljal proti vratom, z izjemno obrambo se je izkazal Mandanda, ki je odbil v kot. Ibričić je poizkušal z neposrednim strelom s kota in znova je moral odlično posredovati Mandanda. 1:0 Vetrih; 12. minuta: Goooooooooooooooooooool! Balkovec je priboril prosti strel na levi strani polovice Marseilla. Po podaji Ibričića je podaljšal Firer, pred vrati pa je žogo v mrežo potisnil Vetrih. 8. minuta: Bizjak je priboril kot z leve strani. Po podaji Ibričića je na prvi vratnici podaljšal Firer. Odbita žoga je prišla do Blažiča, ki je močno streljal s petih metrov. Na pravem mestu je bila gostujoča obramba, ki je strel blokirala. 4. minuta: Domžalčani so nemudoma odgovorili. Husmani je poizkušal s strelom z 28 metrov. Žogo je na vrhu kazenskega prostora ustavil Firer, ki je bil sam pred vratarjem. Slednji je strel ubranil, domžalski napadalec pa je bil tudi v prepovedanem položaju. 4. minuta: Lopez je izvajal prosti strel na levi strani polovice Domžal. Poslal je predložek v kazenski prostor, kjer so gostje podaljšali na drugo vratnico do Ramija, ki je z glavo žogo poslal v mrežo. Branilec Marseilla je bil ob podaji v prepovedanem položaju. 2. minuta: Husmani je na levi strani našel Bizjaka, ki je prodrl proti kazenskemu prostoru Marseilla. Podaljšal je do Balkovca, ki je žogo poslal pred vrata. S petih metrov je s peto poizkušal Repas, a žoge ni najbolje zadel.


- omrežje in naprave za preprečevanje požarov (hidrantno omrežje);


Primarni vodovod je omrežje cevovodov ter z njimi povezani tehnološki objekti, kot so objekti za obdelavo vode, vodohrani in črpališča, ki so namenjeni transportu pitne vode od enega ali več vodnih virov do sekundarnega vodovoda. Gradbeni inženirski objekti in oprema primarnega vodovoda so občinska gospodarska javna infrastruktura.


ANALIZA DRUŽBENEGA OMREŽJA SITETALK Bojan Novaković, 2013, diplomsko delo Opis: Diplomsko delo govori o revoluciji družbenih medijev. V prvem delu smo se osredotočili na nekaj zanimivih dejstev in statističnih podatkov, s katerimi želimo bralcem prikazati razsežnosti družbenih medijev danes. Izpostavili smo tudi nekaj prednosti ter slabosti uporabe le-teh. Nato smo predstavili osrednjo tematiko, ki govori o predstavniku nove generacije družbenih omrežij – SiteTalk. Slednjega smo opisali z vidika uporabnika, podjetja in neodvisnega poslovnega predstavnika, ki je aktivno vključen v poslovni model in uporablja SiteTalk kot orodje za svoj neodvisen posel. To smo storili tako, da smo nadgradili članstvo tudi mi in raziskali različne možnosti uporabnika. SiteTalk uporablja in ustvarja osnovne funkcije, ki so podobne številnim družbenim skupnostim, a so med prvimi na tržišču družbenih medijev, v tako obsežni meri, združili kombinacijo družbene skupnosti, spletne trgovine in model mrežnega marketinga. Predstavili smo osnovni princip slednjega ter ga tudi kritično ovrednotili. V zadnjem delu smo opravili primerjalno analizo med SiteTalkom in Facebookom. Za to primerjavo smo se odločili predvsem zaradi tega, ker javnost dobro pozna Facebook, saj velja trenutno za najbolj priljubljeno družbeno omrežje. Na videz sta tudi podobni spletni skupnosti, a z drugače zastavljenim poslovnim modelom. Na koncu sledijo še rezultati raziskave in sprejetje oz. zavrnitev hipotez, postavljenih na začetku. Ključne besede: SiteTalk, OPN, družbeno omrežje, mrežni marketing, Facebook, primerjalna analiza Objavljeno: 03.10.2013; Ogledov: 2256; Prenosov: 358


Radio 1 - V ZD Ljubljana postopno izvajanje zdravstvenih in zobozdravstvenih storitev V ZD Ljubljana postopno izvajanje zdravstvenih in zobozdravstvenih storitev | 12. 5. 2020 5:35 Predvidoma od naslednjega tedna dalje bo obravnava potekala pri izbranih osebnih zdravnikih Ključne besede: ZD Ljubljana zdravstveni dom pacient zdravnik koronavirus ukrepi pregled S sproščanjem ukrepov postopno povečujejo obseg izvajanja posameznih dejavnosti v ZD Ljubljana. Ob sproščanju ukrepov na nacionalnem nivoju in pa z odredbo MZ o začasnih ukrepih na področju opravljanja zdravstvene dejavnosti zaradi zajezitve in obvladovanja epidemije COVID-19, so v ZD Ljubljana postopoma pričeli povečevati obseg zdravstvenih storitev. Predvidoma od naslednjega tedna dalje bo obravnava na primarnem nivoju tako v družinski medicini, pediatriji in zobozdravstvu za vse paciente, ki imajo negativno epidemiološko anamnezo in nimajo prisotnih znakov okužbe dihal, potekala pri izbranih osebnih zdravnikih, vendar nekoliko drugače kot smo bili vajeni pred epidemijo. Organizacija zdravstvene oskrbe na primarnem nivoju se bo tudi v prihodnje morala prilagajati epidemiološki situaciji v luči zagotavljanja varnosti tako pacientov kot zdravstvenih delavcev, vsaj dokler ne dosežemo dobre prekuženosti ali precepljenosti prebivalstva. Zato je še naprej potrebna previdnost, uporaba zaščitne opreme in upoštevanje vseh ukrepov za preprečevanje okužbe s koronavirusom. Pregled v ZD Ljubljana je možen samo na podlagi predhodnega naročanja in posveta z medicinskim osebjem (po telefonu ali e-pošti). Če ima oseba zdravstvene težave je nujno, da predhodno kontaktira ambulanto osebnega zdravnika po telefonu ali e-pošti. Zdravnik bo glede na zdravstvene težave tudi strokovno presodil o načinu obravnave, ki je potrebna. Obravnava se lahko izvede po e-pošti, po telefonu ali neposredno s kliničnim pregledom. Osebni zdravnik bo že po telefonu po potrebi odredil odvzem brisa na novi koronavirus ali pregled v COVID ambulanti. V vseh dejavnostih ZD Ljubljana so zaradi epidemiološke situacije potrebne prilagoditve v organizaciji dela, zato so termini že naročenih pacientov odpovedani. Že naročeni pacienti in tisti, pri katerih je bil pregled v zadnjih 2 mesecih odpovedan, bodo po telefonu ali pisno PREJELI NOV TERMIN PREGLEDA. Na pregled naj prihajajo zdrave osebe. V kolikor posameznik zboli, prosimo, da to sporoči in tako omogoči pregled drugim. Dan pred pregledom bo pacient praviloma poklican s strani zdravstvenega osebja, ki s pomočjo vprašalnika preveri zdravstveno in epidemiološko stanje. Vprašalnik, ki je objavljen tudi na spletni strani ZD Ljubljana, lahko pacient izpolni tudi sam in ga prinese s sabo na naročen termin. V zdravstveni dom naj pacienti pridejo največ 5 minut pred naročenim terminom. Na vhodu v zdravstveni dom si bodo razkužili roke in prejeli kirurško masko, ki jo morajo imeti nameščeno ves čas obravnave. V prostorih zdravstvenega doma je potrebno, da pacienti upoštevajo osebno varnostno razdaljo vsaj 1.5 metra. V ZD Ljubljana bi želeli, da se racionalnost do zdravstvene oskrbe pri ljudeh ohrani tudi po koncu epidemije. V epidemiji se je namreč izkazalo, da se določena stanja ugodno pozdravijo tudi brez obiska pri zdravniku. Določena stanja pa seveda zahtevajo obravnavo pri zdravniku in je odlašanje lahko tudi škodljivo. Za ločevanje med obojim pa moramo prisluhniti sami sebi in v prvi vrsti prevzeti odgovornost in skrb za svoje zdravje.