Pogled preko Metelkova mesto: Klub Gromka ob 17:00: PANK PONG >> Dirty old punx playing ping pong :) Rekreativno športanje za nešportnike. A-Infoshop ob 19:00: veganski kuharski večeri Klub Tiffany ob 19:00: okrogla miza Dan spomina na žrtve transfobije – TDOR 2018 Dan spomina na žrtve transfobije 2018 bomo obeležile_i v intimnem vzdušju; kot vsako leto bomo v spomin preminulim prižgale_i svečke, sicer pa bo letošnji spremljevalni program nekoliko drugačen. Vas zanima, kaj za obeležitev tega pomembnega dne pripravljajo naše_i ustvarjalne_i prostovoljke_ci? Galerija Channel Zero ob 19:00: OLGA ARTEMEVA: Prodajte mi svoje nasmehe Otvoritev razstave. Vstop prost. Channel Zero ob 20:00: literarni večer Prebiralnik Večer branja proze. Jalla Jalla: ob 22:15: literarni večer, PKPVM / Maja Miloševič in Andreja Štepec Parjenje kačjih pastirjev v mraku v novembrski izvedbi prinaša dve pesnici z dvema prvencema. Maja Miloševič bo predstavila pesmi iz knjige Oder za gluhe (Center za slovensko književnost, Aleph, 2018), Andreja Štepec pa iz Edit Paf (LUD Šerpa, 2018). Pustimo se presenetiti, morebiti pa bosta brali popolnoma druge pesmi. Nikoli ne veš. Izven: Slovenska filharmonija, Dvorana Marjana Kozine ob 20:00: 20. Festival Slowind 2018: Še zadnjič. DOGODKI, SLEDI, SENCE ... Maria Pönicke– sopran Spored: Izbor naročenih skladb minulih festivalov Lojze Lebič (roj. 1934): Dogodki II (2002) Urška Pompe (roj. 1969): almost a loneliness (2005) za sopran in pihalni kvintet Nina Šenk (roj. 1982): Obrisi in sence (2016/2017) Vstopnina: 10 EUR, 5 EUR Hostel Celica ob 20:00: Sozvočja sveta – Yanu Jan Tomšič, kitara, glas Bor Zakonjšek, bobni Aljoša Struga, kontrabas Gašper Selko, trobenta, klavir Yanu (Jan Tomšič) je multiinštrumentalist in pravi mojster na področju improvizacije. S svojo dolgoletno skupino Caminoigra (albumi Ishuan, A new child, Yanu) je pustil neizbrisen pečat na slovenski glasbeni sceni. Je eden izmed prvih, ki je v Sloveniji sooblikoval glasbeni stil "World Music". Na slovenske odre se vrača z novo zasedbo, ki bo postregla s sočno melodiko in subtilno ritmiko, in zadovoljila tako ljubitelje etno glasbe kot tudi zahtevnejše jazz poslušalce. Sledil bo Celični jam. Brez vstopnine Kino Šiška, Katedrala ob 20:00: ANNA CALVI + Piera Ravnikar V Šiško se vrača strastna pevka in kitaristka Anna Calvi, ki je leta 2014 našo veliko dvorano napolnila do zadnjega kotička. Tokrat nam bo predstavila svoj novi album Hunter, težko pričakovanega naslednika plošč, ki sta ji med drugim prinesli nominacije za prestižni nagradi Mercury Music Prize in BRIT Award, na katerem raziskuje seksualnost in spolne vloge. “Dva bisa sta dokazala, da je občinstvo prevzel iskreni nastop Anne Calvi, pevke in kitaristke, ki je v prestolnici skupaj s spremljevalnima glasbenikoma izvedla verjetno najboljši koncert v prvi polovici letošnjega leta. Enkratno.” Pohvala Mladine ob razprodanem obisku te edinstvene britanske glasbenice v naši Katedrali je vsekakor na mestu, saj nas je Anna Calvi leta 2014 pustila odprtih ust, hrepeneče po še. Začarala nas je z izjemnim, čutnim vokalom, z na trenutke privlačno umazano, na trenutke temačno zapeljivo kitarsko glasbo, s prepletom flamenka, gothic rocka in popa – s prezenco prave glasbenice, ki so ji primerjave s Patti Smith, PJ Harvey ali Nickom Caveom sicer v čast, a je nikakor ne zamejujejo na njeni lastni ustvarjalni poti. O veličini Anne Calvi se je v glasbenih krogih šušljalo še pred izdajo njenega odličnega prvenca leta 2011, ta in njegov prav tako izjemen naslednik, One Breath leta 2013, pa sta edinstveno avtorico uveljavila kot zvezdo svetovnega formata, ki lahko med fene šteje tudi Briana Ena, Morrisseya in Davida Byrna. Zdaj je končno čas za naslednje poglavje, ki ga glasbenica piše z novo ploščo Hunter, na kateri sta poleg Anninega benda sodelovala tudi klaviaturist Adrian Utley (Portishead) in basist Martyn Casey (Nick Cave and the Bad Seeds), njen izid pri založbi Domino pa je napovedan za avgust. Surovo katarzično ploščo, na kateri raziskuje seksualnost in spolne vloge, je Anna označila za kvirovsko in feministično, na njej pa zveni bolj svobodno kot kadarkoli prej. “Nova glasba je vse, kar sem želela, da bo. Želim, da slišite, kaj sem ustvarila in z ljubeznijo delala tako dolgo, za vas, za nas. [...] Namen te plošče je biti prvinska in čudovita, ranljiva in močna, lovka in plen,” je zapisala. Naše hrepenenje bo končno potešeno novembra. Na dan 20 € s popustom 12.8 € teater, razstave, predavanja...: Galerija Kresija, Desni atrij, ob 19:00: PENDULUM, Trilogija Dinamike prostorov, 2016-2018 Performans v okviru razstave GLASSWORKS - Ločeno od sveta Izhodišče performansa je raziskava Dinamik prostorov s poudarkom na fenomenu nihanja (pendulum) v umetnosti. Nastajajoče delo Pendulum je uprizoritvena nadgradnja naslednje instalacije iz serije Glassworks / Ločeno od sveta avtorice Urše Vidic v galeriji Kresija, katere izhodišče je iskanje mimezis narave in njegovih prostorskih izpeljav. Ob tem so objekti, ki obujajo idejo romantičnega slikarstva 19. stoletja, idejo subjektivnosti ter osebnega izkustva, izhodišče koreografskega dela Nine Fajdiga. To zasleduje tiho sozvočje med objekti in performerjem, ki na videz lovi atmosfere v gibanju ter obuja zgodovinski koncept sublimnega v naši domišljiji. V performansu se zgodi razcep v dva dela: prvi del izrinja naš nezavedni svet, vpet v svet drobnih steklenih objektov. Drugi del, svet t.i. fizičnega telesa in prostora, je zgodba o telesu v gibanju, v nihanju med stabilnim in padajočim, med zavednim in nezavednim, med ustvarjenim svetom in redom narave, ki si utira pot sama v krivuljah ali neoviranih smereh (voda, ogenj, plini). Gre za potovanje, kot ga lahko zaznavamo v slikarstvu C. D. Friedricha, tragično samotarsko potovanje v iskanju tistega, kar je s 1000 krito in morda nikoli ne bo najdeno. Paradoksalno iskanje bistva subjekta, njegove resnice v nenehnem nastajanju. zasnova: Urša Vidic, Nina Fajdiga koreografija in ples: Nina Fajdiga avtorica objekta: Urša Vidic dramaturgija: Barbara Novakovič Kolenc kostumografija: Urška Recer glasba: Davor Herceg vokal: Mia Marija Herceg oblikovanje svetlobe: Hotimir Knific oblikovanje zvoka: Boris Petovar izvedba in avtomatizacija objekta: Zoran Srdić Janežič, Martin Podlogar avtomatizacija objekta: Martin Podlogar Brez vstopnine Mini teater: 19:00 Nemoč Zakaj se je svet znašel sredi kronične negotovosti in trajne krize? 'Klovn sem. In zbiram trenutke.' Ko je bodoči Nobelovec Heinrich Böll leta 1963 objavil Klovnove poglede, je brezsramno iskrena točka obračuna Hansa Schnierja dvignila veliko prahu; umetniško zrcalo, ki je bilo podržano pred nemško gospodarsko, politično in versko elito, je odsevalo s krvjo druge svetovne vojne zapacane roke, ki kar ne nehajo in ne nehajo grabiti. Podoben mehanizem razlaga tudi Janis Varufakis, grški ekonomist in intelektualec, v prodajni uspešnici Globalni minotaver (Amerika, Evropa in prihodnost svetovnega gospodarstva), objavljeni leta 2011. V svoji kritični analizi svetovnega finančnega dogajanja nedavnega časa ugotavlja, zakaj se je svet znašel sredi kronične negotovosti in trajne krize. Predstava Nemoč izhaja iz presečišča obeh del: nemoči kot temeljnega občutka posameznika, ki skuša obdržati glavo nad gladino vseh ekonomskih, političnih in osebnih kriz. Če gre pri Klovnovih pogledih za intimno nemoč glavnega junaka, se pri Varufakisu občutje potencira in razširi na sfero družbe, ki ne zna in ne zmore najti ustreznega odgovora na zlom ekonomskih paradigem in zato doživlja globalno nemoč. 20:00 Devetsto - legenda o življenju Komedija Devetsto ni le drama in ni le komedija - v človeku zbudi obilico občutkov pa vendar ni patetična in osladna. Je globoka intimna izpoved, ki govori zgodbo brezčasnosti. Poboža nas in prizemlji. Kaj se zgodi, ko se 16-letni nadebudni trobentač vkrca na čezoceanko in se pridruži Atlantic Jazz Bandu in ga tretji dan zajame najhujši vihar v zgodovini viharjev na Altantiku ... in mu, medtem ko bruha v kitajsko vazo, nekdo ponudi roko in reče: "Pridi." Monodrama Devetsto je nastala v okviru Igralskega studia bratov Vajevec po besedilu italijanskega pisatelja, muzikologa in filozofa Alessandra Baricca. V ospredje postavlja zgodbo o genialnem džezovskem pianistu Dannyju Boodmanu T. D. Lemonu Devetstotem, rojenem na čezoceanskem parniku, na katerem je tudi odrasel. Zgodba je metafora za umetnika, ki se ne prepoznava v tradicionalnem načinu življenja. Ostaja na pol poti med različnimi svetovi, in čeprav nikoli ne stopi na kopno, pozna vsak kotiček tega sveta. Vstopnina: 10-15 Slovensko mladinsko gledališče ob 19:30: Maraton v režiji Marka Bulca Maraton je predstava o tekačih, ki je ravno dovolj gledališka, da se dotakne jedra življenjskega maratona od rojstva do smrti vsakega od nas. In Maraton je uprizoritev o politikih, ki je ravno prav oddaljena od politične arene, da z distance zadane v bistvo real-politike. Vstopnina: Od 7 EUR dalje SNG Opera ob 19:30: Moški z nožem / Kompozicija Baletni večer na novo avtorsko glasbo slovenskih skladateljev premiera: 8. 11. 2018, baletni večer je posvečen stoletnici poklicnega ljubljanskega baletnega ansambla. Koreografija temelji na delih slovenskega slikarja Riharda Jakopiča, v katerih so zajeti trenutki, ki izpričujejo izjemen občutek za gib in dramati 2000 čnost. Seveda gre pri interpretaciji slikarskih del za osebni pogled opazovalca, ki s svojimi izkušnjami dopolnjuje celoto nekega dela. Vendar pa so Jakopičeve študije in slike zasnovane tako, da kar kličejo po temeljitem razmisleku o širšem kontekstu tega, kar vidimo, ter ponujajo izjemno izhodišče za razvoj serije dogodkov, ki lahko tvorijo dinamično odrsko dogajanje. Predstavi lastna interpretacija likovnih del se zgodi v prehajanjih med pozicijami v prostoru, telesnimi gestami in oblikami, ki so na videz nepovezane. Kompozicijske celote niso dobesedna upodobitev Jakopičevih del, temveč služijo kot izhodišče za ustvarjanje nove – plesne celote, v kateri ples ne interpretira glasbe in v kateri tudi glasba ne igra za ples, čeprav oba elementa črpata iz istih predlog. Nova pošta ob 20:00: Prerok, Kahlil Gibran Senzorialna uprizoritev Prerok sodi med tiste literarne mojstrovine, ki so tako univerzalne, da jih prebirajo ljudje vseh celin in vseh generacij, saj nagovarja tisto, kar je človeškega v vsakem od nas. V njem Gibran skozi parafrazo svetopisemskih zgodb razpreda misli o življenju, o vsakdanjih in temeljnih vprašanjih, na katera slehernik išče odgovore vse od rojstva dalje. Osrednja je misel o univerzalni ljubezni, o pomembnosti tega, da smo ljudje bitja, ki nas definira sposobnost ljubezni. Vstopnina: 11 EUR / 9 EUR (dijaki, študentje, upokojenci) SNG Drama: mala drama ob 20:00: O čem govorimo, ko govorimo o ljubezni MGL: 20:00 Pogrešana Drama Pogrešana se začne tam, kjer se zgodbe o ugrabitvah končajo: na obronku srečnega konca. Dramski prvenec mlade in perspektivne ameriške igralke, režiserke in dramatičarke Nikole Beckwith, ki ga je priredila v nagrajeni filmski scenarij, po katerem je tudi sama zrežirala film, se ne ukvarja samo s psihološkimi profili žrtve, storilca in vseh, ki trpijo ob tragičnem izginotju, ampak se tudi sprašuje, koliko je vsak od nas ujetnik lastne družine. SOHO ob 20:00: Kabare predstava - Pesem za eno drevo, Kabaret, variete Pesem za eno Drevo nikakor ni predstava o rastlinah, drevesih in hortikulturi, niti o ohranjanju planeta. Je več od tega. Je avtorsko-glasbena predstava nastala po motivih romana Klovnovi pogledi Heinricha Bölla, ki je bil samo izhodiščna točka. Je predstava, ki noče biti klasična predstava in od občinstva ne zahteva ploskanja in strinjanja z nastopajočim. Rdeča nit so kantavtorske pesmi, ki povezujejo, komentirajo in povzemajo govorjene dele besedila in oboje se zliva v mešanico koncerta in gledališke predstave. Sam odrski dogodek poteka na poseben način; niha namreč med improvizacijo, dramsko predstavo in glasbenim delom. Nastopajoči med izvajanjem uživa. Vabljeni. Vstopnina: 5 Španski borci ob 20:00: Via Negativa: Sorry Anita Wach, Grega Zorc, Andrej Fon Anita Wach in Grega Zorc grizeta, grabita, objemata, sesata drug drugega. Parazitirata in se opravičujeta. Andrej Fon parazitira svoj saksofon brez opravičil. Neločljivo soobstajajo. V razmerju vzajemne soodvisnosti vsaka njihova akcija postaja člen neskončne verige namenov in odzivov. “Performerji uprizarjajo kako težavni, neuravnovešeni in ranljivi smo lahko v razmerjih (z ljudmi, predmeti ali pojavi), ki lahko prerasejo tudi v brutalni preizkus naše osebne integritete, ponosa, individualnosti, samostojnosti, samozadostnosti in potrpežljivosti ... Čeprav vse bolj postajamo občutljivi na manipulacije, intervencije in vplive, hkrati ostajamo negotovi, izgubljeni in nemočni; nezmožni odločitve, da bi se v razmerju izrekli za da ali ne.” (M. Dobosz, teatruglodna.blogspot.com, oktober 2018) Projektna zamisel: Anita Wach Zasnova in razvoj performansa: Anita Wach in Grega Zorc Uprizoritveni koncept in umetniško vodstvo: Bojan Jablanovec Zvok: Andrej Fon Izvajalci: Anita Wach, Grega Zorc, Andrej Fon Produkcija: Via Negativa in zavod Sploh Koprodukcija: Festival Body/Mind, Varšava Vstopnina: 7€ SiTi Teater ob 20:00: Tri zgodbe iz Ngarija - nastop tibetanskih menihov Gledališko-glasbeni nastop tibetanskih menihov Vstopnina: 15,00 EUR - polna cena 13,50 EUR - dijaki, študenti in seniorji Enourni gledališko-glasbeni nastop o modrosti in sočutju himalajske kulture, primeren tudi za otroke. - - - Cankarjev dom: Knjižni sejem Atrij ZRC ob 19:00: Ali bodo roboti kmalu naši sodelavci? Poljudnoznanstveno predavanje dr. Bojan Nemec, Institut "Jožef Stefan" moderatorka: Anja Čuček, RTV Slovenija Dogodek je organiziran v sodelovanju z ZRC SAZU in SRIP TOP. V pogovoru se bomo sprehodili skozi obdobje zadnjih desetletij in orisali, kakšna so bila pričakovanja glede robotike pred 30 leti in kaj od tega se je uresničilo. Nakazali bomo, kaj danes pričakujemo od naslednje generacije samoučečih robotov in kje bodo roboti lahko popolnoma zamenjali človeka, oziroma na katerih nalogah bodo ljudje sodelovali z roboti. Kje so meje robotike v povezavi z umetno inteligenco? Kako bo robotika vplivala na življenje ljudi? Dr. Bojan Nemec je vodja Laboratorija za humanoidno in kognitivno robotiko na Institutu "Jožef Stefan" in predavatelj na Mednarodni podiplomski šoli Jožefa Stefana. Doktorat znanosti iz adaptivnega vodenja industrijskih robotov je pridobil na Fakulteti za elektrotehniko UL. Podoktorsko usposabljanje je opravljal na Univerzi v Karlsruheju, Institute for Real-Time Computer Systems and Robotics, za kar je prejel Humboldtovo štipendijo. Njegova raziskovalna dejavnost obsega vodenje in avtonomno učenje industrijskih in servisnih robotov ter meritve v biomehaniki. Vodil je domače in tuje raziskovalne in razvojne projekte s področja robotike in s področja multidisplinarnih aplikacij robotskih tehnologij. Trenutno vodi H2020 projekt Collaborate s tematiko sodelovanja človeka z robotom. Za svoje delo je prejel Bedjaničevo nagrado in nagrado sklada Borisa Kidriča. Brezplačne vstopnice Trubarjeva hiša literature ob 20:00: Skrivnost portugalskih vitezov templjarjev (predavanje) V predavanju bodo predstavljene novejše ugotovitve o času in kraju nastanka viteškega reda templjarjev. Podrobneje bo podan vpogled v zgodovino Portugalske, ki je bila prva ustanovljena nacionalna država v Evropi in njene globoke povezave z vitezi templjarji. Vloga ključnih zgodovinskih oseb, ki so bile tako ali drugače povezane s templjarji. Predavanje se bo zaključilo z zgodovinskimi miti in legendami Portugalske. Vljudno vabljeni na predavanje Templjarske Akademije OSMTH Slovenija. A-Tovarna ROG: Modri kot: lajf med liffom 19:00 Iz oči v oči/Person to person, ZDA, 2017, Dustin Guy Defa, 84' 21:00 Mehko blato/Es esmu seit, Latvija, 2016, Renars Vimba, 106' 23:00 Druga stran vsega/ Druga strana svega, Srbija, Francija, 2017, Mila Turajlić, 100' Bežeče prireditve: Kinoteka: 18:00 Večer Društva slovenskih režiserjev Podelitev nagrade bert za življenjsko delo na področju filmske igre: Špela Rozin. Ob tej priložnosti si bomo ogledali tudi film Čudna devojka (Jovan Živanović, 1962) po izboru nagraj 2000 enke Podelitev nagrade bo po projekciji filma. Brezplačne vstopnice. 21:00 Predigra Festivala LGBT filma Služkinja (Agassi), Park Chan-wook, Južna Koreja, 2016, DCP, 2.35, barvni, 144', sp Koreja, trideseta leta minulega stoletja, obdobje japonske okupacije. Lepa japonska dedinja Hideko živi v podeželskem dvorcu v primežu svojega izprijenega strica. K hiši pride nova služkinja, Korejka Sookee, ki je vse kaj drugega kot to, za kar se izdaja. Med Sookee in Hideko preskoči iskrica, ki zgodbo zaplete v tesen vozel spletk, neslutenih prevar in osebnih izdaj. Čuten in vizualno razkošen film je svobodna priredba romana Žeparka valižanske pisateljice Sarah Waters. “Zgodbo sem izbral predsvem zato, ker sta se mi osrednja ženska lika zdela tako zelo živa. Ena junakinja je oseba s temačno preteklostjo, druga živi v obupni sedanjosti, obe pa izžarevata močno individualnost in očarljivost.” - Park Chan-wook Film bo uvedla Sanja Struna, poznavalka korejskega filma in članica društva FIPRESCI. Kinodvor: 17:00 Tretji umor (Sandome no satsujin), Hirokazu Koreeda / Japonska / 2017 / 125' Z nami bo tudi Zavarovalnica Triglav, pokrovitelj Kinodvora. Odvetnik Shigemori prevzame obrambo Misumija, osumljenega ropa in umora. Shigemori nima veliko možnosti za uspeh: Misumi, ki je bil v preteklosti že obsojen zaradi umora, kljub grožnji smrtne kazni prostovoljno priznava svojo krivdo. Bolj ko se odvetnik poglablja v primer, bolj začenja dvomiti, da je njegova stranka v resnici zagrešila zločin ... 19:30 Zimske muhe (Všechno bude), Olmo Omerzu / Češka, Poljska, Slovaška, Slovenija / 2018 / 85' Film ceste o fantovskem prijateljstvu in neustavljivi mladostniški želji, da bi nekaj doživel, pa čeprav ne veš natančno, kaj. Na Češkem živeči slovenski režiser Olmo Omerzu (Družinski film) je za svoj tretji celovečerec prejel nagrado za najboljšo režijo v Karlovih Varih. 21:30 Hiša, ki jo je zgradil Jack (The House That Jack Built), Lars von Trier / Danska / 2018 / 155' Zloglasni danski provokator in persona non grata Lars von Trier se po sedemletnem izgonu vrača v Cannes s svojim doslej najbolj šokantnim in kontroverznim filmom, ki je na festivalu sprožil tako množično zapuščanje dvorane kot stoječe ovacije. Zaradi eksplicitnih prizorov nasilja mlajšim od 15 let ogled filma prepovedan.


Album s sličicami za razvoj mladih | Žurnal24 23 ogledov 5. Oktober 2016, ob 11:24 5. Oktober 2016, ob 11:24 Smučarska zveza Slovenije (SZS) bo z albumom Junaki zime zbirala sredstva za razvoj mladih slovenskih smučarjev. Smučarska zveza Slovenije je natisnila album Junaki zime za zbiranje sličic, ki na 80 straneh ob glavnih zvezdnikih slovenskega smučanja ponuja tudi vpogled v smučarsko zgodovino in podrobnejše razlaga posamezne podrobnosti smučarskih športov. Izkupiček iz prodaje je v celotni namenjen razvoju mladih slovenskih smučarjev. Med drugimi so v albumu predstavljeni vsi A-reprezentanc in njihovi trenerji ter perspektivni športniki in športnice. Zbiratelji bodo morali v album do konca sezone oziroma do konca marca nalepiti kar 200 različnih sličic, glavna nagrada pa je enoletna uporaba avtomobila ford C-Max. Da bo spremljanje zimskega dogajanja še zanimivejše in razumljivejše, album vključuje tudi osnovne informacije o posameznih smučarskih panogah, vključno s predstavitvijo mednarodnih FIS pravil za pravilno vedenje in varnost na smučiščih. Osnove o opremi in druge pomembne podrobnosti. Predstavljene so tudi številne zanimivosti. Album razlaga denimo, da biatlonci na leto na tekmah in treningih postrelijo med 12.000 in 16.000 nabojev, pa koliko metrov v enem letu denimo preleti Peter Prevc, koliko količkov prevozi slalomist in podobno. album smučarska zveza slovenije sličice zbiranje denarja Šport 21591 ogledov Šport 20506 ogledov


source: wikipedia

text: Abu al-Hasan Ali ibn al-Husajn al-Masudi (), arabski zgodovinar, geograf, popotnik in filozof, * okoli 890, Bagdad, Irak, † september 957, Kairo, Egipt. Življenje in delo Al-Masudi je bil pripadnik islamske teološke šole mutazilitov. Bil je potomec Abd Alaha ibn Mas'uda, tovariša preroka Mohameda. Al-Masudiju pripisujejo avtorstvo več kot 20 knjig. Potoval je po Španiji, Rusiji, Indiji, Šrilanki in Kitajski. Zadnja leta življenja je preživel v Siriji in Egiptu. Njegovo najpomembnejše delo, ki je sedaj izgubljeno, je bilo Zgodovina časa v 30. knjigah. V njem je poizkušal združiti enciklopedično zgodovino sveta z obsežnim pregledom znanstvene geografije. Kasneje je to gradivo uporabil v svoji najslavnejši knjigi Travniki zlata in rudniki draguljev (Murudž al-Dhahab va-Ma'adin al-Džavahir (مروج الذهب ومعادن الجواهر)), napisani leta 943, katere polovica je namenjena življenju preroka Mohameda, druga polovica pa socialnemu, geografskemu, ekonomskemu, verskemu, kulturnemu in političnemu pregledu islamskega in neislamskega sveta njegovega časa. Napisal je tudi delo Al-Tanbih va-l-Ashraf (التنبیه والاشراف). Glej tudi seznam raziskovalcev seznam arabskih zgodovinarjev seznam arabskih geografov seznam arabskih filozofov Rojeni leta 890 Umrli leta 957 Arabski filozofi Arabski geografi Arabski raziskovalci Arabski zgodovinarji Islamski filozofi Srednjeveški filozofi


source: CulturaX

text: Kaj je film? - Mestna knjižnica Ljubljana Nahajate se tukaj:Domov»Priporočamo»Knjige»Kultura in družba»Film»Kaj je film? Kaj je film? Zvrst: film Založba: Društvo za širjenje filmske kulture Kino!, Ljubljana Fizični opis: 519 str., 21 cm Eseji filmskega publicista Andreja Bazina, prevedeni petdeset let po njihovem nastanku, prinašajo reprezentativen izbor avtorjevih filmskih refleksij, razmišljanj o filmu in filmih, razvoju filma, pomenu družbene klime in zgodovinskih okoliščin nastanka filma – do dragocenih, analitičnih, skorajda filigranskih analiz posameznih filmov, njihovih avtorjev, produkcijskih pasti in odzivov gledalcev.


II. OBJEKTI IN NAPRAVE UPORABNIKOV IN UPRAVLJAVCEV


Grki stavkajo proti spremembam zakona o stavki - siol.net petek, 12. 1. 2018; 10.44 Osveženo: 1 leto Grki stavkajo proti spremembam zakona o stavki Na reformo zakona o stavki, ki jo zahtevajo mednarodni upniki v zameno za še več pomoči, so se Grki, predvsem v javnih službah, odzvali z vrsto stavk. Ladje so obtičale v grških pristaniščih, javni prevoz v prestolnici je močno oviran in okrnjen, saj podzemna železnica ne vozi, zdravstvene ustanove v Grčiji obravnavajo le najnujnejše primere, saj so zdravniki odkorakali s svojih delovnih mest. Zdaj je za stavko dovolj že tretjinska podpora V ponedeljek, 15. januarja, bi namreč grški parlament moral odločati o spremembi zakona o stavki, kot poročajo tuji mediji, pa naj bi spremembe tudi sprejeli. Določilo, ki stavkajoče Grke najbolj moti, je, da bi po novem za zakonitost stavke moralo glasovati 50 odstotkov registriranih članov sindikata. Zdajšnji zakon predvideva, da je za zakonitost stavke dovolj podpora (že) 33 odstotkov registriranih članov sindikata. Podzemna železnica v grški prestolnici stoji tudi danes, ker se v Grčiji krepi val stavk zaradi načrtovanih sprememb zakona o stavki. Foto: Reuters V ponedeljek bo najbrž še več stavkajočih Od začetka gospodarske krize v začetku desetletja se v Grčiji stavke kar vrstijo. V osmih letih so tako izpeljali okrog 50 splošnih stavk. Že zgolj ustavitev podzemne železnice v grški prestolnici, ki šteje 3,8 milijona prebivalcev, povzroča precejšnjo zmedo, nevšečnosti in zamude, saj atenski metro dnevno uporablja 938 tisoč potnikov. Na dan predvidenega glasovanja v parlamentu, to je v ponedeljek, pričakujejo, da bo v Grčiji stavkajočih še več. Poslanci bodo takrat odločali tudi o manjšanju družinskih podpor in novih postopkih za izterjavo dolgov iz nepremičninskih posojil. Pomoči še ni dovolj, produktivnost še vedno zaostaja Grki so zelo nezadovoljni z učinki mednarodne pomoči, ki jo njihova država prejema od leta 2010. Naslednji obrok, ki ga Grki pričakujejo, bo vreden okrog 4,5 milijarde evrov in predstavlja le majhen del pomoči, ki jo je ta država že prejela, še poroča Reuters. Toda upniki, ki zahtevajo reforme in tako v neprijeten položaj postavljajo levo usmerjeno grško vlado, opozarjajo, da produktivnost v Grčiji še vedno zaostaja okrog 20 odstotkov za tisto v Evropski uniji. Vas zanima več iz te teme? Evropska unija produktivnost stavka Grčija Sony seli svoj evropski sedež iz Velike Britanije na Nizozemskodigisvet Evropski poslanci mesečno zaslužijo več kot deset tisoč evrov #videonovice


text: 1090. je deseto desetletje v 11. stoletju med letoma 1090 in 1099. D-01090.


CYRUS 4 x ZMAGOVALEC NA WHAT HI-FI? AWARDS 2012 - Archus.si Blog


Pravica do 50% oprostitve prispevkov za PIZ delodajalca - Članki - PRONET Kranj Pravica do 50% oprostitve prispevkov za PIZ delodajalca Ključne besede: delna oprostitev prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, delna oprostitev prispevkov za PIZ, Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju Povzetek: Davčni nasvet – Ali je pri starostnem pogoju za pridobitev pravice do 50% oprostitve prispevkov za PIZ delodajalca treba upoštevati tudi delovno dobo delavca? Imamo vprašanje glede delne oprostitve prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje pri doseganju starostnega pogoja za pridobitev pravice do predčasne pokojnine. Zanima nas, ali se poleg starosti delavca upošteva tudi delovna doba za pridobitev pravice do predčasne pokojnine, kot jo določa Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Imamo delavca, ki je star 59 let in 9 mesecev in ima le 30 let skupne delovne dobe. Zanima nas, ali se delna oprostitev prispevkov lahko uveljavlja za tega delavca? Novi oziroma spremenjeni Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, Zakon o urejanju trga dela in Zakon o delovnih razmerjih so prinesli številne novosti pri obračunavanju prispevkov od plač in drugih dohodkov iz delovnega razmerja ter tudi prispevkov samozaposlenih. Kot že sami ugotavljate, se ena izmed novosti nanaša tudi na delavce v delovnem razmerju, ki izpolnjujejo starostni pogoj za predčasno upokojitev. Pri njih boste za dohodke, dosežene po 1.7.2013 upravičeni do oprostitve 50% prispevka delodajalca za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. To bo veljalo, dokler ne bodo dopolnili 60 let oziroma se upokojili. Starostni pogoj za predčasno upokojitev je določen v 2. odstavku 29. člena Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (v nadaljevanju ZPIZ-2). V letošnjem letu je za moške 58 let in 4 mesece, za ženske pa 58 let. Naslednje leto bo za moške 58 let in 8 mesecev, za ženske pa 58 let in 4 mesece. Ko moški ali ženska dopolni 60 let, se zanj lahko uveljavlja olajšava za starejše od 60 let. Na podlagi omenjenega lahko zaključimo, da je delavec, ki je star 59 let in devet mesecev in ima le 30 let skupne delovne dobe, deležen delne oprostitve prispevka delodajalca, saj izpolnjuje starostni pogoj za predčasno upokojitev. Pri tem skupna delovna doba ni pomembna.


text: Hiket (tudi Hiketes) [hikét] (: Hikétas ali : Hikétes), starogrški filozof * okoli 400 pr. n. št., Sirakuze, † okoli 335 pr. n. št. Bil je pitagorejec. Znano mu je bilo, da je dnevno gibanje nepremičnih zvezd odvisno od vrtenja Zemlje okoli svoje osi. Kakor pitagorejec Ekfant in Heraklit Pontski je trdil, da Venera in Merkur krožita okoli Sonca. O tem je v 4. stoletju poročal Kalkidij (Calcidius). Glej tudi seznam starogrških filozofov Rojeni leta 400 pr. n. št. Umrli leta 335 pr. n. št. Starogrški filozofi Pitagorejci Grki v 4. stoletju pr. n. št.


Parlament izglasoval paket bančnih reform za okrepitev bank v EU Plenarno zasedanje S 1. januarjem 2014 bodo banke v Evropski uniji močnejše, saj so poslanci Evropskega parlamenta izglasovali spremembe bančne zakonodaje, s katerimi bodo omejili nagrade bankirjem, povišali kapitalske zahteve za banke in okrepili nadzor nad njimi. Ta doslej najobsežnejši sveženj bančnih reform, naj bi spodbudil gospodarsko rast, saj naj bi bankam olajšal kreditiranje malih podjetij, ki poganjajo realno gospodarstvo. Kot je dejal poročevalec, avstrijski poslanec Othmar Karas: "Novi enotni pravilnik za vseh 8200 bank je temelj, na katerem mora biti zgrajen bančni sistem Unije. Ta enoten nadzorni mehanizem predstavlja streho, ki ji moramo dodati še stene oziroma okvir za reševanje bank in sistem zajamčenih vlog. Kot zakonodajalci ne posegamo v višine plač, ampak želimo z novimi pravili nagrajevanja bankirjev prispevati k večji pravičnost in transparentnosti, ki bosta prinesli spremembe v bančni kulturi." Nagrade bankirjev Osnovno razmerje med plačo in nagradami bi bilo treba omejiti na 1:1, ali največ 1:2, vendar bi bilo v slednjem primeru potrebno soglasje 66 odstotkov delničarjev, ki imajo v lasti vsaj polovico delnic, ali 75 odstotkov delničarjev, v primeru, ko ni pravil o sklepčnosti. Tako bi omejili špekulativna tveganja. Izplačilo najmanj 25 odstotkov vseh nagrad, ki presegajo 100 odstotkov plače, je potrebno odložiti vsaj za 5 let, da se bankirje vzpodbudi k dolgoročnejšemu razmišljanju. Kapitalske zahteve in blažilniki Evropske banke bodo morale zagotoviti več kapitala, ki bo kvalitetnejši, kot blažilnik za krizna obdobja. To pomeni vsaj 8 odstotkov kakovostnega kapitala, od tega več kot polovico temeljnega kapitala, tj. kapitala najvišje kakovosti, z najmanj tveganja (gre za podvojitev trenutnih zahtev po temeljnem kapitalu). Ta sredstva morajo biti primerno likvidna oziroma jih mora biti mogoče takoj pretvoriti v gotovino za povračila vlagateljem in upnikom v nujnih primerih. Banke bodo morale zagotoviti tudi blažilnik za ohranjanje kapitala, s katerim bodo lahko prenesle izgube in zaščitile svoj kapital ter proticiklični kapitalski blažilnik, s katerim bodo v času gospodarske rasti zagotovile dovolj kapitala, da bodo lahko tudi v kriznih časih stabilno kreditirale. Kreditiranje realnega gospodarstva Nova pravila bodo zmanjšala nominalno tveganje, ki ga morajo banke dodeliti svojim posojilom za mala in srednja podjetja, kar bo banke vzpodbudilo k odobravanju tovrstnih posojil. Posledično bo za kritje morebitnih slabih posojil potrebna manjša količina kapitala, ta pa bo v večji meri na voljo za kreditiranje. Razkritje in nadzor Po novi zakonodaji bodo morale banke objaviti dobičke, plačane davke in prejete subvencije, pa tudi kakšen promet imajo ter koliko zaposlenih. Te številke bo naslednje leto potrebno sporočiti Evropski komisiji, od leta 2015 pa bodo postale javne. Banke bodo pod nadzorom pristojnih organov držav članic EU, v sodelovanju z Evropskim bančnim organom (EBA), čigar nadzorna pooblastila se bodo še razširila. Uredba in direktiva Paket zakonodaje vsebuje Uredbo o kapitalskih zahtevah in četrto izdajo Direktive o kapitalskih zahtevah. Uredba o kapitalskih zahtevah prvič uvaja serijo previdnostnih pravil za banke v vsej Uniji. Nanaša se neposredno na vse banke v državah članicah. S pomočjo uredbe naj bi bilo v vseh državah članicah v polni meri zagotovljeno spoštovanje mednarodnih standardov Basel III za kapitalsko ustreznost bank. Direktiva o kapitalskih zahtevah omogoča državam članicam nekoliko fleksibilnosti; tako imajo med drugim pravico, da od domačih bank zahtevajo, da zagotovijo več kapitala, kot zahteva zakonodaja, da jih na primer zaščitijo pred padci cen nepremičnin. Naslednji koraki Nova pravila bodo po uradni potrditvi v Svetu EU stopila v veljavo 1. januarja 2014. Več : - Poročevalec Otmar Karas - Informacije o ozadju (v angleščini) (12. 04. 2013) - Poročilo o direktivi o kapitalskih zahtevah - Poročilo o uredbi o Uredbi o kapitalskih zahtevah - Potek zakonodajnega postopka: Direktiva o kapitalskih zahtevah - Potek zakonodajnega postopka: Uredba o kapitalskih zahtevah - Sporočilo za javnost po končnih pogajanjih (28. 02. 2013) - Informacije o ozadju (15. 06. 2012) - Sporočilo za javnost po glasovanju v odboru (14. 05. 2012) - Delavnica za novinarje po glasovanju (povezava bo delovala v torek ob 19.00)


text: KONTAKTNI OBRAZEC ZA KOMUNIKACIJO S STRANKAMI - Habit Objavljeno 9. 4. 2021 Z našimi strankami si želimo še boljše in odzivnejše komunikacije, zato smo pripravili kontaktni obrazec za komunikacijo s strankami. V kolikor želite komunicirati z vašim upravnikom preko e-pošte vas prosimo, da izpolnete in oddate spodnji obrazec. S posredovanjem spodaj izpolnjenega obrazca se strinjam, da se moje podatke lahko uporablja za splošno komunikacijo z upravnikom ter (prosimo obkljukajte): * Da želim prejemati račune po e-pošti v elektronski obliki PDF. Več o varovanju osebnih podatkov vezanih na prejemanje e-računa tukaj Da želim prejemati obvestila o novostih na področju upravljanja stavb ter obvestila o novih izdelkih in storitvah iz drugih dejavnostih, ki jih izvaja podjetje Habit d.o.o. Več o varovanju osebnih podatkov vezanih na prejemanje novic tukaj


source: fineweb

text: As-Sabah Osnoval je politično religiozno sekto asasinov (hasasinov). Iz trdnjave Alamut v zahodni Perziji so njegovi pristaši morili ortodoksne muslimanske vladarje in napadali križarje. Svoje pristaše je poslal na izvršitev nalog, omamljene s hašišem. Sekto so uničili v sredini 13. stoletja v času mongolskega vpada. As-Sabah je bil sošolec Omarja Hajama.


Krut načrt OF: Družina, ki ima v svoji sredi enega samega izrazitega protikomunista, se likvidira totalno, to je do zadnjega dojenčka (4. del) | Nova24TV Foto: Knjiga Črne bukve Iz vodstva Osvobodilne fronte v Ljubljani je junija 1945 prišel nasprotnikom komunizma v roke načrt za pokol prav vsega, kar ni komunistično, na deželi in v Ljubljani. Načrt je pravil: “... Prvih šest ur po koncu vojne bo odločilnih za komunistično stranko. Če zmaga tedaj, bo vladala, če ne, pa pade za vedno. Če propade, so izgubljeni voditelji in prvaki, zakaj bežati ne bodo mogli nikamor. Zato mora vsak pripadnik Osvobodilne fronte in Komunistične partije brezpogojno izpolniti svojo nalogo in bliskovito likvidirati vse nasprotnike in vse, ki bi bili komunizmu kakorkoli nevarni. Uiti ne sme nihče, zato odgovarjajo tisti, ki so za likvidacijo določeni, s svojo glavo ... Družina, ki ima v svoji sredi enega samega izrazitega protikomunista, se likvidira totalno, to je do zadnjega dojenčka.” Prav tako je bilo mogoče v načrtu prebrati: “Likvidirati je treba vso inteligenco, ki ni včlanjena v komunistični stranki. Kdor samo simpatizira z Osvobodilno fronto, mu ne bo prizaneseno, ker bi taki mlačneži utegnili ustvarjati nezadovoljstvo v bodoči sovjetski državi. Poklati je treba vse trgovce, obrtnike, državne uradnike, zasebne nameščence in male hišne posestnike ter njihove družine. Jasno je, da morajo izginiti tudi vsi bogataši, veliki posestniki, industrialci in podobno. Likvidirani bodo vsi mali zastopniki dosedanjega reda: častniki, podčastniki, orožniki, policaji, financerji z družinami, razen tistih, ki so člani komunistične stranke. Med prvimi bodo pobiti vsi imovitejši kmetje in njihove družine. Kar se tiče bogatinov, trgovcev in industrialcev, ki z denarjem podpirajo Osvobodilno fronto, velja zanje isto, kakor za tiste, ki so navedeni zgoraj. S tem, da so dajali denar za Osvobodilno fronto, so si hoteli rešiti kožo, a se jim ne bo posrečilo ... Pobijalo se bo po spiskih. Seznam tistih, ki jih je treba likvidirati v Ljubljani, vsebuje 12.000 imen. Poleg tega bo po naknadni likvidaciji pomorjenih še okrog 8000 ljudi, torej v Ljubljani skupno 20.000 ljudi. V Ljubljani bo v glavnem pobita vsa slovenska inteligenca. Praktično za pokol je to, da je skoraj vsa v Ljubljani. Pobijati bodo morali tudi otroci. Vsakdo mora imeti pripravljeno svoje orožje. V kolikor ne bo strelnega orožja, mora vsakdo poskrbeti za nože, krampe, sekire, kladiva in podobno ...” – Zgodovinar Žajdela: Komunizem pod krinko “narodno-osvobodilnega” boja dokazano zagrešil enega največjih zločinov nad kakšnim od evropskih narodov (1. del) – Propaganda OF nepretrgani beg “narodno-osvobodilne vojske” prikazala kot vrsto samih uspehov (2. del) – Propaganda z “belo gardo” spada med najbolj podle laži, ki jih pozna politična zgodovina (3. del) “Ni važno, koliko ljudi še ostane na tem teritoriju, ker za nas ni narod prav nič važen” V govoru, ki ga je imel divizijski politični komisar Ante Novak, s komunističnim imenom “Kladivar”, poleti 1943 v Loški dolini, je dejal: “Vse te sodrge ne bomo hkrati likvidirali, ker se bodo mnogi poskrili, nekaterim pa bo treba vsaj za prvo silo prizanesti, v kolikor nam bodo potrebni za izvrševanje službe pod našim režimom. Brez pardona pa bomo poklali kapitaliste in ves pridobitni sloj. Tu naj si nihče ne dela iluzij, da bi se morda odkupil. Poznamo mi take kupčije. Prizanesli ne bomo niti tistim, ki so se že skušali odkupiti in nam financirajo Osvobodilno fronto, niti za te ne more biti pardona. Kajti mi dobro vemo, da so ti izkoriščevalci ljudske mase navadni konjunkturisti in se nam le hlinijo z večjimi ali manjšimi zneski. Mi se držimo načela, da je treba te sorte zajedavce izkoristiti, kolikor gre, potem jih pa likvidirati. Na svojih spiskih za likvidacijo imamo tudi kulake (kmete) in vse tiste bajtarje in družine, ki niso z nami. Ni važno, koliko ljudi še ostane na tem teritoriju, ker za nas ni narod prav nič važen. Edino važno je to, da mi ostanemo in da zavladamo.” Kruta usoda v praksi Foto: Črne bukve Rafael Martinčič iz Pudoba je prišel v rojstno vas in ustrelil najprej svojega svaka, nato pa še sestrično Ivanko Čač. Mož je obležal takoj mrtev, Ivanka pa je padla v nezavest s prestreljenimi pljuči. Morilca ni bilo prav nič groza tega dejanja. Postavil se je med vrata, vzel v roke nož in prežal na hropečo Ivanko. Štiriletna edinka se je vrgla na umirajočo mamico ter jokala. Čez nekaj minut se je umirajoča zavedela in hčerko tolažila: “Ne jokaj, saj ne bom umrla, saj bom kmalu ozdravela!” Morilec pa je hladnokrvno pristopil k njej in ji porinil nož v prsa, rekoč: “Ne boš ne, prasica!” Prizaneseno ni bilo niti med molitvijo Ker ni mogla “narodno-osvobodilna vojska” pobijati ljudi v glavnih vaseh, jih je pobijala v oddaljenih. Tako so ubili 63-letno Frančiško Strle iz Podloža 16. oktobra 1942 samo zato, ker je molila za komuniste, da bi se spreobrnili. Vaška straža je bila v Pudobu, v Kozariščah, pozneje tudi v Danah, toda obrobne vasi so bile še vedno izpostavljene: roparskim napadom”narodno-osvobodilne vojske”. Ljudje niso iz strahu pred njo pospravili s polja niti pridelkov. Zvečer so morali hoditi vsi spat v tiste vasi, kjer so bile straže, pa tudi živino so morali gnati s seboj. Iz vsake hiše zija groza, iz vsakega grma preži smrt, iz vsakega metra zemlje tuli grob, ni je pedi zemlje v Loški dolini, ki bi ne bila okrvavljena s slovensko krvjo. Skoraj je ni hiše, ki ne bi imela vsaj ene mrtve žrtve, so pa take, ki imajo po štiri, pet ali celo šest ubitih svojcev. Žalosti, bede in strahote razdejanja ni mogoče opisati, to mora človek videti. Potem bo šele spoznal, kaj je Notranjski prineslo rdeče “osvobojenje.” Rdeči kočevski “proces”: Kaplanu Šinkarju Antonu so očitali najpodlejše stvari. Med njegovim zagovorom je dvorana kričala in ga preklinjala: “Smrt farju, smrt izdajalcu!” On pa je očitanja zavrnil, dokazal nedolžnost in zahteval, naj zaslišijo pet prič, ki so bile še v zaporu. Toda niso jih pustili pričati. Komunistične priče, ki so nastopile proti njemu, so na predsednikova vprašanja, ki sta jih že prej določila politkomisarja, odgovarjale s popolnoma nejasnimi izpovedbami, med drugim: “To smo slišali od drugih, videli pa “seveda nismo!”” Nastopil je tudi neki kmet iz Št. Jerneja, glavna obtožilna priča zoper Šinkarja. Sodnik Kržišnik se je hotel postaviti s to pričo da bi tako popravil sramoto zaradi izjav poprejšnjih, in mu je rekel: “No, tovariš, ti gotovo dobro poznaš zločinca Šinkarja. Pokaži nam ga!”. Ta je odgovoril, da ga celo v mraku ali tudi ponoči pokaže, če je treba, kaj ga ne bi v tako razsvetljeni dvorani. Obrnil se je proti obtožencem, preletel z očmi “zločince” in pokazal kaplana Mavca. Ta je vstal in dejal: “Oprosti. zmotil si se, moje roke so tudi nedolžne!”. Sodni zbor je postal nemiren. Da bi kmet popravil svojo zmoto, je pokazal še tri druge obtožence, ki ni bil nobeden pravi. Predsednik Kržišnik je ves osupel dejal: “Kaj pa če ni tale?” in pokazal na Šinkarja. Priča je rekla takoj: “Ja, ja, tale bo.” Dne 3. novembra 1942 so domačini potegnili iz Poljančeve jame, 2 km od Potoka pri Muljavi, dve trupli, od katerih je bilo eno truplo neznanega dekleta, drugi pa 39 letni tesar Janez Drobnič iz Potoka pri Krki, oče osmih otrok. Truplo je bilo brez rok in glave. Nesrečno žrtev je najprej Zajec Vinko udaril s krampom po glavi, da se je onesvestil, nato pa mu je Erjavec Avgust dvakrat zasadil konico krampa v čelo. Truplo sta nato vrgla v jamo. V jami trohni še mnogo trupel – sodijo da okoli 30. Komunistični krvnik Vencajz (Vinko Zajec iz Oselice pri Krki) se je jeseni 1942 sam bahal, da je spravil na oni svet čez 50 ljudi. Poleg neštetih drugih zločinov ima na vest tudi umor lastnega brata Toneta in sestre Angele. Žrtve so zakopavali tudi žive Dne 20. februarja 1943 so komunisti streljali na pogrebni sprevod na Dobrovi pri Ljubljani ter ranili več pogrebcev. Uradni zapiski o poškodbah in vzrokih smrti pravi, da so komunisti živa pokopali 71- letno starko Franeko Žnidaršič in delavca Antona Hribarja, 67- letno slaboumno starko Julko Žnidaršič in 45-letno jetično ženo Alojzijo Hribar pa zverinsko zaklali. V Kalu pri Semiču je skupina banditov pretepala od rojstva slepega siromaka Črena Martina, ker ni mogel povedati, koga je videl v Semiču. Ko ga je privlekel iz avtomobila, ga je peljal s ceste v gozd čez same parobke, da je padal na vsakem koraku. Krvnik ga je “sočutno” gladil po glavi in zasmehoval: “Revež, ali si se kaj pobil? Gotovo si se kaj udaril. Oprosti, saj ne bo nič hudega!” Prav tako so zasmehovali svoje žrtve tudi drugi, in to pet minut pred smrtjo! Ko ga je pripeljal pred jamo, mu je nastavil brzostrelko prav pred naočnike, rekoč: “Zdaj te bom pa ustrelil, ho, ho, ho!” Da komunistično politično gibanje spravlja s sveta svoje nasprotnike, je zaradi njegove ideologije razumljivo, četudi po katerikoli človeški morali neodpustljivo. Da pa jih pobija tako nečloveško in divjaško, kakor je to delala slovenska Osvobodilna fronta, pa dokazuje, da so njeni voditelji po načrtu prepustili odstranjevanje političnih nasprotnikov zločincem, popolnoma podivjanim bitjem, ki imena človek ne zaslužijo. Z zverinstvi, s katerimi je Osvobodilna fronta pobijala lastne brate se je za vse čase omadeževala pred lastnim narodom in pred vsem poštenim človeštvom. Slovencu je težko pisati o divjaštvih, ki so jih nad njegovim narodom zagrešili njegovi izgubljeni sinovi. Toda zaradi resnice o pravem obrazu komunizma, ki je pod krinko osvobodilnega gibanja zverinsko pobijal najboljše slovenske ljudi, je potrebno, da navedemo nekaj primerov iz tega žalostnega poglavja slovenskega “narodno-osvobodilnega” boja.


EUGENE CHADBOURNE WITH NOAHJOHN Killdeer Rec., 2004 Izbornikitarski improvizator Chadbourne je po dovolj odmevnih podvigih s konca 70. let, ki so bila razpršena med številna sodelovanja in nekaj opaznih lastnih stališč prav v začetku 80. let doživelsvoj prvi vrhunecv glasbeni karieri. Ta se mu je »odprl«, ko je ugotovil, da je transžanrsko poigravanje »in«, ter se pri tem podal dejansko in hkrati imaginarno na v tistem času še posebej spolzek teren – na področje ameriškega countryja. Iz obdobja med letoma 1980 in 1985 so za njegovo poznejše delo in zdaj, s pogledom nazaj, za aktualno stanje njegovega ustvarjalnega duha referenčni trije albumi: Country Music of Southeastern Australia, dvojni LSDCandW s podnaslovom The History of Chadbournes in America in med njiju umeščeni Country Protest iz literarno zgovornega leta 1984. Njihove vsebine tokrat ne moremo povzemati, pa čeprav bi bilo to še kako v interesu krepitve historičnega spomina. Danes nam znanih, pa tudi manj znanih glasbenikov, ki so s Chadbournom sodelovali pri njihovem nastanku, pa je nepregledna vrsta. Zgolj zaradi boljše predstave o tedanjem dogajanju omenimo Davida Mossa, Jona Rosea, Davida Litcha, Rika Rueja, skupini The Red Clay Ramblers in Shockabilly ter Johna Zorna, že preminulega čelista Toma Coro, pa Kramerja, trobentača Toshinorija Kondo – torej vsaj nekatere iz množice, katerih imena nam še danes veliko povedo. Vsi trije omenjeni albumi so seveda takrat izšli kot vinilke in samo za Country Protest se je sam Chadbourne pozneje odločil, da ga leta 2001 založi na CD-ju. S historičnim pogledom nazaj pa je prav ta album postal referenčen, saj je v letih 2003/2004 dobil svojega 20 let mlajšega naslednika Country Protest Anew. Posnetke za Country Protest Anew je Chadbourne naredil jeseni leta 2003 v studiu v mestu Madison v ameriški državi Wisconsin; kot se sam pohvali, so bili posneti in obdelani v petih dneh. Pri snemanju je sodelovala lokalna skupina Noahjohn, ki jo v resnici sestavljajo njegovi tamkajšnji glasbeni prijatelji, s katerimi je posamezno sodeloval že prej ob različnih priložnostih, predvsem seveda po klubih in na koncertih. Njihov vodja in glavni pisec skladb je kitarist, harmonikar in pevec Carl Gustav Johns, sestavljajo pa jo še en kitarist, bobnar, basistka in violistka. Album vsebuje 12 pesmi v več kot 70-minutni dolžini. Poleg štirih lastnih skladb je Chadbourne nanj uvrstil tiste, ki ga – kot pravi sam - spominjajo na njegovo domače okolje v Severni Karolini. Ne glede na poreklo in starost so te po tematiki tokrat bolj protest in manj country, oziroma parodija nanj. Med njimi najdemo tudi skladbo Donovana, angleškega dvojnika Boba Dylana. Sicer pa gre za skladbe manj znanih avtorjev ali pa za takšne, ki povezujejo Chadbournove osebne življenjske izkušnje z njegovim bivalnim okoljem v Severni Karolini, o čemer precej obširno razpreda v svojem besedilu, ki je priloženo k temu albumu. Pobudnik tega, da Chadbourne posname drugi tak album, kot je bil Country Protest iz leta 1984, je bil v resnici že omenjeni vodja skupine Noahjohn Carl Johns, ki je na to idejo prišel ob razgovorih o aktualnem družbenopolitičnem dogajanju v ZDA v letih 2001 do 2003, ki jih je imel občasno s Chadbournom. Ta se spominja, da je na enak način nastal že prvi album; takrat ga je k njegovemu snemanju iz podobnih razlogov nagovoril lastnik založbe Fundamental, pri kateri je Chadbourne izdajal plošče skupaj s skupino Shockabilly; pa tudi omenjeni album in še kakšen drug njegov je izšel pri njej. Country Protest Anew je morda produkcijsko bolj enoten, kompakten v pristopu in zvoku, dramaturško pregledneje izpeljan kot njegov historični predhodnik, zato morda za koga tudi lažje poslušljiv; a morda zato za kakšnega purista vsebuje tudi manj šokantnosti, ostrosti, privlačne kaotičnosti. A ob tem ne gre pozabiti: prvi je bil zagotovo prelom tako v osebni glasbeni karieri mojstra, kot tudi na takratni glasbeni sceni, medtem ko je ta vseeno le nadaljevanje nečesa, kar je od takrat predstavljalo eno izmed Chadbournovih vzporedno potekajočih izraznih praks. Prednost tega albuma pa je prav v njegovi osredotočenosti na izhodiščno idejo in neposredno prepoznavno historično referenco, v jasnosti sporočila in odlični izvedbi. Prednost? Kdo bi vedel.


Kdo bo Moj zdravnik 2015? Glasujte zanj!


text: Esperánto je mednarodni planski pomožni sporazumevalni jezik. 26. julija 1887 je poljski okulist judovskega rodu L. L. Zamenhof objavil prvi učbenik esperanta (Unua Libro) in se podpisal s psevdonimom Dr. Esperanto (v prevodu "upajoči doktor"). Po njem je novi mednarodni jezik tudi dobil ime. Esperanto naj bi omogočil vsem ljudem enakopravno in neposredno sporazumevanje ob hkratnem ohranjanju materinščine. Zato je bil esperanto ustvarjen z namenom, da bi bil kar najbolj logičen in zato tudi lahko učljiv. S 16 glavnimi slovničnimi pravili brez izjem se je tako s svojo praktičnostjo najbolj uveljavil med vsemi načrtovanimi jeziki. Esperanto ni samo sredstvo za komuniciranje, ampak predvsem način za promocijo miroljubnega sožitja različnih ljudi in kultur. Veliko govorcev esperanta vidi esperanto kot alternativo naraščajoči uporabi angleščine po svetu. L. L. Zamenhof si prvin esperanta ni izmislil. Iz indoevropskih jezikov je vzel besedne sestavine, ki se najpogosteje pojavljajo v teh jezikih ali imajo najbolj vsesplošen pomen. Esperanto domnevno govori 2 milijona ljudi po celem svetu. Za okoli 1000 - 2000 ljudi je esperanto materni jezik. lernu! je najbolj priljubljena spletna stran za brezplačno učenje esperanta. Do oktobra 2018 je imela okoli 278.000 registriranih uporabnikov. Z okoli 243.000 članki je Wikipedija v esperantu 32. največja Wikipedija po številu člankov in je največja Wikipedija med planskimi jeziki. 22. februarja 2012 je Google Prevajalnik dodal esperanto kot svoj 64. jezik. 29. maja 2015 je Duolingo, brezplačna aplikacija za učenje tujih jezikov, izdal tečaj za učenje esperanta v angleškem jeziku. Do novembra 2017 ima tečaj že več kot 1,1 milijona uporabnikov, od tega okoli 30 uporabnikov zaključi tečaj vsak dan. Leta 2020 potekajo v Sloveniji tečaji esperanta v Izoli v Medgenaracijskem centru, na Osnovni šoli Antona Ukmarja v Kopru v obliki interesne dejavnosti, kjer preko angleščine z aplikacijo Duolingo in s tablicami učenci napredujejo v znanju angleščine, esperanta in tudi slovenščine. Tečaja esperanta sta tudi v Slovenj Gradcu in v Kranju. Do leta 2015 je potekal tudi lektorat esperanta v Ljubljani na Filozofski fakulteti, vendar so ga zaradi krčenja finančnih sredstev ukinili. Poleti leta 2007 od 28. julija do 4. avgusta je potekal v Mariboru 7. kongres evropske esperantske unije. Na kongresu so prebrali in poslali pobudo slovenski vladi, da vključi jezik esperanto med 7 uradnih jezikov, ki jih Evropska unija uporablja pri svojem uradovanju v času predsedovanja Slovenije Evropski uniji. Vlada je odgovorila, da se bo glede uporabe jezikov držala dosedanje prakse, sam portal za informiranje pa je že v poizkusni fazi in ni možnosti za razširitev. Zgodovina Esperanto je v poznih 70. letih 19. stoletja in v zgodnjih 80. letih 19. stoletja izumil poljski okulist judovskega rodu L. L. Zamenhof. Živel je v kraju Białystok, ki je bil tedaj del Ruskega cesarstva. Zamenhof je izumil esperanto, da bi kot je sam napisal "zmanjšali čas in trud, ki ga porabimo ko se učimo tuje jezike" in da bi "pospeševal bratstvo med ljudmi različnih jezikov". Zamenhof v pismu Nikolaju Borovku leta 1895 lepo opiše razmere Białystoku, ki so ga vodile, da je izumil mednarodni jezik esperanto: "Mesto, kjer sem se rodil in preživel svoje otroštvo, je usmerilo vse moje bodoče borbe. V Byalistoku so bili prebivalci razdeljeni na štiri različne elemente: Ruse, Poljake, Nemce in Žide, od katerih je vsak govoril svoj jezik in videl v vseh ostalih sovražnike. V takem mestu občutljiva oseba bolj kot drugje zazna bedo, izhajajočo iz jezikovnih delitev in vidi, da so različni jeziki prva, oziroma najbolj vplivna podlaga za delitev človeške družine v skupine sovražnikov. Vzgojen sem bil kot idealist, naučen, da so ljudje bratje, medtem ko sem na ulici na vsakem koraku zaznaval, da tam ni ljudi, temveč samo Rusi, Poljaki, Nemci, Židi in tako naprej. To je vedno hudo mučilo moj mladi duh, pogosto se sicer ljudje lahko nasmehnejo taki otroški tesnobi glede stanja sveta. takrat sem mislil, da so odrasli vsemogočni, zato sem si pogosto rekel, da bom, ko odrastem, uničil to zlo." — L. L. Zamenhof, v pismu Nikolaju Borovku, okoli leta. 1895 L. L. Zamenhof je v prvem učbeniku esperanta (Unua Libro) navedel tri cilje mednarodnega jezika esperanto: Jezik mora biti zelo lahak, da bi se ga lahko naučil tako vsakdo, tako rekoč igraje. Vsakdo, ki bi se naučil tega jezika, bi moral biti zmožen, da ga pri priči uporabi ob stikih z drugimi narodnostmi, povsem neodvisno od tega, koliko bi svet ta jezik že priznaval, ali bi imel številne privržence ali sploh nobenih – to pomeni, da bi jezik lahko služil kot sredstvo za mednarodne stike zaradi svoje posebne gradnje že od vsega začetka. Najti sredstvo, s katerim bi premagali ravnodušnost sveta in navdušiti ta isti svet za ta jezik takoj in en masse, da bi ga takoj začel rabiti v smislu živega jezika, ne pa, da bi se zadovoljil le z rabo ključa v rokah ali zgolj v izjemnih primerih. Po približno desetih letih razvoja jezika, ki jih je Zamehof preživel tako, da je v esperanto prevajal literaturo, v esperantu pisal izvirno prozo in poezijo, je v Varšavi 26. julija 1887 izdal prvi učbenik esperanta (Unua Libro). Število govorcev esperanta je hitro naraščalo v naslednjih nekaj desetletji, sprva predvsem v Ruskem cesarstvu in v srednji Evropi, nato pa tudi v drugih delih Evrope, Ameriki, na Kitajskem in Japonskem. V zgodnjih letih so bili govorci esperanta v stiku predvsem preko korespondence in publikacij, toda leta 1905 je potekal prvi svetovni kongres govorcev esperanta v Boulogne-sur-Mer, Francija. Od takrat so se svetovni kongresi govorcev esperanta potekali v različnih državah vsako leto, razen med obema svetovnima vojnama. Po drugi svetovni vojni se je svetovnih kongresov govorcev esperanta udeležilo povprečno do 2 000 ljudi do 6 000 ljudi. Zamenhofovo ime za jezik je bilo preprosto Internacia Lingvo ("Mednarodni jezik"). Jezikovne značilnosti Abeceda Esperanto uporablja prirejeno obliko latinice, v kateri je črkam latinske abecede dodano šest črk z razločevalnimi znamenji: ĉ, ĝ, ĥ, ĵ, ŝ (c, g, h, j, in s s strešico oz. cirkumfleksom) ter ŭ (u s polkrožcem oz. brevisom), ni pa latiničnih črk q, x, in y. V esperantu velja pravilo: piši kot govoriš. Besedilo v esperantu torej beremo tako, kot je napisano, saj je vsaka črka tudi samostojen fonem. Esperantska abeceda ima torej naslednje znake: a b c ĉ d e f g ĝ h ĥ i j ĵ k l m n o p r s ŝ t u ŭ v z Esperanto ima 28 glasov, pet samoglasnikov (a, e, i, o, u), polsamoglasnik ŭ (samo v zlogih aŭ, eŭ, oŭ) in 22 soglasnikov. Naglas je vedno na predzadnjem zlogu besede, npr. A-mo, ra-DI-o, te-le-FO-no, po-li-TI-ko. Enozložne besede nimajo naglasa. V povedi so lahko poudarjene, npr.: Mi parolas ne al VI, sed al ŜI. Slovnica Esperanto je bil ustvarjen na podlagi besedišča indoevropskih jezikov, vendar je bil sestavljen tako, da bi se ga bilo čim bolj preprosto naučiti. Ima popolnoma pravilno slovnico in dovoljuje ustvarjanje velikega števila besed s pomočjo sestavljanja leksikalnih korenov in približno štiridesetih afiksov. Iz korena san- (zdrav) lahko denimo ustvarimo besede, kot so: malsana (bolan), malsanulo (bolnik), malsanulejo (bolnica), sanigilo (zdravilo), saniĝinto (oseba, ki je ozdravljena bolezni), sanigejo (kraj za zdravljenje), malsaneto (mala bolezen), malsanego (ekstremna bolezen), malsanegulo (zelo bolna oseba), sanstato (stanje zdravja), sansento (občutek zdravja), sanlimo (meja zdravja), malsankaŭzanto (patogen), kontraŭmalsanterapio (terapija proti bolezni), ... Glavne besedne vrste (samostalniki, glagoli, pridevniki in prislovi) imajo vedno enake končnice, ki pričajo o njihovi vrsti. Vsi samostalniki se končajo na -o (domo: hiša; hundo: pes). Za tvorbo množine je potrebno na konec besede dodati črko -j (domoj: hiši, hiše; hundoj: psa, psi). Dvojine esperanto nima. Vsi pridevniki se končajo na -a (bela: lep, lepa, lepo). Nedoločnik se konča na -i (legi: brati) Končnica za sedanjik je -as, za preteklik -is in za prihodnjik -os. (mi legas: jaz berem; mi legis: jaz sem bral; mi legos: jaz bom bral) Nepravilnih glagolov esperanto nima. Velelniki se končajo na črko -u (legu!: beri!) Esperanto ima samo dva sklona: imenovalnik in tožilnik. To nam dovoljuje, da poljubno spreminjamo besedni red v povedi ne da bi spremenili pomena. Razmerje med osebkom in predmetom je urejeno večinoma s pomočjo predlogov, ki se vežejo z imenovalnikom. Besedni red je precej prožen, najpogostejši pa je SVO (= osebek-povedek-predmet), naslednja najbolj običajna zaporednost pa je OSV (= predmet-osebek-povedek). Uradna raba esperanta Esperanto ni uradni jezik nobene uradno priznane države na svetu. V začetku 20. stoletja so bili načrti, da bi Nevtralni Moresnet postal prva država, kjer bi bil esperanto uradni jezik. Otok vrtnic je bila prva samorazglašena mikro država na umetni ploščadi v jadranskem morju nasproti Riminija, ki je leta 1968 uporabljala esperanto kot uradni jezik. Kitajska vlada od leta 2001 uporablja esperanto na svojem spletnem dnevniku china.org.cn. Kitajska vlada prav tako oddaja v esperantu na radijski postaji China Radio International in izdaja spletni časopis El Popola Ĉinio. Radio Vatikan prav tako oddaja v esperantu in ima spletno stran tudi v esperantu. Esperanto je delovni jezik veliko neprofitnih mednarodnih organizacij na primer Sennacieca Asocio Tutmonda, levo usmerjena politična in kulturna organizacija ali Education@Internet, ki je se razvila iz esperantske organizacije. Največja organizacija je Svetovna esperantska organizacija Na pobudo šestnajst milijonov ljudi, ki so podpisali peticijo Organizaciji združenih narodov, v kateri se zavzemajo za pouk esperanta v šolah po vsem svetu, v prepričanju, da bi se s tem omogočilo boljše sporazumevanje med narodi in da bi se z medsebojnim spoznavanjem utrdil mir na svetu, je bila na generalnem zasedanju Unesca, decembra 1954 v Montevideu, soglasno sprejeta resolucija, v kateri ta najvišja organizacija za kulturo, znanost in prosveto priznava zasluge esperanta v kulturni izmenjavi v svetu. Na istem zasedanju je bila Svetovna esperantska organizacija (Universala Esperanto - Asocio) sprejeta med posvetovalne člane Unesca. Esperanto je tudi prvi jezik poučevanja na eni univerzi in sicer na Mednarodni akademiji znanosti v San Marinu. Preprosti stavki V tabeli je napisanih nekaj uporabnih esperantskih besed in stavkov: Primer besedila v esperantu Povest o lačni lisici in vrani Lačna lisica išče hrano. Malsata vulpo serĉas nutraĵon. Gre na dvorišče, kjer so piščanci, toda piščanci so v kletki. Ĝi eniras en korton, kie estas kokidoj, sed kokidoj estas en la kaĝo. Trudi se splaziti skozi odprtine, toda premajhne so. Ĝi penas trarampi tra malfermaĵoj, sed ili estas tro malgrandaj. Nenadoma lisica zavoha sir. Subite la vulpo ekflaras fromaĝon. Sledi vonju s svojim nosom in zagleda, da je velik črn vran priletel na dvorišče ter s svojim kljunom vzel kos sira iz podganolovke, ki stoji poleg kletke. Ĝi sekvas la odoron per sia nazo kaj ekvidas, ke granda nigra korvo ekflugis en la korton kaj ekkaptis per sia beko pecon da fromaĝo el la ratkaptilo, kiu staras apud la kaĝo. Vran tedaj hitro odleti in sede na vejo bližnjega drevesa, La korvo tiam rapide forflugas kaj sidiĝas sur branĉon de apuda arbo. Lisica se približuje drevesu in reče: »Oh kako lepo perje te krasi in tvoje oči sijejo kakor zvezde!« La vulpo alproksimiĝas al la arbo kaj diras: »Ho, kiel belaj plumoj ornamas vin kaj viaj okuloj brilas kiel steloj.« Lisica nadaljuje: »Ti si najlepša ptica, ki sem jo kdaj videla.« La vulpo daŭrigas: »Vi estas la plej bela birdo, kiun mi iam vidis.« »Slišala sem, da tudi poješ zelo lepo. Zapoj mi torej pesmico!« »Mi aŭdis, ke vi ankaŭ kantas tre bele, ekkantu do por mi kanteton!« Nečimrn vran je odprl kljun, da bi zapel, a sir je padel iz njegovega kljuna v lisičji gobec. La vanta korvo malfermis la bekon por ekkanti kaj la fromaĝo elfalis el ĝia beko kaj falis en la buŝon de la vulpo. Opombe in sklici Glej tudi Vinko Ošlak (predsednik esperantskega centra mednarodnega pisateljskega združenja PEN v letih 2004-2006) Viri Rakuša, Rudolf Esperanto : za šole, tečaje in samouke, Ljubljana, Klub esperantistov v Ljubljani, 1937, Zunanje povezave Kaj je esperanto? Esperanto v 12 lekcijah: tečaj esperanta na spletu v slovenščini na osnovi zagrebške metode Kurso de Esperanto: tečaj esperanta v slovenščini za Windows, Mac OS X in Linux operacijski sistem lernu.net www.esperanto.si Esperantsko društvo Maribor Esperanto: kaj je to? Muzaiko: radio v esperantu, ki oddaja 24 ur na dan Poljski radio v esperantu Ĉina Radio Internacia: kitajski spletni portal v esperantu Radio Vatikan v esperantu Mednarodni pomožni jeziki Aglutinacijski jeziki Umetni jeziki Leto 1887


text: Je Jure Janković zatajil šest bančnih računov v Švici? - RTVSLO.si B. R. | 9. oktober 2011 ob 20:50 Podatkov, do katerih se je dokopal novinar 24UR, nista zanikala ne Janković ne njegov zastopnik Čeferin. Foto: BoBo V javnost so prišli nekateri novi finančni podatki v zvezi z Juretom Jankovićem. Ta naj bi junija letos odprl kar šest računov v švicarskih bankah, ne da bi jih prijavil davčnemu uradu v Sloveniji. 9. oktober 2011 ob 20:50 Čeferin je po poročanju medija vložil ovadbo zoper predsednico parlamentarne komisije Alenko Jeraj iz SDS-a Kot so poročali v oddaji 24UR, je Jure Janković junija letos odprl šest računov v Švici. 9. junija je odprl tri račune na RBS Coutts banki v Zürichu, nato pa enajst dni pozneje tri račune na UBS AG prav tako v Zürichu. Obstoj računov ni sporen, a po poročanju 24UR Jure Janković teh računov ni prijavil Dursu, pa bi jih moral. Novinar je podatek preverjal tako pri Jankoviću kot pri njegovem zastopniku Aleksandru Čeferinu, a navedb v treh dneh ni demantiral nihče. Je pa Čeferin sporočil, da so zaradi razkritih Jankovićevih transakcij že vložili ovadbo zoper predsednico parlamentarne komisije Alenko Jeraj iz SDS-a. Jerajeva je predsednica preiskovalne komisije DZ-ja, ki med drugim preiskuje spremembe namembnosti zemljišč v Ljubljani, s katerimi naj bi se okoristila tudi družina župana Zorana Jankovića. Kot pravi nekdanji predsednik protikorupcijske komisije Drago Kos, obstaja vsaj upravičen sum pranja denarja ali pa drugih kaznivih dejanj. "Saj ni nujno, da je pranje denarja, lahko je tudi kaj drugega."


text: Fizikalna konstanta je splošna naravna konstanta, ki jo vzamemo za dano in je ne poskušamo pojasniti z bolj osnovnimi podatki. Njeno vrednost lahko določimo s poskusom. Osnovne konstante so denimo Planckova konstanta, hitrost svetlobe v praznem prostoru, osnovni naboj ali Avogadrovo število. Pogosto so navedene tudi konstante, ki jih lahko izračunamo iz drugih konstant, npr. Faradayev naboj, ki je produkt Avogadrovega števila in osnovnega naboja, ali splošna plinska konstanta, ki je produkt Boltzmannove konstante in Avogadrovega števila. Osnovne fizikalne konstante Nekatere »konstante« so dejansko preostanki izbranega sistema enot, kot SI ali cgs sistema enot. V naravnih enotah so te »konstante« le pretvorni faktorji. Konstante, ki so neodvisne od sistema enot so po navadi brezrazsežna števila in so znane kot osnovne fizikalne konstante. Opombe aPeter J. Mohr and Barry N. Taylor, "CODATA Recommended Values of the Fundamental Physical Constants: 1998," Journal of Physical and Chemical Reference Data, Vol. 28, No. 6, 1999 and Reviews of Modern Physics, Vol. 72, No. 2, 2000. Konstanta


text: O betonu | Tlakovci Oblak | Oblak commerce d.o.o. PRESOJA KONTROLE PROIZVODNJE - TRANSPORTNI BETONI 31.05.2016Dne 29.5.2017 je bila s strani zunanjih presojevalcev sistema kakovosti IGMAT d.d. uspešno... Beton smatramo za naraven material. V bistvu pa je to umetni kompozit, sestavljen iz naravnih komponent; veziva, vode, zraka in mineralnih dodatkov – grobega in finega peska. To »mešanico« so poznali že pred več tisoč leti. Stari rimljani so beton, ki je imel drugačno sestavo, kot jo poznamo in razumemo danes, uporabljali za graditev objektov, ki kljubujejo času še danes. Rečeno je bilo, da je beton »večni material«. Danes pravimo, da je beton ob pravilni uporabi, vzdrževanju in negi »skoraj večni« material. V moderni proizvodnji betona so mu običajno dodani tudi kemični dodatki, barvni pigmenti, armaturni materiali, ... Sestavni deli betona Beton, ki ga izdelujemo pri nas, je sestavljen iz najmanj štirih komponent, in sicer cementa, vode, mineralnega agregata in zraka. Vsaka komponenta ima pomembno vlogo v betonu. Pomembno je tudi razmerje komponent (v/c faktor, doza cementa na količino agregata, vsebnost zračnih por,...). Pri proizvodnji betonskih izdelkov betonu dodajamo še kemične dodatke, ki mu izboljšajo določene lastnosti in barvne pigmente, ki ga obarvajo v želeno barvo. Uporabljamo samo certificirane materiale. Splošna uporaba betona V zadnjih sto letih je dobila uporaba betona nove razsežnosti. Po odkritju in pričetku uporabe Portland cementa, so ga arhitekti vzeli za »material prihodnosti«. Ko so gradbeniki zaradi izpolnjevanja želja arhitektov pričeli beton tudi armirati, so se meje uporabe pomaknile skoraj v neskončnost. Uporaba kemičnih dodatkov ta premik samo še utrjuje. Ne moremo si predstavljati cestogradnje, hidrogradnje ali visokogradnje brez konstrukcij, izdelanih iz betona. Obarvan je postal tudi prijeten za uporabnike. Ker je sestavljen iz naravnih materialov, je tudi ekološko nesporen. Brez betona danes ne bi poznali razvite proizvodnje betonske galanterije, kamor spadajo tudi tlakovci, robniki, travne plošče, ..., ki jih proizvajamo v našem podjetju. Opis naše proizvodnje Beton in betonske izdelke v našem podjetju izdelujemo na sodobni, računalniško vodeni in lasersko krmiljeni proizvodni liniji. Vsak beton predhodno sprojektiramo in preizkusimo v lastnem laboratoriju. Šele, ko dobimo nadpovprečne rezultate testiranj, vključimo recepturo betona v proizvodni proces. Beton pripravljamo v posebnih mešalnih napravah, ki komponente dozirajo preko receptur v računalnikih. Sproti kontroliramo pomembne lastnosti vhodnih materialov. Tako pripravljen beton transportiramo v začasne deponije na proizvodnem stroju. Po kontroliranem doziranju betona v oblikovalno orodje stroja, vibriranju in stiskanju, se betonski izdelki na proizvodnih paletah z robotom prepeljejo v sušilne komore. Tam se izdelki sušijo od 8 do 24 ur. Sušenje je računalniško kontrolirano. Po pridobitvi zadostne trdnosti betonskih izdelkov, le-te z robotom prestavimo na linijo za paketiranje, kjer jih na posameznih delih stroji obvežejo s posebnim trakom in ovijejo s folijo. Tako so izdelki pripravljeni za transport na skladišče, po določenem času pa za prodajo. Vsi izdelki so paletirani na nepovratnih paletah in ustrezno deklarirani. Deklaracije vsebujejo vse potrebne podatke, tam kjer je to potrebno pa tudi navedbo EN standarda in CE znak. Dodatno obdelani izdelki linije ANTIQUE so pakirani v INDUSTRIJSKIH VREČAH. Prednosti, ki jih moramo posebej izpostaviti so tradicija izdelovanja betonskih izdelkov (preko 100 let), uporaba najkakovostnejših materialov in kakovostna proizvodnja. Ne smemo pozabiti tudi na odličen odnos našega prodajnega osebja s kupci in inovativen pristop zaposlenih pri razvijanju novih izdelkov in dizajnov. Kakovost naših izdelkov Trudimo se, da bi obdržali najvišji nivo kakovosti proizvodnje. Imamo vse predispozicije, da to tudi dosežemo. Naši zaposleni se trudijo, da ostanemo korak pred konkurenco, še posebej v delu, kjer igra pomembno vlogo kakovost izdelkov. Veliko lastnosti izdelkov, ki jih konkurenčni proizvajalci nudijo naknadno in proti plačilu, pri nas najdete »serijsko«. Tako uporabljamo najčistejši KREMEN za beton v zgornjem delu izdelkov (tlakovci, robniki, travne plošče). Ta izdelkom zagotavlja izredno trdnost in obstojnost, še posebej na mraz in zmrzal v prisotnosti talil (soli). Večina dvoslojnih izdelkov je že v proizvodnji globinsko zaščitena (hidrofobirana). Taki izdelki so izredno odporni na vdor vode in ostale nesnage. Težave s čiščenjem ostankov hrane, kot so gorčica, ketchup, majoneza, mast,... so pri teh izdelkih pozabljene. Prav tako dobro se lahko očistijo ostanki redečega vina ali sadnih sokov. Ti izdelki so primerni tudi za tlakovanje površin, kjer se večkrat pojavlja agresija mestne umazanije, na primer dvorišča pred mehaničnimi delavnicami,... Globinsko hidrofobirane izdelke je torej lažje čistiti in vzdrževati, imajo pa bistveno daljšo življenjsko dobo. Tehnologija hidrofobiranja v serijski proizvodnji je novost na našem trgu. Od tod tudi naša odločitev, kljub dodatnim stroškom proizvodnje zvestim kupcem hidrofobiranja ne bomo posebej zaračunavali. Kakovost proizvodnje sprotno kontroliramo v lastnem laboratoriju, občasno pa so naše preiskave kontrolirane tudi v neodvisnih inštitutih. Pri proizvodnji upoštevamo vsa določila EN standardov za posamezne izdelke. Prav tako so vse naše kontrole kakovosti izvedene skladno z njihovimi navodili in predpisi. Izdelki, ki so s standardi skladni, imajo tudi veljaven CE znak in Izjavo o skladnosti. V naši proizvodnji in kontroli kakovosti upoštevamo naslednje standarde:


»Zanimivo vprašanje. Prijatelji so me večkrat vprašali, ali se kdaj naveličam stalnega obiskovanja koncertov, gledaliških iger, literarnih večerov, pogovorov, razstav ... glede na to, da že sama organiziram čez leto veliko takšnih dogodkov. Odgovorila sem jim, da ne, da je zame obisk nekega kulturnega dogodka »oddih« – torej, ko se lahko usedem in samo gledam, kar se dogaja na odru, razmišljam o vsebini, jo ponotranjim ... Da mi ni treba misliti na to, kaj se dogaja v zaodrju – ja, to je zame dejansko sprostitev (smeh). Zelo rada hodim na koncerte. Imam širok glasbeni okus, znotraj različnih zvrsti pa iščem kakovostne izvajalce. Moja najljubša glasbena zvrst je rock, poslušam pa tudi jazz, blues, staro-ameriško pop glasbo, šansone, na trenutke mi zapaše tudi metal. Letno obiščem ogromno koncertov, v prvi polovici leta sem bila že na vsaj 15 koncertih. Nekatere sem obiskovala tudi zato, da sem na lastna ušesa preverila, ali bi zasedbo lahko pripeljala tudi v Šentjur. Takisto velja za gledališke predstave.


text: LG 32LK510BPLD TV sprejemnik | Big Bang LG 32LK510BPLD TV sprejemnik TV sprejemniki LG Dodaj v košarico Uživajte v zabavi z osupljivimi podrobnostmi. S tehnologijo HD, nudi izjemno jasnost in živahne barve. Dinamična izboljšava barv Virtualni prostorski zvok Vrhunska programska oprema pričara poseben učinek navideznih zvočnih kanalov. Obdajte se z zvokom z vseh strani.


Junijske evropske volitve: dosežki EP Od 4. do 7. junija bo milijone Evropejcev imelo priložnost izvoliti svoje predstavnike v Evropskem parlamentu za naslednjih pet let. Ti bodo igrali pomembno vlogo pri oblikovanju evropske politične prihodnosti. V zadnjih petih letih je Parlament sprejel dolgo vrsto odločitev - od takšnih, ki se zdijo rutinske, do prelomnic v delovanju Unije. Razprave so bile namenjene tako aktualnim političnim temam, kakor tudi zapletenim tehničnim vprašanjem. Sommaire du dossier : - Kako naj uskladimo družino in kariero? - Kako odprte naj bodo naše meje? - Kako se porabijo evropska sredstva? - Koliko označevanja potrebujemo? - Kakšno vrsto energije želimo? - Kdaj varnost zaduši svobodo? - Koliko nadzora potrebujejo finančni trgi? - Kaj naj poganja naše avtomobile? - Kje so meje skupnih standardov? - Kako naj bo pridelana naša hrana? Kako naj uskladimo družino in kariero? Kako odprte naj bodo naše meje? Več : - Kazni za delodajalce nezakonitih priseljencev - Nove sankcije za zaposlovanje neprijavljene delovne sile - Potencialni imetniki modre karte imajo besedo - Potrditev direktive o kaznih za delodajalce nezakonitih priseljencev - Razmere v centrih za pridržanje prosilcev za azil so nevzdržne, pravijo poslanci - Pomembni dosežki Evropskega parlamenta v zakonodajnem obdobju 2004-2009 - Spletna stran o evropskih volitvah Kako se porabijo evropska sredstva? Koliko označevanja potrebujemo? Več : Kakšno vrsto energije želimo? Kdaj varnost zaduši svobodo? Koliko nadzora potrebujejo finančni trgi? Kaj naj poganja naše avtomobile? Več : - Prihodnost je v "zelenih" avtomobilih - Podnebni svežen 334a j 2020: novi, strogi cilji o podnebnih spremembah do konca tega leta? - Evropski parlament za čistejše okolje - Parlament potrdil energetsko-podnebni sveženj skupne zakonodaje - Poslanci za načrt z Balija in spremembo politike o biogorivih - Čisti avtomobili - Homologacija vozil na vodik - Biogoriva: koristna ali škodljiva za okolje?


Apartmaji Kranjska Gora — Hoteli in apartmaji v Kranjski Gori in okolici Kranjska Gora velja za enega izmed najbolj priljubljenih krajev za priživljanje zimskih počitnic. Na strani zimske počitnice si lahko ogledate ponudbo apartmajev in hotelov v tem času. Ogledate si lahko ponudbe za 3, 5 ali 7 dni v obeh terminih letošnjih zimskih počitnic. Tako lahko na hitro preverite, če je še kaj proste v kolikor še nimate rezerviranega apartmaja. Letošnje valentinovo sovpada s prvimi izimskimi počitnicami, tako da bo še toliko težje dobiti prosti apartma. Priporočamo izbor kakšnega izmed hotelov, ki jih lahko najdete s pomočjo našega iskalnika in rezervacijo romantičnega vikend paketa v, upamo, zasneženi Kranjski Gori. Dodatne informacije lahko dobite na valentinovo v Kranjski Gori. Odpravite se v Kranjsko Goro in dočakajte novo leto v tem priljubljenm kraju. Preko spodnjih povezav najdete različne oblike prenočišč. Svoj apartma ali hotelsko sobo je priporočljivo rezervirati čim prej, saj je prostih mest že sedaj zelo malo. Če bi se tudi vi radi odpravili s prijatelji v Kranjsko Goro in najeli kakšen ugoden apartma, smo za vas preverili ponudbo za dva termina: 19. – 22. februar – 175€ naprej Cene veljajo za 4 osebe in 3 nočitve, tako da boste lahko preživeli kar 4 dni v Kranjski Gori in se dodobra nasmučali. Apartmaje si lahko ogledate preko povezav zgoraj. Dodatno ponudbo najdete na strani apartmaji v Kranjski Gori ali s pomočjo iskalnika na desni strani, kjer lahko primerjate ponudbo. Ponudbo prostih apartmajev in hotelov za omenjen termin lahko najdete preko spodnje povezave. Veliko apartmajev ob smučišču je v tem terminu že zasedenih ali je cena nekoliko višja zaradi kvalitete apartmaja. Preko zgornje povezave najdete ponudbe od 256€ naprej za 4 osebe (2 odrasla, 2 otroka). Cena za hotel Vitranc je 360€. Dodatne proste apartmaje in hotele lahko preverite s pomočjo iskalnika na desni strani. Na spodnjem video posnetku si lahko ogledate video predstavitev smučišč v Kranjski Gori. Zraven dnevnih najdete v drugem delu posnetka tudi nočne posnetke. Delite video s prijatelji na Facebook. 3 dni smučanja za 4 osebe za 218€ Trenutno lahko izkoristite ugodno ponudbo preko 1nadan.si in si rezervirate ugoden apartma Berghi. Ponudba zajema dve nočitvi za dve odrasli osebi in dva otroka ter smučarske vozovnice za dnevno in nočno smučanje. Akcija bo verjetno zelo hitro razprodana, tako da jo hitro rezervirajte. V kolikor vam je ne bo uspelo dobiti, lahko preverite ponudbo hotelov in apartmajev v Kranjski Gori tudi preko našega iskalnika, ki ga najdete na desni strani in nekaterih podstraneh. V tem primeru v ceno ni všteta smučarska karta, ki pa jo lahko dobite na različnih prodajnih mestih v Kranjski Gori. Apartmaji za novo leto 2015 – prosti termini Če tudi vi še nimate planov za Silvestrovo in bi se radi za konec leta 2014 kam odpravili, je pravi naslov Kranjska Gora, kjer še vedno najdete nekaj prostih apartmajev in hotelov. Glede na to, da se prenočišča hitro polnijo, si je pametno hitro rezervirati kakšen apartma, saj boste v naprotnem primeru ostali brez. Spodaj najdete ponudbo apartmajev in hotelov, ki so v tem trenutku še prosti. Cena je odvisna od števila oseb in števila dni. Apartma ali hotel lahko rezervirate preko povezave. Na strani samo vnesete željene termine in število oseb, tako da dobite ceno za najem apartmaja ali hotela. Prosti apartmaji in vile: Prosti hoteli: Prav tako lahko dobite zelo ugodno prenočišče v hostlu Nika. Vremenska napoved za 3 dni Če vas zanima vremenska napoved za naslednje 3 dni v Kranjski Gori, jo najdete tudi na naši strani. Oglejte si stran Vreme Kranjska Gora, kjer najdete različne informacije o vremenu in prognoze za naslednje dni. Proti koncu tedna se bo vreme v Kranjski Gori zelo ohladilo, tako da lahko pričakujemo prave zimske temperature. Upamo, da bo čim prej zapadlo kaj snega in da se bo smučarska sezona začela čim prej. Na lepi in mirni lokaciji v Ratečah pri Kranjski Gori lahko najamete dva lepo urejena apartmaja. Apartmaja imata vso opremo: kuhinjsko posodo, pribor, hladilnik, kuhinjske krpe, posteljnino, brisače, kabelsko TV, brezplačni Wi-Fi, itd. Apartmaja imata lasten vhod in teraso. Pripada pa jima tudi pokrito parkirišče, kar je še posebej v zimskem času zelo dobrodošlo, velik vrt za igro in prostor za spravilo koles oz. smuči. Za podroben opis apartmajev, celotno ponudbo, ceno, proste termine in rezervacijo jih kontaktirajte. Naslov: Apartmaji Jakelj, Rateče 3d, 4283 Rateče Planica Telefon: 031 445 342 Email: jakelj@krgora.com Spletna stran: http://www.krgora.com/ Več fotografij najdete na njihovi spletni strani. Ta vikend je Zlata lisica Kar smo pred dnevi že pisali, se je tudi zgodilo. 50. Zlata lisica se bo ta vikend odvila v Kranjski Gori, ko so jo zaradi pomanjkanja snega odpovedali v Mariboru. Kot nalašč, se je vremenska napoved dan za tem spremenila in po celi Sloveniji je zapadlo veliko snega. V Kranjski Gori so tako zelo dobro pripravljeni, težav s snegom ne bodo imeli, tudi celotna ostala organizacija tekmovanja pa bo verjetno odlično izpeljana. Upamo, da se vidimo v čim večjem številu in seveda na uspeh Tine Maze, kakor tudi ostalih naših smučark. Domov → Apartmaji Kranjska Gora


text: Eléktrični nabôj (v fiziki navadno kar naboj, v elektrotehniki pogosto elektrina) je ena temeljnih značilnosti snovi. Naboj je mera za izdatnost izvorov električnega polja. Na telesa z nabojem deluje elektromagnetno polje, obenem pa so tudi izvor tega polja. Interakcija med nabojem in elektromagnetnim poljem je ena od štirih osnovnih sil, ki nastopajo v naravi. Naboj v fiziki se navadno označuje s črko e ali najpogosteje v elektrotehniki, pa velikokrat tudi v fiziki s q. Naboj je lahko pozitiven ali negativen. Silo med dvema točkastima nabojema podaja Coulombov zakon. Naboj se lahko neposredno meri s pripravo, imenovano elektrometer. Izpeljana enota mednarodnega sistema enot za merjenje naboja je coulomb (označba C). Naboj prostih delcev vedno nastopa v mnogokratnikih osnovnega naboja, medtem ko je naboj kvarkov mnogokratnik tretjine osnovnega naboja. Naboj je skalarna količina, njena razsežnost je: kjer je električni naboj, električni tok in čas. Zgodovina Prvi zapisi o naboju izvirajo iz Antične Grčije. Pri poskusih z jantarjem so ugotovili, da ta privlači lahke predmete, kot so lasje, če ga poprej podrgnejo s krznom. Ob dovolj vztrajnem drgnjenju so lahko dosegli celo, da je preskočila iskra. Spomin na začetke elektrike je ohranjen v sami besedi: : , kar v grščini pomeni jantar. Preučevanje elektrike se je razmahnilo v 18. stoletju. Eden prvih sodobnih raziskovalcev elektrike, Benjamin Franklin, je opazil tudi različen predznak naboja, in brez posebnih argumentov označil naboj, ki nastane na stekleni palici, ko jo drgnemo s svilo, za pozitivni, naboj na jantarni palici, drgnjeni s krznom, pa za negativni. Tak dogovor v elektrotehniki še vedno velja. Zunanje povezave https://issuu.com/ssopro/docs/zgodba_o_elektriki brezplačna e-knjiga, Enrico Halupca «Kratka zgodovina elektrike od jantarja pri starih Grkih do fotovoltaičnih plošč«, SSO, Trst, 2020 Elektrika in magnetizem Fizikalne količine


Ko je 6. aprila 1483 - bil je ravno veliki petek - tretjič rodila, je prijokal na svet deček, ki mu je ponosni oče izbral ime Raffaello. Tako se je imenoval nadangel, ki je, kot beremo v stari zavezi, spremljal mladega Tobija. To ime je bilo kakor voščilo, da bi sin srečno potoval skozi življenje. Mali Raffaello je ob skrbni materi preživel srečno otroštvo, zato je bil tem bolj prizadet, ko mu je mati leta 1491 umrla. Takrat je imel osem let. Oče je imel svojega sina zelo rad, posebno še, ker. je kazal zanimanje in nadarjenost za slikarstvo. Sklenil je, da se ponovno poroči, predvsem zato, da bi Raffaellu dal novo mater. Toda žena, ki jo je vzel, njegovih pričakovanj ni izpolnila. Ko je leta 1494 umrl še oče, je enajstletni Raffaello ostal sirota. Njegova mačeha se ni dosti brigala ža njegovo vzgojo, ampak le za svoje koristi. Za Raffaella se je zavzela dobra teta Santa, za razvoj njegovega slikarskega talenta pa so se pobrigali nekateri umetniki, ki so bili na dvoru urbinskega vojvoda. Tako je želel oče v svoji oporoki, ki jo je bil sestavil nekaj dni pred smrtjo.


Klopotec, Guinessov rekorder - Lendavainfo.com Klopotec, Guinessov rekorder 02.02.2016 01.02.2016 admin\t0 Comments Čeprav je naša država Slovenija majhna, imajo Slovenke in Slovenci veliko zanimivih izdelkov ter znamenitosti, ki so največje, najboljše, najlepše, najbolj zanimive... in so zato vpisane v Guinnessovo knjigo rekordov. In od 1. februarja 2016 je med njimi, kot edini iz Prlekije doslej, tudi Stanko Habjanič iz Kajžarja v Ljutomersko – Ormoških vinorodnih goricah. Ima namreč največji klopotec. Od 1. februarja 2016 je med Guinessovimi rekorderji, kot edini iz Prlekije doslej, tudi Stanko Habjanič iz Kajžarja v Ljutomersko – Ormoških vinorodnih goricah, ki je iz Londona prejel certifikat in potrdilo, da je njegov klopotec postavljen med prleškimi vinogradi v Hermancih, na predelu, ki ga domačini poznajo po imenu Strmec, vpisan v Guinnessovo knjigo rekordov. Stanko klopotec, s pomočjo PGD Miklavž pri Ormožu in PGD Ptuj, postavlja že od leta 2009, vsako leto pa ga je, z upanjem na vpis v knjigo rekordov, tudi povečeval. In sedaj je trud bil poplačan, saj je klopotec tudi uradno potrjen kot največji klopotec na svetu s premerom vetrnic 20,58 metrov, cel klopotec pa tehta skoraj eno tono. Novi lastnik Guinnessovega rekorda Stanko Habjanič, ki je klopotec velikan izdelal, je po poklicu zidar, izdelava klopotcev pa je njegov hobi in je s tem nadaljeval družinsko tradicijo. Že njegov dedek je izdeloval klopotce večjega obsega, s še večjimi je nadaljeval njegov oče Janez, sedaj pa še on. Za največji klopotec na svetu je Stanko porabil dva meseca ali približno 300 ur trdega dela, a mu kot pravi ni žal. To, da klopotec velikan stoji v Hermancih, kjer, kot povedo domači, zori grozdje za najboljše trgatve laškega rizlinga, je Stanko, skupaj z gasilci PGD Miklavž pri Ormožu ter vsemi krajani in občani zelo ponosen na to kar so dosegli. Sicer pa so vse mere klopotca res že neverjetne, saj premer vetrnic meri 20,58 m, macleki ali kladiva so težki od 18 – 20 kg in so visoki 0,70 m. Dolžina stolčka oz. podstavka klopotca je 3 m, širina lesa 25 cm, debelina 10 cm, visok je 1,5 m, je iz hrastovega lesa, njegova teža pa je 160 kg. Premer vetrnic znaša skupaj s križem 20,58 m, debelina 4 cm, širina 30 cm zadaj so pojačane zaradi upora vetra, da se čim manj zvijejo. Vetrnice so sicer iz smrekovega lesa. ← Pomurka: Med Lendavo in Pincami v nasprotno smer Aleksander Čonda: “Moja športna pot je končana”; ST Lendava brez voznika? →


Zakaj je kreatin (monohidrat) učinkovit? | THE Nutrition® THE Vsebine / Članki / Zakaj je kreatin učinkovit? Zakaj je kreatin učinkovit? Tehten razlog stoji za dejstvom, da so od 4 tekmovalcev poletnih olimpijskih iger kar 3 uživali dodatek kreatin monohidrata: stvar očitno deluje. Odkrit že davnega leta 1832 v Franciji, se je šele slabo stoletje kasneje potrdilo, da se kar 95% kreatin monohidrata shranjuje v mišičnem tkivu. Množična uporaba pa se je začela po olimpijadi v španski Barceloni leta 1992. Kaj pravzaprav kreatin sploh je? Naše telo samo proizvaja spojino, ki dovaja energijo za mišično delo. Nastaja v jetrih in se preko trebušne slinavke in ledvic prenaša v mišice, kjer se pretvori v fosfokreatin (kreatin fosfat). Te visoko energetsko nabite molekule služijo za obnovo glavnega vira mišične energije: adenozin-tri-fosfata (ATP). KATERI SO NAJBOLJŠI VIRI KREATINA Za razliko od hormonskih dodatkov in drog je kreatin 100% naraven in ga najdemo tudi v nekaterih živilih; posledično je tudi praktično nemogoče, da bi pristal na listi za prepovedana poživila, saj bi to pomenilo, da morajo prepovedati tudi uživanje mesa. Med živili je v največji meri prisoten v lososu, tuni in govedini. Brez dvoma pa je najboljši in najučinkovitejši vir kreatina prehranski dodatek kreatin monohidrat, saj z njim v telo vnesemo 100% čist kreatin brez neželenih kalorij. Za vse tiste, ki želite večji in še boljši učinek čistega kreatina pa je THE Nutrition s pomočjo strokovnjakov razvil prav posebno formulo X3M Creatine Power, ki vsebuje mešanico 5 različnih vrst kreatina v optimalnem razmerju. X3M Creatine Power sestavlja kreatin monohidrat, kreatin etil ester, kreatin glukonat, kreatin fosfat in dikreatin maltat. V naši ponudbi pa imamo tudi kreatin ki ima dodano transportno matriko za boljši izkoristek kreatina ter dodane aminokisline, ki ustvarjajo anabolno okolje. To je izdelek All in 1 CREATINE, ki vam bo dal še boljše rezultate pri pridobivanju mišične mase. KAKO KREATIN VPLIVA NA POVEČANJE MIŠIČNE MASE IN MOČI Kreatin je gotovo najbolj uporabljen in najučinkovitejši med vsemi dodatki v športu. Razlog: najboljši napredki v moči in mišični masi. Poleg tega pa znatno izboljša atletske sposobnosti: od visoko intenzivnih kratkih naporov pa do aerobnih dolgo trajajočih športov. Povečuje energijske zaloge in hkrati pospešuje regeneracijo mišičnega tkiva. Izredna lastnost kreatin monohidrata je sinteza mišičnih beljakovin, kar preprečuje razpad mišičnega tkiva oziroma katabolizem. Razlog za to leži v sposobnosti kreatina, da mišice super-hidrira in zasiči z vodo. Posledično mišična vlakna postanejo večja in močnejša. Kreatin zagotovi dodatno energijo, ki poveča število ponovitev, ki smo jih sposobni narediti v seriji. Tako bi brez kreatina naredili 5 ponovitev 100 kg bench press-a, s kreatinom pa jih naredimo 8. Ker smo sposobni premagovati večja bremena, je mišica bolje stimulirana za rast , še posebej, če ji po treningu zagotovimo osnovne gradnike: kvalitetne beljakovine ( proteini ). Prav iz tega naslova ga praktično vsi resni športniki redno uživajo, saj nima praktično nobenih negativnih lastnosti ali možnosti predoziranja. Hkrati pa nudi številne pozitivne vplive na pridobivanje mišične mase in moči, ki si jih vsak ambiciozen športnik in obiskovalec fitnesa lahko želi.


MonopolOFF Po tem, ko je ameriški predsednik Donald Trump v torek izkoristil svoj ustavni privilegij pomilostitve za štiri nekdanje zasebne vojaške pogodbenike podjetja Blackrock, ki so leta 2007 v Bagdadu umorili najmanj štirinajst civilistov, je nadaljeval s pomilostitvijo vpletenih v preiskavo o domnevnem ruskem vmešavanju v ameriške volitve leta 2016. Predsednik je milost namenil Paulu Manafortu, nekdanjemu vodji svoje kampanje, ki bi moral prestati sedem let in pol dolgo zaporno kazen zaradi finančne prevare ter zarote proti Združenim državam Amerike zaradi svojega dela v Ukrajini, še preden je sploh začel delati za Trumpa. Vse obtožbe proti njemu so se nanašale na njegovo lobiranje ter delo za prorusko ukrajinsko politično frakcijo in na njegovo poskuse preprečiti preiskave. Poleg njega je oprostil Rogerja Stona, prijatelja, ki je je bil obsojen zaradi laganja kongresu v primeru WikiLeaks, in Charlesa Kushnerja, očeta njegovega zeta Jareda Kushnerja. Starejši Kushner je bil leta 2004 obsojen na dve leti zapora med drugim zaradi utaje davkov, kršitev zakonodaje o financiranju političnih kampanj, ki jih je sicer zagrešil pred več kot 15 leti, in s donacijami demokratskim politikom v New Jerseyju. Kitajska je začela s preiskavo proti tehnološkemu podjetju za e-poslovanje Alibaba, ki ga je ustanovil Jack Ma. Gre za neke vrste kitajsko različico Amazona, ki pa je po širitvi na različne vrste storitev, predvsem plačilnih, že presegel ameriškega dvojčka. Pristojni so Alibabo že opozorili na nedopustnost zahteve, da morajo trgovci podpisati dogovor o sodelovanju, ki jim onemogoča, da bi ponujali produkte na konkurenčnih platformah. Prejšnji mesec je kitajska oblast prvič predstavila osnutek pravil, s katerimi ima namen preprečiti monopolistično delovanje internetnih podjetij. Poleg Alibabe je zaradi enakega razloga na udaru tudi konglomerat Tencent Holdings. Medijski regulator Združenega kraljestva Ofcom je oglobil indijski provladni informativni program Republic TV zaradi sovražnega govora o Pakistancih. Oddaja je zaradi neprimernih vsebin dobila tudi prepoved prenašanja v Veliki Britaniji. Indijski kanal je prejel kazen v vrednosti približno 22 tisoč evrov zaradi programa, v katerem je voditelj vse Pakistance oklical za teroriste; z gosti je govoril o tem, kako so celo športniki, znanstveniki in otroci nevarni. To je že tretjič, da je Ofcom obtožil Republic TV neupoštevanja pravil prenašanja vsebin, je pa prvič, da je izdal kazen. Sporni kanal je začel s prenašanjem leta 2017, od takrat pa zavzeto poroča v prid vladajoče stranke BJP in hindujskega nacionalizma.V begunskem taborišču Lipa v bližini Bihača na severozahodu Bosne in Hercegovine so zagoreli šotori in smetiščni kontejner. Po mnenju policije so požar zanetili migranti, ki so se morali zaradi zaprtja taborišča izseliti, ne da bi vedeli, kam jih bodo oblast 2000 i naslile tokrat. Kamp Lipa je bil kot začasen postavljen v aprilu, češ, da gre za epidemološki ukrep. Vanj so naselili predvsem ljudi, ki so prej živeli na ulicah in po skvotih Bihača in Velike Kladuše. Včeraj se je moralo iz taborišča izseliti 1350 ljudi, saj pogoji bivanja v njem niso bili primerni za zimo. Kljub številnim prošljam Mednarodne organizacije za migracije, ki upravlja s centrom, bosanske oblasti niso zagotovile osnovne infrastrukture, natančneje, tekoče vode, elektrike in boljše cestne povezave. Več kot tisoč migrantov so zdaj poslali proti Bihaču, oddaljenem dvajset kilometrov, kjer bi lahko bili naseljeni v zapuščene stavbe. Svet ministrov Bosne in Hercegovine se je sicer odločil, da bodo s pomočjo evropskih sredstev taborišče preoblikovali v stalni sprejemni center, tokrat z osnovnimi življenjskimi pogoji. Delavci Iskre v obratu v Semiču so danes zjutraj nenapovedano ustavili delo, saj so zaposleni od vodstva podjetja dobili odločbe, po katerih bo božičnica izplačana različno po poslovnih enotah – in ne v vseh 300 evrov, kot je bilo obljubljeno. Za zaposlene v tovarnah v Kranju, Ljubljani in Šentvidu je tako namenjenih 300 evrov, medtem ko bi naj delavci v Semiču dobili izplačanih samo 50 evrov. Sindikalist Matija Skala je v pogovoru z nami pojasnil, da s stavko zahtevajo enakopravno izplačilo božičnice, poleg tega pa je po novem letu napovedal daljšo stavko, če se božičnica ne razporedi pravično. Izpostavil je še vzvišen odnos vodstva podjetja do semiškega obrata in 50 evrov označil za popolnoma neprimerno izplačilo, s katerim vodstvo kaže svojo nadutost.


Panorama 67: Manj je več! Dodatna orodja694 Intervju s skupino avstrijskega predsedstva EU o stanju pogajanj v Svetu, njihovem pristopu k poenostavitvi in štiridelni podpori Dne 31. decembra se bo končalo avstrijsko predsedovanje Svetu EU. Na podlagi predlogov Komisije za kohezijsko politiko po letu 2020, ki so bili objavljeni zgolj en mesec pred začetkom predsedovanja, je Avstrija s svojimi pogajalci imela osrednjo vlogo pri določanju okvira razprav v Svetu. Panorama je govorila s člani bruseljske skupine, Johannesom Rossbacherjem, Alexandrom Ferstlom in Christophom Klemencicem. Kakšno je stanje v zvezi z zakonodajnim svežnjem za obdobje 2021–2027? Johannes Rossbacher: Moram reči, da zelo dobro napredujemo. Smo tik pred sklenitvijo dogovora o ključnih poglavjih uredbe o skupnih določbah. Tudi Svet je že skoraj dokončal uredbo o ESRR. Naša delovna skupina v Svetu je s petimi predloženimi zakonodajnimi predlogi storila vse, kar je bilo mogoče, da se doseže hiter in daljnosežen napredek.5A0 Kakšen je bil vaš pristop k pogajanjem? Alexander Ferstl: Predvsem smo bili prepričani, da so predlogi Komisije utemeljeni in da predstavljajo dejanski napredek v smislu poenostavitve. Na tej podlagi smo poskusili omejiti spremembe predloga pravnega besedila. Menimo, da ni treba regulirati čisto vsega in da v tem smislu manj pomeni več. Ali ste uspeli? Christoph Klemencic: Da, mislim, da smo. Ohranili smo elemente poenostavitve, ki jih je predlagala Komisija, in dosegli še več. Vzemimo za primer partnerski sporazum. Zakaj bi morala država članica z majhno proračunsko dodelitvijo ali samo enim programom, ki se financira iz več skladov, narediti še korak več, da bi pripravila tak dokument? Naš predlog, da se v nekaterih primerih ta korak preskoči, so sprejeli tudi ministri v Svetu dne 30. novembra. Ali je bil sprejet dogovor o proračunu? JR: Razprave o večletnem finančnem okviru se bodo zaključile na najvišji ravni. Prizadevali smo si, in še vedno si prizadevamo, da bi pravilno zastavili načine izvajanja. Prednost smo dali tistim elementom v predpisih, ki jih naši regionalni organi, ki so pristojni za programe, potrebujejo za svoje programe v prihodnosti. Ko bo torej sprejeta odločitev o financiranju, bomo zlahka oblikovali povezave.6CE Kateri so ti elementi? AF: Vse, kar je povezano z revizijo in nadzorom, pripravo programov in načrtovanjem ter pogoji in uspešnostjo. Vem, da to ne zveni preveč vznemirljivo, vendar morajo organi upravljanja vedeti, kaj lahko pričakujejo, in začeti vzpostavljati izvajalske strukture za prihodnje programe. Upamo, da bomo s to strategijo pridobili dragocen čas in zagotovili hiter začetek izvajanja programov. Stvari bi se morale začeti premikati že leta 2021, ne pa 2022 ali 2023. Kateri so bili ključni izzivi pri pogajanjih v zadnjih šestih mesecih? CK: Rekel bi, da smo morali iskati kompromise med različnimi elementi: neto plačnicami in neto prejemnicami, različnimi pristopi na zahodu, vzhodu, jugu in severu in včasih tudi zelo različnimi mnenji, ne glede na ta dva vidika. Vloga našega predsedstva je zajemala neodvisno posredovanje in gradnjo mostov. Pa vendar to ni pomenilo, da smo v vseh trenutkih lahko ugodili čisto vsem. JR: Iskanje kompromisov ni nikoli enostavno. Ko so vsi prisotni nekoliko zadovoljni in hkrati tudi nekoliko nezadovoljni, potem verjetno lahko rečete, da ste dosegli dober kompromis. Kaj zdaj sledi pri pogajanjih? AF: Januarja bodo delo prevzeli naši kolegi iz Romunije in nadaljevali s to visoko dinamiko, ki smo jo zastavili. Z enim ali dvema sestankoma delovne skupine na teden in zelo podobnim pristopom lahko pričakujete hiter napredek v prihodnjih mesecih. Ko bo sprejet sporazum v Svetu, se bo začela faza tristranskih pogovorov. Prepričan sem, da se Svet, Komisija in Parlament ne razhajajo preveč v svojih stališčih.5BF Bolj osebno vprašanje: kako je potekalo delo predsedstva? JR: To je bilo moje tretje avstrijsko predsedovanje, zato sem vedel, kaj lahko pričakujem: delo do poznih ur, nedeljski sestanki in zelo intenzivno timsko delo. Moram pa iskreno povedati, da nam ne bi uspelo brez čudovite podpore z Dunaja, izvrstnih kolegov na sekretariatu Sveta, našega vsestranskega Paula in dodatne pomoči Alexandrove pasje prijateljice! Predsedstvo je imelo tudi psa? AF: Da, moja Elvira je bila večino časa z nami. Poskrbela je za dobro voljo in vedno znova ji je uspelo za nekaj trenutkov naše misli odvrniti od predpisov. To nam je očitno pomagalo v tako napornem obdobju. JR: No, hecno je, da sem se prej bal psov, zdaj pa je popolnoma drugače. Elvirino „podporo“ bom celo pogrešal: bila je prava članica skupine! Očitno ste se zabavali! CK: O, seveda! Enkrat se je zgodilo, da kolega iz Sveta ni dobro slišal imena predsedujočega in mu je nato namesto „Jo-hannes“ rekel „your highness“ (vaša visokost). Zelo predsedniško, moram reči. AF: In ne pozabimo naših hrvaških kolegov, ki so se navdušili nad jodlanjem! Na sprejemu ob začetku predsedovanja smo organizirali kratek tečaj in še vedno jim gre dobro od rok! Res zelo impresivno ...5A5 JR: Zabava zagotovo pomaga pri tako ogromni nalogi, kot je predsedovanje EU!


text: Sumljiv paket za Angelo Merkel | Žurnal24 6 ogledov 2. November 2010, ob 15:33 Sumljiv paket za Angelo Merkel Avtor A. K./I. H. 2. November 2010, ob 15:33 Nemška policija je na uradu nemške kanclerke Angele Merkel odkrila sumljivo pošiljko. Na letališčih so medtem poostrili varnostne ukrepe. "Sumljiv paked so odkrili na oddelku za pošto urada kanclerke," je povedal tiskovni predstavnik vlade Steffen Seibert in dodal, da Angele Merkel takrat ni bilo v stavbi, saj je na obisku v Belgiji. "Ni izključeno, da je pošiljka vsebovala eksploziv. Preiskava je v teku, poškodovan ni bil nihče." Spiegel poroča, da so sumljivi paket odkrili okoli 13. ure, kot pošiljatelj pa naj bi bilo na pošiljki navedeno grško gospodarsko ministrstvo. Kanclerjevega urada zaradi domnevno nevarne pošiljke niso evakuirali, so pa poostrili varnostne ukrepe. Grčijo sta sicer danes pretresla dva bombna napada na ruskem in švicarskem veleposlaništvu, poleg tega pa so policisti v Atenah deaktivirali še tri bombe. V ponedeljek je v prostorih zasebnega dostavljalskega podjetja v Atenah eksplodiral paket-bomba, policija pa je pozneje sporočila, da je sta imela osumljenca pri sebi dva paketa, od katerih je bil eden namenjen francoskemu predsedniku Nicolasu Sarkozyju. Sumljiva paketa z bombnima napravama so v petek našli tudi v Dubaju in na letališču v Londonu, pošiljki pa sta bili namenjeni v ZDA. V številnih mestih so zato okrepili varnostne ukrepe. Bela hiša je v Jemen v ponedeljek napotila ameriške strokovnjake za varnost in boj proti terorizmu, ki sodelujejo pri preiskavi. V preiskavi sodelujejo tudi Združeni arabski emirati, ki se trudijo, da bi s pomočjo serijske številke mobilnega telefona, ki je bil vgrajen v bombo, najdeno v Dubaju, in tiskalnika, v katerem je bila bomba skrita, prišli do sledi, ki bi jih lahko pripeljale do osumljencev. Z Jemnom tesno sodeluje tudi Velika Britanija, ki je o napadu razpravljala na izredni seji posebne enote Kobra. ZDA, Nemčija in Francija so medtem izdale začasno prepoved uvoza tovora iz Jemna, Jemen pa je v ponedeljek naznanil zaustavitev vsega tovornega prometa iz države, prav tako so poostrili splošne varnostne ukrepe na vseh jemenskih letališčih. Številne države so tudi sicer na svojih letališčih uvedle poostrene varnostne ukrepe. Bombi izdelani profesionalno Bombi so preiskovalci našli v pošiljkah, ki so bile iz Jemna poslane na naslov judovskih organizacij v Chicagu. Oba paketa sta vsebovala industrijski kemični eksploziv PETN, bombi pa sta bili narejeni tako, da bi ju lahko sprožili na daljavo z mobilnim telefonom. Napravi sta bili izdelani zelo profesionalno, način, kako sta bili narejeni, pa naj bi bil podoben tistemu, ki ga uporabljajo teroristične organizacije, kot je Al Kaida. Informacija, na podlagi katere so preiskovalci našli bombe, naj bi prišla od nekdanjega člana teroristične mreže Al Kaida Džaberja al Faifija, ki se je oblastem v Savdski Arabiji predal pred dvema tednoma. Aretirali napačno dekle Oblasti v Jemnu so v soboto aretirale 22-letno študentko medicine Hanah al Samavi, ki je bila osumljena pošiljanja paketov z bombami, saj so na seznamu pošiljk, namenjenih sinagogam v Chicagu, odkrili številko njenega mobilnega telefona. V nedeljo so se pojavila ugibanja, ali je dekle morda žrtev kraje identitete. 22-letnico so nato izpustili, saj naj ne bi prijeli prave osebe. Jemenske oblasti tako intenzivno nadaljujejo z iskanjem pošiljateljice paketov, je v ponedeljek v Sani povedal predstavnik jemenskega notranjega ministrstva. Glavni osumljenec za izdelavo bomb pa ostaja 28-letni Ibrahim Hasan al Asiri, sicer glavni bombni strokovnjak Al Kaide v Jemnu. bomba izdelek produkt dubaj London mesto vas skrajneži teroristična skupina extremists al kaida nebotičnik hiša zgradba stavba skyscraper letališče