text: Elektrón je obstojen osnovni delec z maso 9,10 kg (0,511 MeV/c2) in negativnim električnim nabojem 1,6 As. Elektroni so sestavni deli atomov. Ti so sestavljeni iz atomskega jedra, sestavljenega iz protonov in nevtronov, ter oblaka elektronov okrog jedra. Elektroni so približno 1800-krat lažji od protonov in nevtronov. Elektron se navadno označuje z oznako e-. Antidelec elektrona je pozitron, ki je elektronu enak v vsem, z izjemo pozitivnega električnega naboja. Po vsem, kar se ve o njem, se elektron uvršča med osnovne delce iz družine leptonov. Elektron ima spin 1/2, kar pomeni, da je fermion, oziroma da zanj velja Fermi-Diracova statistika. Zgodovina Stari Grki so opazili, da je jantar privlačeval majhne delce, na primer lase, če so ga drgnili ob kožuhovino. Ob dovolj vztrajnem drgnjenju so lahko dosegli celo, da je preskočila iskra. Poleg strele je bil ta pojav eden najzgodnejših zapažanj o elektriki. V svoji razpravi O magnetu () iz leta 1600 je Gilbert skoval novolatinski izraz , ki se je nanašal na to značilnost privlačevanja majhnih teles ob drgnjenju. Elektrika izhaja iz latinskega (tudi koren besede za zlitino z enakim imenom), ki naprej izhaja iz starogrške besede : za jantar. Leta 1737 sta du Fay in Hawksbee neodvisno odkrila dve vrsti torne elektrike. Eno naj bi povzročalo drgnjenje stekla, drugo pa drgnjenje smole. Iz tega je du Fay zaključil, da elektriko sestavljata dve vrsti električnih tekočin: »steklena« in »smolnata«. Ločuje ju trenje, če pa se ju združuje, se med seboj izničujeta. Gray je v tem času menil, da so električne značilnosti teles odvisne od barve, kar je du Fay izpodbijal. Desetletje kasneje je Franklin predlagal, da elektrika ne izhaja iz različnih vrst električne tekočine, ampak iz ene električne tekočine pod različnimi tlaki. Dal jim je sodoben pomen naboja, pozitivnega in negativnega. Brez posebnih argumentov je označil naboj, ki nastane na stekleni palici, ko jo drgnemo s svilo, za pozitivni, naboj na jantarni palici, drgnjeni s krznom, pa za negativni. Tak dogovor v elektrotehniki še vedno velja. Med letoma 1838 in 1851 je Laming razvil zamisel, da je atom sestavljen iz jedra snovi, ki ga obkrožajo podatomski delci z enotskimi električnimi naboji. V začetku leta 1846 je Weber razmišljal, da elektriko sestavljata pozitivno in negativno nabiti tekočini, med njima pa deluja sila za katero velja obratni kvadratni zakon. Po raziskovanju elektrolize leta 1874 je Stoney predlagal, da obstaja »ena določena količina elektrike«, naboj enovalentnega iona. Znal je tudi oceniti vrednost tega osnovnega naboja e0 s pomočjo Faradayevih zakonov za elektrolizo. Pri tem je verjel, da so ti naboji stalno vezani na atome in jih ni moč odstraniti. Leta 1881 je von Helmholtz razpravljal o tem, da sta tako pozitivni in negativni naboj razdeljena v osnovna dela, in se vsak od njiju »obnaša kot atom elektrike.« Stoney je leta 1894 skoval izraz elektron, ki naj bi predstavljal te osnovne naboje. Beseda elektron je kombinacija angleških besed electric (električen) in (i)on. Pripona -on, s katero se sedaj označujejo podatomski delci, kot sta na primer proton ali nevtron, je izpeljana iz elektron. Elektron je ob preučevanju t. i. »katodnih žarkov« odkril leta 1897 Joseph John Thomson iz Cavendishevih laboratorijev na Univerzi v Cambridgeu. Točneje je s poskusom z oljnimi kapljicami določil naboj elektrona leta 1911 Robert Andrews Millikan z Univerze Columbia. Razporeditev elektronov po lupinah Glej tudi anion kovalentna vez elektrid elektronski mehurček eksoelektronsko sevanje množitelj g pozitronij spintronika Stern-Gerlachov poskus Zeemanov pojav periodični sistemi majhnih molekul Opombe Sklici Viri Zunanje povezave Jedro in osnovni delci Leptoni 1897 v znanosti


Kako naj vem, ali ima moj otrok težave s sluhom? - BabyBook.si Če niste prepričani, ali vaš otrok dobro sliši, vam lahko pomagajo naslednji napotki: V 4. do 6. tednu življenja se otrok prestraši ob glasnem hrupu in se pomiri ob tolažbi staršev. Od 3. do 4. meseca življenja se otrok na glas smeji in premika oči v smeri določenega zvoka. Dojenčki med 7. do 8. mesecem se morajo odzvati na glasbo. Med 10 do 12 meseci otrok reagira, ko pristopite k njemu na približno meter razdalje. Prav tako mora razumeti prepovedi (»ne«). Od približno 2. leta dalje mora biti otrok sposoben slediti navodilom, ki mu jih zašepetate v uho. Če ob teh napotkih opazite, da otrok ne sliši dobro, se posvetujte z zdravnikom. Nato se bo s slušnim testom ugotovilo, če ima vaš otrok težave s sluhom. V branje in ogled vam priporočamo spodnje povezave, v katerih boste izvedeli, kaj vpliva na razvoj oziroma poškodbe sluha pri otroku: Vnetje ušes pri dojenčkih in otrocih: http://babybook.si/otrok/zdravje-malcka/bolezni-pri-malcku-od-1.-5.-leta/vnetja-uses-pri-dojenckih-in-otrocih.html Alkohol med nosečnostjo: http://babybook.si/nosecnost/nosecnost/alkohol-kajenje-in-prepovedane-droge/alkohol-med-nosecnostjo.html Ali ima vnetje srednjega ušesa lahko kasneje kakšne posledice na sluh otroka?: http://babybook.si/otrok/zdravje-malcka/bolezni-pri-malcku-od-1.-5.-leta/ali-ima-vnetje-srednjega-usesa-lahko-kasneje-kaksne-posledice-na-sluh-otroka.html


A KEJ DOGA-JA? ////GLASBA//// 21:00 - R.A.F.A.L.: TRAGEDY (ZDA) + SHIV (Slo) @ Klub Gromka TRAGEDY so še vedno tako težki, kot so bili na začetku. Nastali so leta 1995 in ustvarili svojo agresivno mešanico punka z elementi d-beata v stilu Discharge in japonskih bendov, kot so Deathside. Že s prvo plato so ustvarili svoj zvok, nadgradili pomen glasnega, hitrega, težkega in temačnega ter potisnili žanr do skrajnosti izražanja. Kar ni šokantno, če imamo v mislih, da so člani igrali v ikoničnih bendih kot so His Hero is Gone, From Ashes Rise, Severed Head of State, Deathtreat in zdaj v Warcry in Nightfell. Močni, vojni bobni in bas so hrbtenica nepopustljivega, težkega hardcore punk zvoka, karakteriziranega z epskimi melodičnimi vstavki, nižanjem tempa in grlenimi besnimi vokali. Iz njihove glasbe veje apokalipsa in mizernost človeškega obstoja. Začetki SHIV segajo v leto 2007. Takrat so posneli 2 demo izdaji, leto kasneje razpadli in se 2015 dvignili iz pepela z novim EP-jem, letos pa ponovno ustvarjajo. Njihov death-beat je rušilna sila. Melodičen nizko uglašen d-beat crust, ki poka zidove z osornim, nizkim kruljenjem in kriki, v tandemu s čisto zvenečimi in agresivnimi kitarami, ki letijo mimo z neizmerno silo ter težkimi bobni, ki udarjajo v prsni koš. Shiv kot tank potepta vse pred seboj. Za fene Srečka Kosovela. ////PREDSTAVE//// 21:00 - IGLU + Lena Försch (Nem) + Jim Libby (ZDA): Velika otvoritev 6. sezone IGLU (v angleščini) @ Menza pri Koritu IGLU – Improvizacijsko gledališče Ljubljana bo septembra otvorilo že 6. sezono impro večerov na Metelkovi! Ker je jubileje najlepše praznovati v dobri družbi, se bosta Jušu Milčinskemu, Petru Franklu in Vidu Sodniku na odru pridružila izjemna improvizatorja iz Nemčije in ZDA – v Slovenijo prihajata Lena Försch in Jim Libby! Vstopnina: 6 eur dijaki in študentje / 8 eur ostali Festival LUTKE 2018 16:00 in 19:00 - Zlahka pozabljeno @ pred LGL Pred nekaj leti se je avtor začel zavedati minljivosti in izmuzljivosti svojega spomina. To je še posebej zaznaval pri svoji dementni mami. Igralec nas povabi, da skupaj z njim sedemo za okroglo mizo. Skozi drobne predmete, raznolikost zvokov in fotografij pred nami fascinantno razpre drobček španske zgodovine v drugi polovici 20. stoletja in skozi močno zaporedje senzoričnih izkušenj v nas prebudi stare spomine ter izumlja nove. Kot čarovnik istočasno prepleta preteklost in prihodnost. 17:00 – Nekje drugje @ Tunel LGL Nekje drugje je pretresljiva zgodba o nesmiselnosti vojnih grozodejstev. Kakšen je svet vojnih grozot, če ga gledamo skozi otroške oči? Šele v tej perspektivi lahko do konca dojamemo nesmiselnost vojne. Ker je takšna tema kočljiva in boleča, velikokrat ostane zamolčana. Vendar je o njej nujno spregovoriti prav najmlajšim. 17:00 in 19:00 @ Oder pod zvezdami Vu je duhovit in inteligenten solo spektakel, ki se giblje na presečišču gledališča objekta, cirkusa in pantomime. Običajna dnevna priprava skodelice čaja glavnega akterja zaradi obsesivne natančnosti pripelje celo do roba norosti in neobvladljivih razsežnosti. Izjemno duhovita, sugestivna in napeta cirkuška miniaturka pod drobnogled postavlja naše vsakodnevne rituale in jih skozi virtuozno žonglersko spretnost in igralčevo iznajdljivost prikaže povsem v novi perspektivi. 18:00 – Zadnji Brigitin ples @ Šentjakobski oder LGL Zadnji Brigitin ples poetično raziskuje različne načine gibanja in upodablja nenavadno Brigitino zgodbo. S starostjo so se njeni spomini obarvali črno-belo, niti se ne spomni, da bi v mladosti barve sploh kdaj obstajale. Živi na stolu, ki si ga je ustvarila iz svojih spominov in trenutkov življenja, ki so izgubili svojo dušo. A danes je drugačen dan ... 19:30 - Man anam ke Rostam bovad pahlavan @ Stara mestna elektrarna Man anam ke Rostam bovad pahlavan ali Svojo slavo sem podedoval po Rostamu je farsijski rek o perzijskem mitološkem junaku. Ali Moini ga je izbral, da bi ponazoril, kako se lahko sleherni človek polasti uspeha nekoga drugega, in sicer tako, da si prisvoji njegove sposobnosti in vrline. Ali Moini je skozi mehanski sistem škripcev povezan z lutko, kovinskim ogrodjem v človeški velikosti. Ko se premika, lutka oživi in reproducira plesalčeve gibe. Vzpostavi se fascinantna zrcalna igra, nenavaden dialog med človekom in strojem. Razpira vprašanja identitete, subjekta in predmeta, ustvarjalca in njegovega avatarja. 21:00 – Ptičica @ Veliki oder LGL Multimedijska predstava z video projekcijami, izvajanimi v živo, bogato zvočno podobo, dva tisoč miniaturnimi živalskimi podobami in maketami postavlja Hitchcockov film Ptiči v nov kontekst. Skozi analizo fotografije francoskega umetnika Joséja Palazóna razmišlja o kompleksnosti in neurejenosti sveta ter kritično in s kančkom humorja spregovori o problematiki vojn, masivnih migracij in trgovine z ljudmi. Vizionarska razprava se še posebej dotakne migrantske problematike in skozi sodoben uprizoritveni jezik portretira hipermedijski odsev sodobnega časa, razpetega med neomejeno globalno blagovno izmenjavo in ustvarjanja zidov. Več na: http://www.lgl.si/si/festivali-in-dogodki/festival-lutke/program/nedelja-16-september-2018 ////KINO//// Kinoteka 17:00 - Pred zoro (Before Sunrise), Richard Linklater, ZDA/Avstrija/Švica, 1995, 35mm, 1.85, barvni, 105', sp Na vlaku se srečata mlad ameriški turist v Evropi (Ethan Hawke) in francoska študentka (Julie Delpy). Fant prepriča dekle, da prekine svoje potovanje in skupaj z njim izstopi na Dunaju. Na voljo imata natančno štirinajst ur, ki se zapolnijo z vnetim kresanjem ljubezenskih isker. Novodobna romantična klasika. 19:00 – Ragtime, Miloš Forman, ZDA, 1981, 35mm, 2.35, barvni, 153', sp Tragikomičen mozaik razpira zgodbe številnih junakov, med njimi temnopoltega pianista Coalhousa Walkerja, jr. Ko skupina belopoltih gasilcev napade in raztrešči Walkerjev avto, poskuša ta neuspešno poiskati pravico: da bi obranil dostojanstvo svoje rase, se odloči preslišati nasvete policije in vzeti stvari v svoje roke. Film se dogaja v ZDA na začetku 20. stoletja, v talilnem loncu emigrantov, pustolovcev, umetnikov in sanjačev, v času, polnem upanja in tragedije. Kinodvor 17:00 – Louise pozimi, Jean-François Laguionie 18:00 in 20:30– Codelli, Miha Čelar 19:00 – Paterson, Jim Jarmusch 21:30 - Vsi vejo, Asghar Farhadi


source: wikipedia

text: 1758 (MDCCLVIII) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na nedeljo, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na četrtek. Dogodki izid prvega dela (Animalia) desete izdaje Linnejeve Systema Naturae, kar velja za začetek zoološke nomenklature Rojstva 28. april - James Monroe, ameriški predsednik († 1831) 6. maj - Maximilien Robespierre, francoski revolucionar († 1794) 11. oktober - Heinrich Wilhelm Mathias Olbers, nemški astronom, zdravnik, fizik († 1840) Aleksander Sucu, moldavski in vlaški knez († 1821) Rjokan Taigu, japonski zen budistični menih, pesnik in kaligraf († 1831) Smrti 22. marec - Jonathan Edwards, ameriški kalvinistični teolog in filozof (* 1703) - Hajaši Rijuko, japonski konfucijanski filozof (* 1681)


source: fineweb

text: The Royal Pacific Hotel and Towers je bil obnovljen 2012, tako da bo bivanje v Hongkong zagotovo prijetno. Hotel je oddaljen samo 1. Km od centra mesta, zato je obiskovalcem dostopnih veliko najpopularnejših krajev. Za ogledovanje mestnih atrakcij ni potrebno hoditi daleč, saj se hotel nahaja v neposredni bližini China Hong Kong City, Trajektni terminal China, Nakupovalni center 1881 Heritage. The Royal Pacific Hotel and Towers ponuja tudi dodatne dejavnosti, ki bodo obogatile vaš obisk v Hongkong. Z kavarna, prostor za kajanje, prevozni servis, prostori za srečanja , Wi-Fi na javnih mestih ponuja hotel največje možno udobje bivanja. V hotelu se nahaja 673 lepo opremljenih sob in vsaki je na voljo tudi sobe za nekadilce, televizija, prostor za likanje, dostop do brezžičnega interneta (brezplačen), internetni dostop (brezžičen). Ves dan se lahko prijetno sproščate v fitness center. Kakšen je že vaš razlog za obisk Hongkong, boste v The Royal Pacific Hotel and Towers našli idealno mesto za razburljive in zanimive počitnice. Starting from February 1, 2011, guest can enjoy high-speed, wired and wireless internet access on complimentary basis. Each registered guest may access only one computer or mobile device at a time.


Surova punk energija sedemdesetih in prefinjena temačnost post-punka osemdesetih let prejšnjega stoletja, združeni v vznemirljivo svežem zvoku – razjarjeni in neizprosni prestolonasledniki losangeleškega podtalja Sextile se bodo na prvi evropski turneji ustavili tudi pri nas. Ne zamudite vročega mladega benda, ki je po mnenju Louder Than War izdal eno najboljših plošč leta! Ogrel nas bo hrvaški dvojec Plastic Knives, ki raznolikost izvajalcev, kot so The Mars Volta, Queens of the Stone Age in Foals, združuje z nabrušenostjo sodobnejših elektronskih izvajalcev, kot sta Justice in Crystal Castles. Sextile je od nastanka leta 2015 stalnica losangeleškega undergrounda, intenziven vokal, predirljivo distorzirane kitare, prvinski bobni in hipnotične synth linije prvenca pa so med drugim prepričale tudi zasedbo The Soft Moon. Po povratku z divje skupne turneje se je četverec letos spet zaprl v klet in spisal ostro drugo ploščo, politično nabito Albeit Living, na kateri je čutiti od The Jesus and Mary Chain, Cabaret Voltaire in Public Image Ltd. do D.A.F., Suicide ter Section 25. S tem temnim, a optimističnim bojnim krikom za današnje negotove čase se zasedba prvič odpravlja čez lužo, v okviru turneje pa bo februarja s svojim “primitivnim post-punkom iz vesolja” treščila tudi v Šiško. Hrvaški electro rock duo Plastic Knives z veznim gradivom mastnih bobnov združuje večplasten eksperimentalni rock in zvočni bes electroclash synthov. Dvojec odlikujejo energični nastopi v živo, do zdaj pa je izdal tri na domačih tleh dobro sprejete kratkometražne albume. Organizacija: Kino Šiška.


Smučarska zveza Slovenije bi morala v prvi vrsti odpustiti tega starega komunističnega Jasnića in njegove priviligirance, če tega ne naredijo ne bo nikoli vredu.


saj moški ni vreden ljubezni,


Predlog za obravnavo diskriminacije mora vsebovati vse bistvene in obvezne sestavine, kot jih definira 36. člen Zakona o varstvu pred diskriminacijo, in sicer: - osebno ime oziroma firmo oziroma drug naziv predlagatelja, naslov stalnega ali začasnega prebivališča oziroma sedež; - navedbo nasprotne strani oziroma kršitelja, če je ta predlagatelju znan, njegov naslov stalnega ali začasnega prebivališča oziroma sedež; - navedbo okoliščin, osebnih imen in kontaktnih podatkov morebitnih prič ali drugih podatkov v zvezi z zadevo, ki izkazujejo, da je prišlo do diskriminacije; - kontaktni podatki predlagatelja; - lastnoročni podpis predlagatelja. Predlog za obravnavo diskriminacije je mogoče vložiti tudi anonimno, v tem primeru zadoščajo podatki iz druge in tretje alineje prejšnjega odstavka. Predlog za obravnavo diskriminacije se lahko vloži tudi preko obrazca, ki mora biti, v kolikor ni vložen anonimno, lastnoročno podpisan. Izpolnjen obrazec natisnite in lastnoročno podpisanega posredujte po klasični pošti na naslov: Zagovornik načela enakosti, Železna cesta 16, 1000 Ljubljana, lahko pa ga tudi podpisanega preslikate (poskenirate) in pošljete Zagovorniku načela enakosti na elektronski naslov: gp@zagovornik-rs.si. Če ob izpolnjevanju obrazca naletite na nejasnosti, smo dosegljivi na brezplačni telefonski številki 080 8180.


Prejšnji teden so članice evropske ljudske stranke (EPP) začasno suspendirale pravice madžarske vladajoče stranke Fidesz. Nekateri v tem vidijo zmago Viktorja Orbana, saj Fidesza niso izključili, drugi dolgo pričakovano reakcijo na kršitve človekovih pravic in spodkopavanje vladavine prava na Madžarskem. Kako ste te dogodke razumeli vi? Naš cilj je zagotoviti spoštovanje človekovih pravic in vladavino prava. Ali je Fidesz član EPP ali ne, nam ni pomembno. Ne zanima nas posamezni politik niti določena politična stranka – zahtevamo pa spoštovanje človekovih pravic in vladavine prava. Imajo institucije EU učinkovite mehanizme, da preprečijo stopnjevanje sistematičnih kršitev človekovih pravic in vladavine prava? Pomembno je, da se o kršitvah govori. Zelo pomembno je, da se pokaže probleme zaradi vse manjšega prostora, ki ga imamo za sv 7ff8 oje delo nevladne organizacije, ki smo aktivne na področju človekovih pravic na Madžarskem. Pomembno je opozoriti na probleme zaradi spodkopavanja neodvisnosti sodstva, ekstremne koncentracije lastništva medijev, zaradi napadov in blatenja oseb, ki so kritični do oblasti. O tem je treba govoriti in kršitve razkrivati. Posledice teh kršitev so pomembnejše kot članstvo Fidesza v EPP. Ob tem sem prepričan, da institucije EU še vedno igrajo zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic ter vladavine prava. Želim si, da ne bi nikoli prišli do točke, ko članice postavljajo pod vprašaj te temeljne vrednote EU. A če to Madžarska ali druga članica počno, se moramo s tem soočiti. Proti Madžarski tečejo trije postopki pred Sodiščem EU. Gre za dober mehanizem, ki lahko popravi določene pravne težave. Pomemben je tudi postopek na podlagi 7. člena pogodbe EU, ki so ga lani septembra sprožili evropski parlamentarci, a z njim se zavlačuje. Narobe bi bilo, da bi hiteli, a vsebinska razprava o kršitvah je pomembna. Strategija madžarske vlade je zavlačevanje, vsebinsko želijo to potisniti pod mizo, zato se osredotočajo na postopkovne zahteve. A govoriti moramo o posledicah, ki jih občutijo ljudje v svojem vsakdanu. Sami vidimo, da so napadi na dveh ravneh: sprejema se nova pravila, ki otežujejo delo, in ljudi se z medijskimi napadi poskuša diskreditirati. Kateri napadi so bolj moteči in problematični? Imamo že dve generaciji zakonov, ki napadajo in omejujejo delo nevladnih organizacij. Leta 2017 je bil sprejet zakon po ruskem vzoru, ki je stigmatiziral vse nevladne organizacije, ki prejmejo denar iz tujine. To morajo napisati na vseh dokumentih in letakih, če gre letno za znesek, ki presega 26 000 evrov v finančnem letu, pa se mora organizacija prijaviti v novo vzpostavljeni register. Gre za obliko samo-stigmatizacije. Amnesty se je vpisal v ta register? Ne. Prepričani smo, da je zakon protipraven, v nasprotju z mednarodnimi standardi človekovih pravic, saj neupravičeno posega v svobodo do združevanja. Zavračamo, da bi se zato kamorkoli vpisovali. Zakon ocenjujemo za diskriminatoren, saj ne velja za vsa združenja, ne vključuje denimo verskih organizacij. Lani pa je vlada sprejela še dve zakonski spremembi. Novelirala je kazenski zakonik, ki zdaj določa, da je kaznivo dejanje vsakršna podpora ilegalnim migracijam. To pomeni, da je z letom dni zapora zagroženo za ravnanja, ki so zelo nedoločno opisana. Prej sem delal kot kazenski odvetnik, pa ne vem, kaj zakon pravzaprav zahteva. Kriminalizira del aktivnosti, ki so običajne aktivnosti organizacij za človekove pravice. Kaznivo je govoriti o pozitivnih vidikih migracij? Da – kaznivo je, če se migracije prikazuje v pozitivni luči. Karkoli že to pomeni. Zato lahko pristaneš za leto dni v zaporu. To je nesprejemljivo. Vsepovsod. Pri tem velja poudariti, da govorimo o migracijah, ne o nezakonitih migracijah. Tretji zakon, ki ovira delo nevladnih organizacij, predvideva 25-odstotni dodatni davek za vse aktivnosti, ki podpirajo migracije. Tudi tu ne govorimo o nezakonitih migracijah, ampak je dodatno obdavčeno vsako delovanje, ki nudi podporo migrantkam in migrantom. Poleg tega poteka še blatenje in ustrahovanje vseh nevladnih organizacij, ki so kritične do ukrepov oblasti, ne glede na to ali se borijo proti korupciji ali se zavzemajo za enakopravnost žensk in LGBT+ skupnosti. Vsi so tarča napadov. Tednik, blizu oblastem, je lani objavil imena skoraj dvesto posameznikov in posameznic in jih označil za izdajalce, ker delajo za nevladne organizacije. Na tem seznamu sem bil sam pa tudi vsi moji sedanji sodelavci pri Amnesty International Madžarske. Označili so nas za plačance Georgea Sorosa, za agente, ki služijo tujim interesom. Gre za popolne nesmisle. Večina nas je imela in imamo možnost, da bi se preselili in delali v drugih članicah EU, a vztrajamo, ker želimo prispevati k temu, da bi bila Madžarska boljša država, ki bi spoštovala pravice vseh ljudi. To, da politiki ljudi sramotijo in jih označujejo za izdajalce, je problematično samo zase. A sprožijo tudi ravnanja ljudi, ki nas kličejo v pisarno, nam pišejo ali pišejo po družbenih omrežjih in uporabljajo popolnoma iste besede. Skupaj z mojimi sodelavkami in sodelavci nam sporočajo, da bi nas bilo treba ubiti ali da želijo, da bi nas posilili. To ni ton javne debate, ki bi si ga želeli imeti v članici EU. Ne gre za splošno javno mnenje običajnih ljudi: gre za sovraštvo in blatenje, ki črpa iz govorice oblasti in vladajočih politikov. Ste lahko konkretni? Lani je predstavnik za javnost vladajoče stranke prišel pred vrata naše pisarne in imel tam novinarsko konferenco. Ni prišel k nam, ni nam povedal, kaj si misli. Ni ga zanimal naš odziv. Na naših vratih so ostale le nalepke, da smo organizacija, ki podpira migracije. Novi zakoni to kriminalizirajo. Trenutno nam ne sodijo, a politiki nas javno napadajo. Ocenjujemo, da gre le za vprašanje časa, kdaj se bodo ti napadi konkretizirali. Pa je že sedanje stanje zelo resno. Rojeni smo bili v okolje in čas, ki se je zdelo, da je doba človekovih pravic. Se kot družbe še znamo boriti za človekove pravice? Da, tudi sam sem odraščal v času, ko so bile človekove pravice predstavljene kot pomemben temelj družbe. Madžarska in Slovenija sta skoraj istočasno potrjevali zakone z vsemi pravicami, ki so bili pogoj za članstvo v EU. A bojim se, da se te zakonske spremembe niso zares prenesle v razmišljanja ljudi in vtisnile v razumevanje, zakaj je spoštovanje pravic vseh pomembno za vse. Zakone smo vzeli za preveč samoumevne zmage. Nismo se zavedali, kako pomembno je in na katerih vse ravneh mora priti do sprememb. Kje nas je spodneslo? Marsikje. Niti ni to posebnost Madžarske. Smo pa sedaj izvozniki tega nazadovanja. Populizma, ki gradi na razdvajanju in širi med ljudi strah pred abstraktno grožnjo. Podobne procese vidim na Poljskem, v višegrajskih državah, tudi v Sloveniji in na Hrvaškem so trendi podobni. Da, tako na Hrvaškem kot v Sloveniji poskušajo politiki kriminalizirati in oblatiti delo najbolj kritičnih nevladnih organizacij. Kako je v le nekaj letih uspelo obrniti napredek desetletij? Viktor Orban je v mnogočem rezultat tega napredka zadnjih šestdesetih let. Pred tridesetimi leti se je glasno zavzemal za liberalno-demokratične vrednote, za človekove pravice in vladavino prava. Zdaj je zamenjal svoja stališča, saj je, kot se zdi, ugotovil, da mu širjenje strahu in sovraštva med ljudmi prinese več političnih točk in moči. Temu ne moremo reči voditeljstvo. Voditeljstvo je, če znaš poiskati proaktivno in napredno rešitev za probleme, s katerimi se v družbi soočamo, ne pa, da namesto rešitev krizo menedžiraš tako, da krivdo za probleme zvališ na izmišljene krivce in širiš sovraštvo ter strah. Če sem samokritičen, bi rekel, da smo se znotraj gibanj za človekove pravice preveč osredotočali na pravne zmage. Te so pomembne – tožbe, strateški sodni boji, sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice so izjemnega pomena. Te bitke morajo biti izborjene in dobljene, če država noče izpolniti svojih dolžnosti. A sokrajanom in someščanom na konkretnih situacijah nismo znali pojasniti, zakaj so protidiskriminacijske tožbe ali sodbe glede nasilja v družini pomembne za njihova življenja in dostojanstvo. Omenili ste voditeljstvo. Človekove pravice temeljijo na enakopravnosti vseh. So se organizacije človekovih pravic preveč osredotočale na prepričevanje voditeljev in politikov, premalo pa na gradnjo podpore in zavezništva z ljudmi? Lahko sedanje nazadovanje ustavijo politiki ali bodo to morali biti običajni ljudje? Potrebnih sprememb gotovo ne bodo prinesli politiki. Velika napaka bi bila, če bi stavili na in pričakovali, da bodo sedanjo situacijo rešili politiki. Ne smemo čakati nanje. Orbanova stranka se je izmojstrila v političnem komuniciranju in model se skuša prenesti tudi v Slovenijo. Pod njihovimi pogoji in na njihovem področju se nima smisla boriti na njihov način. Madžarska vlada trenutno troši ogromno sredstev za propagando. Te kampanje potekajo prek obcestnih plakatov, reklam na televiziji in radiu, sporočil v drugih medijih. Na 14 kilometrih med centrom Budimpešte in letališčem je bilo pred dvema tednoma vsaj 50 plakatov z montažo obrazov Georgea Sorosa in Jeana-Claudea Junckerja ter sporočilom, da sta sovražnika iz Bruslja, ki ogrožata državo s tem, ko dopuščata, da v Evropo prihajajo migranti. Ti plakati so viseli po celi državi. Kot gibanje za človekove pravice ne bomo nikoli imeli toliko denarja, da bi se šli tako kampanjo ali da bi jih v tem preglasili. Naša moč je v tem, da lahko vsak od nas to govorico in te trditve prevpraša: na pijači s prijatelji ali na nedeljskem družinskem kosilu. Je logično, da se za te plakate troši milijone, medtem ko ljudje na ulici, kjer živim, nimajo dostopa do temeljnih človekovih pravic? Nimajo dostopa do tekoče vode, ne morejo si privoščiti primernega bivališča... Če bo dovolj ljudi političnim odločevalcem, na lokalni in državni ravni, začelo zastavljati vprašanja o resničnih težavah, s katerimi se soočamo, bo okoli tega zraslo gibanje, ki se bo vzravnalo in zahtevalo spoštovanje temeljnih človekovih pravic. Rešitev ne bo, če bomo čakali, da se oblikuje politična opozicija ali da politike sreča pamet. Vsi imamo človekove pravice in na vseh nas je, da se postavimo in zahtevamo spoštovanje človekovih pravic vseh ne glede na vse. Ne moremo pričakovati ali čakati, da bodo to naredili politiki namesto nas. Kako razumete prehod v vse bolj avtoritarno vladavino? Omenili ste koncentracijo politične moči, ukinjanje avtonomije in utišanje kritičnih glasov. Je bila nekje prelomna točka ali gre za počasen proces normalizacije? Nekaj pomembnih razlik med sedanjim hibridno-avtoritarnim režimom na Madžarskem v primerjavi z režimi v Turčiji ali Rusiji zagotovo obstaja. Na Madžarskem se aktivisti za človekove pravice čez noč ne znajdejo v zaporu – vsaj ne še. Novinarji ne izginjajo – še ne. A posredne in neposredne grožnje se počasi krepijo in rastejo. Njihov cilj je ljudi utišati ali pa jih vsaj odvrniti od kritiziranja oblasti. To gre počasi. Ne gre za prevrat. Poznate rek o žabi, ki se jo počasi kuha, zato da ne skoči iz kropa, a na koncu se jo vseeno skuha do smrti? S tem se spopadamo. Vse tri Orbanove vlade od leta 2010 dalje so spodkopavale vladavino prava in človekove pravice. Podobno je kot igra, ko gradiš čim višji stolp, drugi pa te pri tem ovirajo, s tem da jemljejo različne zidake. Temelji demokracije so zidaki neodvisnega sodstva, vladavine prava, spoštovanja človekovih pravic, enakopravnosti in prepovedi diskriminacije, neodvisnih medijev, akademske svobode... Če je teh temeljnih zidakov premalo, se vse podre. To se dogaja z našimi državami. Sistemi lahko nekaj časa obstanejo, če posamezni zidaki manjkajo, a ko jih manjka preveč ali so vsi preveč skrhani, se vse sesuje. Leta 2010, ko je Fidesz prvič dobil večino, je začel počasi spodjedati in spodkopavati zavore in sistem ravnovesij, ki naj bi nadzirali njihovo oblast. Začeli so z ustavnim sodiščem. Omejili so jim pooblastila in imenovali na položaje svoje ljudi. Potem so prevzeli tožilstvo. Podobno se dogaja v mnogih sosednjih državah, a stopnja koncentracije politične moči na Madžarskem je izjemna. Če smo prej počasi gradili demokracijo, smo zdaj na točki, ko imamo le še tri skupine neodvisnih in avtonomnih glasov v družbi: madžarsko akademijo znanosti, ki je pod stalnimi napadi, deloma neodvisno sodstvo, ki še ni v celoti pod političnim vplivom, in del civilne družbe. Drugega ni. Mediji? Videli ste, kaj se je zgodilo decembra. Ko se je več sto medijev združilo v rokah prijateljev in zaveznikov Orbana? Medijski lastniki, blizu oblasti, so donirali 467 medijev – televizijske in radijske postaje, tiskane in spletne časopise – eni sami fundaciji, ki je postrojena z vlado. Ker ni šlo za prodajo ali združitev, ni bilo državnega organa, ki bi to lahko preprečil. Oligarhi so svoja medijska podjetja preprosto dali kot donacijo. Zelo hitro in preprosto se lahko v roku dveh let znajdemo v situaciji, ko ne bomo imeli več nikogar, ki bi kritično spremljal, kaj se dogaja na Madžarskem. Prihaja do privatizacije višjega šolstva, Beneška komisija je ravnokar opozorila, da novi zakon o administrativnem sodstvu, ki bo neposredno pod nadzorom pravosodnega ministrstva, ne izpolnjuje zahtev po neodvisnosti sodstva. To je vse del sistematičnih napadov? Da. Napadi na civilno družbo in nevladne organizacije so se povečali in stopnjevali lani. Napadi in pritiski na sodstvo so novo stopnjo dosegli z zakonom o administrativnem sodstvu lani decembra. Napadi na madžarska akademijo znanosti pa presegajo zapiranje univerzitetnih programov Centralnoevropske univerze. Gre za eno ključnih raziskovalnih institucij in akademska svoboda je zapisana v ustavnih zakonih. A je kljub temu informacijski in tehnološki minister po poročilih medijev grozil direktorju akademije znanosti, da bo vlada prevzela vse stavbe in 5000 raziskovalk in raziskovalcev, zato je bolje, da sledi navodilom in se strinja z vsem. Taktika ni izvirna. A nisem pričakoval, da bo deset tisočev ljudi prišlo na ulice in zahtevalo akademsko svobodo ter neodvisnost sodišč. Suženjski zakon (ki omogoča delodajalcem, da od delavk in delavcev letno zahtevajo 400 ur nadurnega dela, ki ga lahko plačajo z zamikom treh let, op.p.) neposredno posega v življenja ljudi. Akademska svoboda in neodvisnost sodstva sta bolj abstraktni – a so bile decembra na ulicah množice, ki so zahtevale prav to. Kaj je k tem skoraj desetletje trajajočim procesom koncentracije oblasti dodal prihod beguncev in migrantov? Novi zakoni posegajo v življenja ljudi in ponovno tradicionalizirajo družbo – kaznivo je brezdomstvo, dovoljeno je izkoriščanje delavcev, ženske so nagrajene, če so mame z veliko otroki. Pred letom sem prostovoljno delal v društvu za pravice LGBT skupnosti in spomnim se, da smo se tedaj ukvarjali z napovedmi, da bo vlada začela s kampanjo o 'družinskih vrednotah'. S kampanjo, ki jo vidimo zdaj? Da. Tedaj smo opazili nekaj plakatov in člankov na to temo, a nato so prišli begunci. Njihov prihod je postal 'prvovrsten' politični produkt, ki ga lahko uporabljajo v svojo korist in zlorabljajo vse do danes. Njegova koristnost je v tem, da ni naperjen zoper nikogar na Madžarskem z izjemo nekaj beguncev in par nevladnih organizacij, ki poskušajo zagotoviti spoštovanje pravic ljudi, ki bežijo pred vojnami in katastrofalnimi življenjskimi pogoji. Politiki s protimigrantskimi politikami ne napadajo večine volivcev, hkrati pa zelo preprosto maksimizirajo razkol v družbi med 'nami' in 'njimi', s čimer navidezno povezujejo 'nas'. V družbenih znanostih rečejo temu ustvarjanje moralne panike: družbo se razvre s trditvami, da imajo ljudje, ki prihajajo, drugačne vrednote in drugo kulturo, zato je treba 'našo' kulturo pred njimi zaščititi. Zato smo poleti 2015 po celi državi brali velikanske obcestne plakate, ki so sporočali, da morajo vsi, ki pridejo na Madžarsko, spoštovati naše zakone in kulturo. Ta sporočila niso bila v arabščini ali farsiju, ampak v madžarščini – njihov namen je bil madžarskim volivkam in volivcem pokazati, da nekdo prihaja, ki 'nam' bo vzel red in mir, delovna mesta in kulturo. Gre za politični produkt, ki se ga prodaja, da se ustvarja ločnico med dobrim in slabim, med nami in njimi. Hkrati oblast tako volivcem sporoča, da ščiti interese države in 'domačih ljudi'. Kdorkoli torej podpira prosilce za azil in zahteva spoštovanje pravic beguncev, zagotovitev poštenih in zakonitih postopkov, postane zaveznik 'njih' – in s tem si avtomatično proti 'nam'. To nagovarja prepričanja mnogih Madžarov in Madžark, ki izvirajo iz učenja o naši zgodovini, da smo majhen narod žrtev, ki so nas vedno napadali ali zatirali: ali avstrijski monarhi ali otomanski imperij pred njimi ali nato sovjetska unija – in zdaj Bruselj! Je vlada prihod beguncev in migrantk izrabila tudi za krepitev policijskega in represivnega aparata? Če pogledamo dele proračuna, ki so namenjeni policiji, tožilstvu, zaporom in sodstvu, so se za vse sredstva zgolj rahlo povečala z izjemo policije. Javna sredstva za policijo se od leta 2014 vsako leto skoraj podvojijo. To je zelo veliko povečanje. Leta 2015 smo dobili tudi nov ustavni režim, ki ureja situacijo 'migracijske krize', ko ima policija večja pooblastila. Milijoni so šli v gradnjo žičnatih sistemov in obmejnih cest. Obstaja tudi stanje 'povečanega nadzora', ko lahko policija ustavi in preišče posameznike, njihove avte in zgradbe na celem državnem ozemlju. Večanje policijskih pooblastil, ki je opazen tudi v zahodnih članicah EU kot odgovor na izredna stanja povezana s terorističnimi napadi. Da, ta trend je opazen marsikje. Vidimo tudi krepitev rasnega profiliranja pri policijskem delu, kar predstavlja nedovoljeno diskriminacijo. Amnesty International in druge organizacije so pripravile številna poročila o tem, a na tem področju bo potrebno še veliko sprememb. Vseeno pa to ni razlog, da ne bi kritizirali sedanjih trendov na Madžarskem. Lani junija se je z ustavnim zakonom določilo dolžnost državnih organov, da s svojim delovanjem ščitijo madžarsko krščansko kulturo. Gre pri tem za dodaten premik v etnokracijo, kot nekateri opisujejo Madžarsko pod Orbanom? Politična govorica, ki deli ljudi na 'nas' in 'njih', je nedvomno prispevala k povečanju islamofobije. Če odprete časopis ali internetno medijsko stran, ki je blizu oblastem, boste tam našli ogromno člankov, ki blatijo begunce in migrante ter jih povezujejo s terorizmom, kriminalom in islamom. Teh posploševanj in enačenj mrgoli. Grozna so, saj vemo, da lahko vodijo do tragedij, kot je bil teroristični napad, v katerem je umrlo 50 ljudi, belskega supremacista na Novi Zelandiji. Islamofobija hitro preide tudi v antisemitizem in sovraštvo do vseh manjšin ali netradicionalnih skupin, država pa naj bi bila etnično določena skupnost. Da, družbo se poskuša določiti po etničnem ključu, a mislim, da vidimo procese, ki presegajo to. Ustavni zakon, ki govori o dolžnosti državnih organov, da ščitijo krščansko kulturo, je uvedel tudi kriminalizacijo brezdomstva – spanja na cesti ali ulici. Oprostite, ni mogoče govoriti o krščanskih vrednotah in istočasno kriminalizirati ljudi, ki nimajo možnosti, da bi imeli svoj dom in streho nad glavo. To je smešno. Zakaj? Če oblast trdi, da je dober kristjan le tak, ki trdo dela, in da so brezdomci lenuhi – lenoba pa greh, se izide. A kot dober kristjan, bi lahko raje poskusili zagotoviti sistemsko socialno podporo in pomoč tem ljudem. Oblast zapisuje v ustavne zakone bolj ali manj vse. Gre za politično instrumentalizacijo prava, saj s tem oblast v večji meri določi, kako mora ustavno sodišče razsoditi. V letih med 2010 in 2014 je ustavno sodišče razveljavilo kar nekaj zakonov, ki jih je sprejela Fideszova vlada. Odgovor na to je bil, da so isti zakon sprejeli kot ustavni zakon, ki določa materialno pravo na ravni ustave, po katerem mora odločati ustavno sodišče. Z ustavnim zakonom je lani oblast določila, da morajo sodišča zakone interpretirati v skladu z razlago, ki jo poleg zakona pripravi pristojno ministrstvo. Če je sodišče dolžno slediti politični deklaraciji, ki spremlja zakon, ne moremo govoriti o sodnikih, ampak le o političnih uradnikih. Etnizacija je ob vsem tem hudo zaskrbljujoča: v zgodovini so že bila odbobja, ko so bili ljudje prepričani, da so Madžari in madžarski interesi pomembnejši od vseh ostalih. To se je izkazalo za zelo napačno in nevarno držo ter za kriminalno prepričanje. Pa veste, kako se boriti proti temu? Poglejte, ljudje na Madžarskem gredo v šole in vidijo, da na straniščih ni toaletnega papirja, ki ga morajo otroci prinesti od doma, luči ne delajo, voda ne priteče iz pip. Ko gredo v lokalno bolnico, ne morejo ostati tam čez noč, saj ni dovolj postelj ali pa v bolnicah ni ogrevanja ... to je realnost. Ljudje bodo na neki točki imeli tega dovolj – tudi če jih ne skrbi za pravice migrantov, se bodo vprašali, ali je propaganda proti drugim ljudem res najbolj smiseln način, kako lahko vlada porabi javni denar. Mar ne bi morali reševati realnih problemov in težav, s katerimi se soočamo? Okoli teh vprašanj bomo lahko oblikovali novo večino. Ne bodo ljudje preveč okupirani z lastnim preživetjem, da bi se borili za politične spremembe? Ne vem. Madžari in Madžarke so v preteklosti pokazali ogromno solidarnosti. Večina družin ima izkušnje z begunstvom in migracijami – mnogi se še spominjajo ljudi, ki so bežali iz države oktobra 1956. Te begunce so druge evropske države sprejele in Madžarska je v letih 1991 in 1992 sprejela številne begunce iz nekdanje Jugoslavije. Mnogi so bili muslimanske vere. Ljudje se tega spominjajo. Nočem biti naiven, a verjamem, da smo družba, ki ne bo zelo dolgo prenašala tega sovraštva. Ker ne vodi nikamor. Prej ste omenili tisoče in sto tisoče, ki protestirajo za neodvisno sodstvo. Kam izginejo, ko pride do političnih odločitev, do volitev, do političnih sprememb, ki gredo nato ravno v obratno smer? Še vedno se veliko ljudi boji. Če ste učitelj, sodnica ali zdravnik, nujno ne želite ogroziti svoje zaposlitve in kariere. Oblast želi ceno tveganja, če nekdo spregovori ali protestira, dvigniti čim višje. Pred kratkim je moja dobra prijateljica rodila in ko smo se srečali, je zajokala: "Zdaj še lahko zaščitim otroka, a kaj se bo zgodilo, ko bo šla v vrtec, v šolo in bo obkrožena s sovraštvom in strahom, ki se širi iz oblastne protimigrantske propagande? V tem nočem vzgajati svojega otroka!" Na neki točki bo ljudi, ki bodo imeli tega dovolj, preveč. Mislite, da propaganda ni uspešna? Deluje nekaj časa. In nedvomno se moramo vsi, ki nas skrbi vladavina prava, spoštovanje človekovih pravic in solidarnost, bolje organizirati in bolje pojasniti za kaj gre. Pomembno je tudi, da ne gre za gibanja le v posamičnih državah, ampak da se povezujemo globalno. Ljudje lahko dosežemo marsikaj. Amnesty Intrernational Madžarske ste prevzeli lani novembra. Vedeli ste, v kaj se spuščate, vaše prejšnje delo na področju kazenskega prava in človekovih pravic vam je ponujalo jasno sliko o politično-družbeni situaciji. Zakaj še verjamete v to delo? Pred kratkim sem imel pogovor s skupino okoli desetih, dvanajstih ljudi v manjšem mestu na vzhodu Madžarske. Govorili smo o stvareh, ki vidijo, da se dogajajo v njihovi okolici. Eden je pripovedoval, da je šel na demonstracije na dela prost dan. Tam so aktivisti mladinske organizacije vladajoče stranke snemali vse udeležence. Naslednji dan ga je poklical k sebi šef in mu rekel, naj pojasni, zakaj je šel na demonstracije. Drugi, ki dela kot učitelj v šoli, je povedal, da ga je še isti dan poklical šolski direktor s podobnimi vprašanji. Neki drugi ljudje niso mogli najeti prostora v kavarni, da bi organizirali dogodek, na katerem bi se pogovarjali o razmerah v madžarski družbi. Te zgodbe, ob tem da vemo, da morajo romski otroci hoditi v rasno segregirane šole, da vlada z dodatnimi sredstvi vzpodbuja vpisovanje otrok na šole, ki jih vodi cerkev, da prihaja do policijskega nasilja, vodijo ljudi do vprašanja, ali gremo res v pravo smer. Da, ljudje se moramo organizirati, povezati in pokazati drug drugemu, kaj lahko naredimo, kako lahko prispevamo k spremembam. Je še možnost, da se ljudje borijo proti smeri sedanjega razvoja znotraj obstoječega sistema? Pravni boji in možnost sodnega iskanja pravice so pomembni. A niso edini. Okrepiti moramo lokalne skupnosti in zagotoviti okolje, ki bo zaščitilo ljudi pred nadlegovanjem in diskriminacijo. Pomembnejše kot to, da lahko denimo učitelj vloži tožbo zaradi diskriminacije in nadlegovanja, je, da ima v delovnem okolju dovolj sodelavcev in sodelavk ter da obstaja širša lokalna skupina ljudi, ki so se pripravljeni zoperstaviti diskriminaciji in preprečiti nadlegovanje. Ljudje, če se organiziramo, imamo zelo veliko moč. Kot gibanje, ki se bori za spoštovanje človekovih pravic, se moramo prilagajati v strategijah, a ohraniti kakovost našega dela, raziskav in dokumentiranja kršitev človekovih pravic. Globalna skupnost, ki jo predstavlja Amnesty International, je unikatna in zelo pomembna, kar se je pokazalo v primeru Ahmeda H., ki so ga oblasti obtožile terorizma, ker je prek megafona govoril na meji. Po treh letih in pol so ga januarja le izpustili. Na Madžarskem imamo tudi veliko zaveznikov in kolegov v drugih nevladnih organizacijah, ki delujejo na različnih področjih že desetletja. Dosegli smo in dosežemo lahko veliko.


text: Aleksander Mihajlovič Ljapunov [aleksánder mihájlovič ljapúnov] (), ruski matematik, mehanik in fizik, * 6. junij 1857, Jaroslavelj, Ruski imperij (danes Rusija), † 3. november 1918, Odesa, RSFSR (sedaj Ukrajina). Življenje Mladost Aleksandrov oče Mihail Vasiljevič Ljapunov (1820–1868) je bil znani astronom in predstojnik jaroslaveljskega liceja Demidova, leta 1864 pa je zaradi nazadnjaštva univerzitetne uprave po odhodu Lobačevskega v celoti opustil svoje delo na observatoriju Kazanske univerze. Mati Aleksandra je bila Sofija Aleksandrovna. Z družino se je oče odselil na ženino posestvo v Simbirski guberniji, kjer se je posvetil vzgoji svojih dveh najstarejših sinov, Aleksandra in Sergeja (1859-1924). Sergej je postal skladatelj in pianist. Mlajši brat Boris (1862-1943) je postal jezikoslovec in slavist. Med dolgimi zimskimi večeri je oče ostajal s sinovoma in ju s pomočjo iger na zemljevidih sveta marljivo učil. V svojem kabinetu je imel ogromno knjig v ruščini, nemščini in francoščini iz matematike, astronomije, filozofije, zgodovine, etnografije, politične ekonomije in književnosti. Po nenadni očetovi smrti je skrbel za Aleksandrovo vzgojo njegov stric R. M. Sečenov, brat znamenitega fiziologa, nevrologa in filozofa Ivana Sečenova. Pri stricu se je Ljapunov učil skupaj s svojo sestrično, bodočo ženo Natalijo Rafailovno Sečenovo. Leta 1870 se je njegova mati s svojimi sinovi preselila v Nižni Novgorod, kjer je začel hoditi v tretji letnik gimnazije. O njegovih gimnazijskih letih se je ohranilo malo. Matematiko in fiziko mu je predaval A. P. Gruzincev, dober pedagog in znanstvenik. Matematiko mu je predaval tudi D. K. Gik. Jeseni 1876 je Ljapunov končal gimnazijo z odliko. Študij Študiral je na Fizikalno matematični fakulteti Univerze v Sankt Peterburgu, kjer je bil sošolec Andreja Markova starejšega. V začetku je poslušal predavanja Mendeljejeva iz kemije, že čez mesec dni pa se je prepisal na matematični oddelek univerze, vendar je še hodil na predavanja iz kemije. Matematiko so tedaj predavali Čebišov in njegova učenca Korkin in Zolotarev. Prva neodvisna znanstvena dela je Ljapunov napisal pod mentorstvom profesorja mehanike D. K. Bobileva. V četrtem letniku je prejel zlato medaljo za delo s področja hidrostatike, ki jo je razpisala fakulteta. Na podlagi tega dela je napisal in objavil svoji prvi znanstveni deli O ravnovesju togih teles v posodah poljubnih oblik, napoljnjenih z gostimi tekočinami (О равновесии тяжелых тел в тяжелых жидкостях, содержащихся в сосуде определенной формы) in O potencialu hidrostatičnega tlaka (О потенциале гидростатических давлений). V obeh delih je uporabil precej novih prijemov in podal nekaj novih strogih dokazov nekaterih prejšnjih nepopolnih izrekov iz hidrostatike. S prvim delom si je pridobil naziv kandidata matematičnih znanosti. Sedaj je lahko zapustil univerzo in se pripravil za profesorski poklic. Diplomiral je leta 1880. Magisterij iz uporabne matematike je opravil leta 1884 z nalogo O stabilnosti eliptičnih form ravnovesja turbulentne tekočine (Об устойчивости эллипсоидальных форм равновесия вращающейся жидкости) Delo je obravnavalo pomembno in težko nalogo o razumevanju oblik nebesnih teles. Nalogo je Čebišov že prej ponudil tudi Zolotarevu in Kovalevski in se je zavedal, da je zelo težka. Kakor je dejal Steklov, »je Čebišov v mladeniču videl velikansko raziskovalno moč, da si je upal naložiti mu tako težko nalogo«. Ljapunov je iz dvoletnih poskusov rešiti nalogo, začel študirati tudi stabilnost. Po objavi je njegovo delo v trenutku pritegnilo pozornost matematikov, mehanikov, fizikov in astronomov po celem svetu. Poučevanje in raziskovanje Leta 1885 je postal privatni docent Univerze v Harkovu na katedri za mehaniko, kjer je zamenjal Imšeneckega, katerega so leta 1876 izbrali za člana Ruske akademije znanosti. Že od leta 1880 je Ljapunov predaval na fakulteti za mehaniko in to mu je odvzelo veliko časa. O njegovih lepih predavanjih je spregovoril njegov učenec in sodelavec akademik Steklov: »Pred poslušalce, kjer je bil tudi stari dekan profesor Levakovski, katerega so vsi študentje spoštovali, je prišel čeden mladenič, po izgledu skoraj enak ostalim študentom. Ko je dekan odšel, je mladenič s trepetajočim glasom začel namesto teme iz dinamike sestavov predavati temo o dinamiki točke. Ta predavanja pa je predaval že profesor Delarju. Bil sem v četrtem letniku. V Moskvi sem prej poslušal predavanja Davidova, Cingerja, Soletova in Orlova. Na Univerzi v Harkovu sem bil že dve leti in sem tako dobro poznal predavanja iz mehanike. Vendar snovi že od začetka predavanja nisem poznal in je nisem zasledil še v nobenem učbeniku. Tako se je dolgočasnost predavanja sesula v prah. Z močjo naravnega daru, ki pri takšni mladosti še ni vidna, je Aleksander Mihajlovič pridobil naklonjenost poslušalcev za eno uro. Tega seveda on sam ni vedel. Od tega dne so ga študentje gledali z drugačnimi očmi in mu naklonjali posebno spoštovanje. Velikokrat si niso upali niti spregovoriti z njim, da ne bi pokazali svojega neznanja«. Na univerzi je Ljapunov predaval s področja teoretične mehanike, integralov diferencialnih enačb in teorije verjetnosti. Teh predavanj niso objavili in so ostala v zapiskih študentov. O mehaniki je predaval šest področij: kinematiko, dinamiko točkastega telesa, dinamiko sestavov točkastih teles, teorijo privlačnih sil, teorijo deformacij trdnih teles in hidrostatiko. Poleg tega je v letih od 1887 do 1893 predaval analitično mehaniko na Tehnološkem inštitutu v Harkovu. Leta 1892 je doktoriral z nalogo Splošna naloga o stabilnosti gibanja (Общая задача об устойчивости движения). Podobno nalogo je pred desetimi leti zagovarjal tudi Žukovski. Po doktoratu je Ljapunov postal redni profesor Univerze v Harkovu in po smrti Čebišova leta 1894 se je leta 1901 kot predstojnik katedre za uporabno matematiko preselil na Univerzo v Sankt Peterburgu, kjer se je v celoti posvetil poučevalskemu in raziskovalnemu delu. Delo Njegovo delo s področja diferencialnih enačb, potencialne teorije, stabilnosti sestavov in verjetnostnega računa je zelo pomembno. Največ se je ukvarjal s stabilnostjo ravnovesja in gibanja mehanskega sestava, z modelno teorijo stabilnosti enakomerno turbolentne tekočine in z delci pod vplivom gravitacije. Njegovo delo na področju matematične fizike je zelo pomembno za nadaljnji razvoj na tem področju. Tako njegovo delo iz leta 1898 O nekaterih vprašanjih, povezanih z Dirichletovimi nalogami (О некоторых вопросах, связанных с задачей Дирихле) vsebuje proučevanje lastnosti potenciala okoli električnih nabojev in dipolov, zvezno porazdeljenih po poljubni površini. Njegovo delo na tem področju je v tesni zvezi z delom Steklova. Razvil je pomembne aproksimativne metode. Danes imenovane metode Ljapunova, ki jih je razvil leta 1899, omogočajo določitev stabilnosti množice navadnih diferencialnih enačb. Izdelal je sodobno strogo teorijo stabilnosti ravnovesja in gibanja mehanskega sestava, temelječo na končnem številu parametrov. V teoriji verjetnosti je posplošil delo Čebišova in Markova in dokončno dokazal centralni limitni izrek pri še splošnejših pogojih od predhodnikov. Metoda, ki jo je uporabil pri dokazu je danes eden od temeljev teorije verjetnosti. Od leta 1899 do 1902 je bil predsednik Matematičnega društva Harkova in urednik svojih Sporočil. 2. decembra 1900 so ga izbrali za dopisnega člana Ruske akademije znanosti, 6. oktobra 1901 pa za polnopravnega člana akademije s področja uporabne matematike. Med drugim je napisal še dela: O konstantnih krivih gibanjih togih teles v tekočinah (О постоянных винтовых движениях твердого тела в жидкости) 1890 in več člankov, ki jih je izdala Ruska akademija znanosti: O vrstah v teoriji linearnih diferencialnih enačbah (Sur une série dans la théorie des équations differentielles linéaires etc.) 1902, Raziskave v teoriji nebesnih teles (Recherches dans la théorie des corps célestes) 1903, O Clairautovi enačbi in drugem (Sur l'équation de Clairaut etc.) 1904, Nova oblika izreka o limiti verjetnosti (Nouvelle forme du théorème sur la limite de probabilité), O nekem predlogu teorije verjetnosti (Sur une proposition de la théorie des probabilités) 1906. S svojimi raziskovanji nebesne mehanike je odprl novo stran v zgodovini globalne znanosti in pokazal na nenatančnost nekaterih spoznanj znanih tujih znanstvenikov. Leta 1908 je sodeloval na 4. mednarodnem matematičnem kongresu v Rimu. V tem času je sodeloval pri objavi Eulerjevih zbranih del in bil urednik 18. in 19. dela tega zbornika. Proti koncu junija 1917 je z ženo, ki se ji je poslabšala bolezen, odšel k bratu Borisu v Odeso. Ker se je bližala ženina smrt, se je tudi njemu pokazala delna slepota. Polega tega pa je imel še slabe pogoje za življenje in je bil upravičeno zagrenjen. Navkljub temu je imel še zadnje predavanje o obliki nebesnih teles na povabilo fizikalne in matematične fakultete v Odesi. 31. oktobra je umrla žena in istega dne se je ustrelil. Do smrti je ležal nekaj dni v nezavesti. Običajno je delal še štiri do pet ur ponoči, velikokrat pa tudi celo noč. Enkrat ali dvakrat na leto je mogoče obiskal gledališče ali odšel na kakšen koncert. Imel pa je veliko učencev. Vendar za maloštevilne, ki so ga v resnici poznali, je bil Ljapunov precej zamaknjen človek. Bil je suhe postave, navzven je deloval kar surovo, drugače pa je bil vročekrvne in rahločutne nravi. Bil je častni član mnogih univerz, zunanji član Akademije v Rimu in dopisni član Akademije znanosti v Parizu. Glej tudi centralni limitni izrek Ljapunova čas Ljapunova karakteristični eksponent Ljapunova karakteristično število Ljapunova eksponent Ljapunova enačba Ljapunova fraktal Ljapunova funkcija Ljapunova pogoj Ljapunova stabilnost Ljapunova test Ljapunova Sklici Zunanje povezave Stran o Aleksandru Mihajloviču Ljapunovu Univerze svetega Andreja Aleksander Mihajlovič Ljapunov na www.mathsoc.spb.ru Aleksander Mihajlovič Ljapunov na www.spbu.ru Aleksander Mihajlovič Ljapunov na www-mechmath.univer.kharkov.ua Rojeni leta 1857 Umrli leta 1918 Ruski fiziki Ruski matematiki Ruski mehaniki Ruski akademiki Diplomiranci Državne univerze v Sankt Peterburgu Znanstveniki, ki so storili samomor


6.2, 640×240, LCM DomovIzdelki6.2, 640×240, LCM 6.2640×240LCM a-Si TFT-LCD(30)CSTN-LCD(31)Več HITACHI(18)PVI(2)Kyocera(36)KOE(5)Več Industrijska uporaba(61)Več LVDS(6)TTL(24)Vzporedni podatki(22)Več WLED(28)CCFL(33)Več 400(2)350(5)300(2)200(3)280(7)160(3)320(3)130(3)55(2)70(3)60(7)240(5)45(2)40(2)255(2)Več 262K(30)Color(31)Več 600:1(2)500:1(9)400:1(5)300:1(2)200:1(7)60:1(4)20:1(9)40:1(6)30:1(13)Več


text: Ostrolistni javor |Ostrolistni javor| Listje ostrolistnega javora |Znanstvena klasifikacija| |Acer platanoides L. Razširjenost Opis[uredi | uredi kodo] Ostrolistni javor zraste do 25 metrov visoko in je na videz malo podoben belemu javorju, vendar se od njega loči po nekoliko manjši rasti, lubju, ki je pri ostrolistnem javorju drobno in plitvo mrežasto razpokano in se ne lupi ter po listih, ki so enakomerno zeleni po obeh straneh. Zajede med listnimi krpami so pri ostrolistnem javorju so plitve in razprte, listi pa so na veje nameščeni na rdečkastih pecljih, ki na pretrganih mestih izločajo mleček. Listi v dolžino dosežejo med 7 in 14 cm, v širino pa med 8 in 20 cm in se v jeseni obarvajo živo rdeče. Deblo je ravno in lahko doseže do 1,5 metra v premeru. To drevo ne doseže visoke starosti, saj so najstarejši primerki stari le okoli 250 let.[1][2][3] Cvetovi so združeni v grozdasta socvetja, drevo pa je žužkocvetka. Oplojeni cvetovi se razvijejo v 3-5 centimetrov dolge krilate plodove rumeno-zelene barve, kot med krilcema posameznih plodov pa je 180°. Krilca na bazi niso zožena, zrela pa jadrajo po zraku in jih raznaša veter. Razširjenost in uporabnost[uredi | uredi kodo] Ostrolistni javor je razširjen od Pirenejevna zahodu pa vse do Urala in Kavkaza na vzhodu. Na severu sega področje razširjenosti do severne Skandinavije, na jugu pa do Grčije in srednje Italije južnih obal Črnega morja. Najbolje uspeva na rodovitnih in svežih tleh in je med vsemi vrstami evropskih javorov najbolj zahteven. Razmnožuje se s semeni. Reference[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: Ostrolistni javor| |Wikivrste vsebujejo še več podatkov o temi: Ostrolistnati javor| Viri[uredi | uredi kodo] - Lanzara, Paola; Pizetti, Mariella: Drevesa; MK 1984


Oglasno sporočilo: Ob Muri si napolni baterije | Dnevnik Oglasno sporočilo: Ob Muri si napolni baterije Letošnje poletje je bilo za nekdanjega manekena, danes pa predvsem srčnega dedka Roka Lasana res pestro. Kot nam je zaupal, je veliko časa preživel v Dalmaciji, med sivko pa smo ga sproščenega in zagorelega ujeli v času nekajdnevnega razvajanja v hotelu Radin v Radencih. 20. september 2017 00:00 10. oktober 2017 15:35 10. oktober 2017 15:35 Zdraviliška tradicija, srčnost zaposlenih in zvesti gostje, med katerimi je že kar nekaj pravih ambasadorjev, zdravilišču na desnem bregu Mure dajejo prav poseben pečat. »In zgodbe, pisane pred več desetletji,« kot pravi Rok Lasan, nekdanji maneken, s katerim smo se pogovarjali po končani mineralni kopeli. Popolnoma prerojenega, nasmejanega in, kot sam pravi, dopustniško odklopljenega. »Vsako leto pridem v Radence enkrat ali dvakrat. Brez telefona, računalnika. Sam in s kakšno dobro knjigo v roki.« V zdravilišču pripravil modno revijo Že kot mlad maneken je rad prihajal v Radence. »Spomnim se, da smo v zdravilišču pripravili tudi modno revijo za Muro. To so bili odlični in lepi časi,« se spominja Lasan, ki odkrito prizna, da je imel v življenju srečo, da je bilo njegovo delo konjiček v katerem je res zelo užival. Kot še danes ob klepetu z nekdanjimi delavkami Mure, ki jih pogosto obišče. »Ponavadi si v hotelu sposodim kolo, imajo sicer tudi električne, in počasi odkolesarim na kavico,« pripoveduje sogovornik in dodaja, da je kljub počitnicam ves dan zelo aktiven: »Zjutraj, pred zajtrkom, si privoščim pol ure plavanja. V plavalnem bazenu, ki je nekaj stopinj hladnejši.« Ceni tudi jutranji mir, ki mu ga ponujata bazen in okolica. »Ponavadi grem na zajtrk okoli devete ure. Rad si privoščim sadje, čeprav na obloženih mizah kljub za nekatere pozni uri ničesar ne manjka,« pravi sogovornik in nam prišepne, da mu osebje v hotelski restavraciji zelo rado postreže z dodatnim ananasom, če ga do njegovega prihoda zmanjka. »In čeprav nisem sladkosned, si po večerji rad privoščim košček torte,« še v smehu prizna dobro razpoloženi sogovornik. Mehurčki in kleopatrina masaža Čeprav je kot maneken prepotoval velik del sveta, sodeloval z različnimi ljudmi, strankami, odkrito pohvali tudi osebje v zdravilišču. »Tako v samem Pomurju kot med zaposlenimi v zdravilišču srečaš ogromno prijaznih ljudi. In čeprav imajo eno najbolj zahtevnih zaposlitev, delati s človekom, nimam slabe besede ali izkušnje,« je navdušen sogovornik, ki tudi po imenu pozna že kar nekaj zdraviliškega osebja. Obisk Zdravilišča Radenci pa pusti tudi drugačen pečat - iskreno zanimanje vseh zaposlenih za goste. In to ne glede na to, ali so receptorji, kuharji, zdravniki ali fizioterapevti. Kajti v Radence se vrača veliko gostov tudi po večkrat na leto, iskreno dobrodošlico pa izrečejo tudi vsakemu novemu gostu. To potrjuje tudi Rok Lasan: »Tako kot osebje so vrhunske tudi vse storitve, ki jih sam tukaj uporabljam. Vsak dan si privoščim savno, zelo mi ustreza tudi 20-minutna mineralna kopel. Vsakomur pa priporočam tudi kleopatrino masažo z grozdnimi peškami.« Središče zdraviliške dejavnosti je namreč medicinsko-velneški center. Poleg terapevtskih in preventivnih programov so v Zdravilišču Radenci dodali še bogato izbiro velneških programov, med katerimi so poleg znamenitih kopeli tudi pitne kure, sprostitvene masaže, masaže s kamni in ajurvedske masaže. »Večino njihovega programa sem že izkusil, a si vedno kaj pustim tudi za naslednji oddih,« je navdušen Lasan, ki na vprašanje, kdaj ga bomo lahko ponovno srečali ob Muri, odgovori: »Ko bodo baterije tako prazne, da jih bo treba napolniti.« (vl)


text: 1954 (MCMLIV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na petek. Dogodki Januar – junij 17. januar - Milovan Đilas, ena ključnih osebnosti v Zvezi komunistov Jugoslavije, je izključen iz vlade SFRJ. 21. januar - splovljena je USS Nautilus, prva jedrska podmornica na svetu. 23. februar - v ameriškem Pittsburghu se prične prvo množično cepljenje otrok proti otroški ohromelosti. 25. februar - Gamal Abdel Naser postane ministrski predsednik Egipta. 1. marec - operacija Castle Bravo: ZDA na atolu Bikini v Mikroneziji prvič preizkusijo vodikovo bombo s trdnim eksplozivom. 13. marec - vojna v Indokini: prične se bitka za Dien Bien Phu. 30. marec - v Torontu odprejo prvo linijo podzemne železnice v Kanadi. 4. april - italijanski dirigent Arturo Toscanini doživi izgubo spomina med koncertom in po tistem ne dirigira več v javnosti. 26. april - v Ženevi se prične mednarodna konferenca, na kateri svetovni voditelji razpravljajo o politični situaciji v Koreji in Indokini. 4. maj - Alfredo Stroessner pride z državnim udarom na oblast v Paragvaju. 6. maj - Anglež Roger Bannister postane prvi človek, ki je pretekel miljo v manj kot štirih minutah. 15. junij - v Baslu je ustanovljeno Združenje evropskih nogometnih zvez (UEFA). 16. junij – 4. julij - v Švici se odvija svetovno prvenstvo v nogometu. 27. junij: v državnem udaru pod vodstvom ameriške obveščevalne agencije CIA je strmoglavljen predsednik Gvatemale Jacobo Árbenz Guzmán in na čelo države nastavljen Carlos Castillo Armas. v ruskem Obninsku odprejo prvo jedrsko elektrarno na svetu. Julij – december 31. julij - italijanska alpinista Achille Compagnoni in Lino Lacedelli kot prva osvojita himalajski vrh K2. 9. september - v potresu v mestu Orléansville (danes Chlef) v Alžiriji umre več kot 1500 ljudi. 26. september - pred obalo Hokaida na Japonskem umre 1153 ljudi, ko zaradi tajfuna potone železniški trajekt Toja Maru. 5. oktober - s podpisom londonskega memoranduma je začasno urejeno vprašanje meje v Slovenski Istri in okolici Trsta med Italijo in Jugoslavijo. 11. oktober - Viet Minh prevzame oblast v Severnem Vietnamu. 23. oktober: Zahodna Nemčija postane članica zveze NATO. na osnovi sporazuma iz Bruslja (1948) je ustanovljena Zahodnoevropska unija. 31. oktober - Nacionalna fronta za osvoboditev prične boj proti francoski oblasti v Alžiriji. 3. november - premiera prvega filma z Godzillo na Japonskem. 14. november - Gamal Abdel Naser odstavi Mohameda Nagiba in prevzame položaj predsednika Egipta. 23. november - borzni indeks Dow Jones Industrial Average prvič preseže vrednost tik pred zlomom newyorške borze leta 1929, ki mu je sledila velika gospodarska kriza. 23. december - ameriška zdravnika J. Hartwell Harrison in Joseph Murray opravita prvo uspešno presaditev ledvice na svetu. 24. december - Laos postane neodvisna država. Rojstva 12. januar - Howard Stern, ameriški radijski voditelj 29. januar - Oprah Winfrey, ameriška televizijska voditeljica, producentka in založnica 7. februar - Dieter Bohlen, nemški glasbenik 15. februar - Matt Groening, ameriški animator 18. februar - John Travolta, ameriški filmski igralec 23. februar - Viktor Juščenko, ukrajinski politik 9. marec - Bobby Sands, irski upornik († 1981) 7. april - Jackie Chan, hongkonški igralec in mojster borilnih veščin 23. april - Michael Moore, ameriški filmski režiser in pisatelj 13. maj - Johnny Logan, irski glasbenik 31. maj - Brina Švigelj-Mérat, slovenska pisateljica in novinarka 6. junij - Tim O'Reilly, ameriški založnik irskega rodu 21. junij - Augustus Pablo, jamajški pevec reggaeja, klaviaturist († 1999) 17. julij - Angela Merkel, nemška političarka 28. julij - Hugo Chávez, venezuelski politik 16. avgust - Jamer Cameron, kanadski filmski režiser 22. avgust - Metod Dragonja, slovenski gospodarstvenik in politik 25. avgust - Elvis Costello, britanski glasbenik 26. avgust - Tomo Križnar, slovenski popotnik 30. avgust - Aleksander Lukašenko, beloruski politik 18. september - Dennis Wayne Johnson, ameriški košarkar 1. oktober - Martin Strel, slovenski plavalec 3. oktober - Stevie Ray Vaughan, ameriški kitarist († 1990) 30. oktober - Jože Bohorč, slovenski harmonikar in skladatelj († 2021) 14. november - Condoleezza Rice, ameriška političarka 15. november - Aleksander Kwaśniewski, poljski politik 18. november - Adrian Mihalčišin, slovenski šahist ukrajinskega rodu 24. november - Emir Kusturica, bosanskohercegovski režiser 28. november - Slavko Ivančić, slovenski pevec, pianist in glasbeni pedagog Marko Ivan Rupnik, slovenski jezuit, duhovnik, teolog in mozaičar 30. november - Dušan Repovš, slovenski matematik 9. december - Jean-Claude Juncker, luksemburški politik in predsednik Evropske komisije 25. december - Annie Lennox, britanska pevka 28. december - Denzel Washington, ameriški filmski igralec Smrti 11. januar - Oscar Straus, avstrijski skladatelj in dirigent (* 1870) 25. januar - Manabendra Nath Roy, indijski filozof, marksist (* 1887) 7. marec - Otto Diels, nemški kemik, nobelovec (* 1876) 22. marec - Josip Tominšek, slovenski jezikoslovec, slavist, literarni zgodovinar in planinec (* 1872) 30. marec - Fritz London, nemško-ameriški fizik (* 1900) 10. april - Auguste Lumière, francoski pionir filma (* 1862) 28. april - Anton Codelli, kranjski plemič in izumitelj (* 1875) Léon Jouhaux, francoski sindikalist, nobelovec (* 1879) 14. maj - Heinz Guderian, nemški general in teoretik vojne (* 1888) 19. maj - Charles Ives, ameriški skladatelj (* 1874) 31. maj - Fran Jeran, slovenski matematik (* 1881) 7. junij - Alan Turing, angleški matematik, računalnikar (* 1912) 1. julij - Thea von Harbou, nemška igralka (* 1888) 13. julij - Frida Kahlo, mehiška slikarka (* 1907) 24. avgust - Getúlio Vargas, brazilski politik (* 1882) 3. november - Henri Matisse, francoski umetnik (* 1869) 28. november - Enrico Fermi, italijansko-ameriški fizik, nobelovec (* 1901) 30. november - Wilhelm Furtwängler, nemški dirigent in skladatelj (* 1886) 30. december - Nadvojvoda Evgen Avstrijski, avstrijski nadvojvoda in princ Madžarske ter Bohemije (* 1863) Nobelove nagrade Fizika - Max Born, Walther Bothe Kemija - Linus Carl Pauling Fiziologija ali medicina - John Franklin Enders, Thomas Huckle Weller, Frederick Chapman Robbins Književnost - Ernest Hemingway Mir - Pisarna Združenih narodov za begunce


text: Microsoft je zagotavljal podporo za sistem Windows XP zadnjih 12 let. Zdaj pa je prišel čas, da skupaj z našimi partnerji za strojno in programsko opremo vložimo svoja sredstva v podporo za novejše tehnologije in tako še naprej zagotavljamo odlične nove uporabniške izkušnje. Posledično ni več na voljo tudi tehnična pomoč za Windows XP, vključno s samodejnimi posodobitvami, ki skrbijo za varnost vašega računalnika. Microsoft je prav tako onemogočil možnost prenosa programa Microsoft Security Essentials v sistem Windows XP. Če je program Microsoft Security Essentials že nameščen, boste nekaj časa še prejemali posodobitve proti zlonamerni programski opremi. Vendar pa morate upoštevati, da bo imel program Microsoft Security Essentials (ali druga protivirusna programska oprema) omejeno učinkovitost v računalniku brez najnovejših varnostnih posodobitev. To pomeni, da računalnik s sistemom Windows XP ne bo zaščiten in se še vedno lahko okuži. Če po ukinitvi podpore še naprej uporabljate sistem Windows XP, bo vaš računalnik še vedno deloval, vendar bo morda bolj občutljiv za varnostna tveganja in viruse. Ukinjena je bila tudi podpora za Internet Explorer 8; če je v vašem računalniku s sistemom Windows XP vzpostavljena povezava z internetom in za brskanje po spletu uporabljate Internet Explorer 8, je računalnik morda izpostavljen dodatnim grožnjam. Ker se tudi proizvajalci programske in strojne opreme prilagajajo novejšim različicam sistema Windows, lahko pričakujete, da več programov in naprav ne bo delovalo s sistemom Windows XP. Kaj pomeni, če moja različica sistema Windows ni več podprta? Katero različico sistema Windows uporabljam? Po ukinitvi podpore imate na voljo dve možnosti za zaščito: Windows 8.1, ki je najnovejša različica sistema Windows, se lahko izvaja samo v nekaterih starejših računalnikih. Priporočamo, da prenesete in zaženete pomočnika za nadgradnjo na Windows in preverite, ali vaš računalnik izpolnjuje sistemske zahteve za Windows 8, nato pa sledite korakom v vadnici za nadgradnjo računalnika, če je ta mogoča. Sistemske zahteve za Windows 8.1 so skoraj enake kot sistemske zahteve za Windows 8 – če se torej v računalniku lahko izvaja Windows 8, lahko v večini primerov pridobite brezplačno posodobitev na Windows 8.1. Za podrobnejše informacije preberite pogosta vprašanja. Prenesite pomočnika za nadgradnjo na Windows in preverite, ali se v računalniku lahko izvaja Windows 8 Vadnica: Nadgradnja na sistem Windows 8.1 s sistema Windows XP Če se sistem Windows 8.1 ne more izvajati v vašem trenutnem računalniku, je morda čas, da kupite novega. Preverite naš odličen izbor novih računalnikov. So zmogljivejši, lažji in bolj slogovno dovršeni kot kdaj koli prej – in s povprečno ceno, ki je precej nižja od povprečne cene računalnika pred dvanajstimi leti. Vsebine iz sistema Windows XP lahko prenesete z brezplačno rešitvijo za selitev podatkov Laplink, ki vas bo vodila skozi vse korake za prenos datotek, nastavitev in uporabniških profilov iz računalnika s sistemom Windows XP v novi prenosni, namizni ali tablični računalnik s sistemom Windows. (Upoštevajte, da za selitev podatkov potrebujete svoj računalnik s sistemom Windows XP, preselite pa jih lahko le v računalnik s sistemom Windows 7, Windows 8 ali Windows 8.1.) Več o tem * * Vsebina na tej strani je morda na voljo samo v angleščini. S sistemom Windows 8.1 zlahka opravite vse stvari, ki jih počnete s sistemom Windows XP, poleg tega pa ponuja številne nove možnosti, ki jih lahko raziščete in v njih uživate. Preberite več o vseh zanimivih stvareh, ki jih lahko naredite z novim sistemom Windows Zaščitite svoje podjetje tudi zdaj, ko je bila podpora za sistem Windows XP ukinjena. Zaščitite svoje poslovno okolje tudi zdaj, ko je bila podpora za sistem Windows XP ukinjena. Preberite več o koncu podpore za Office 2003.


text: Sea Pearl Villas Resort se nahaja na Patong in tako uživa na izjemno ugodni poziciji za nočno življenje, nakupovanje, plaže v Phuket. Ta hotel s 5 zvezdicami je od mesta oddaljen samo 1. Km in od letališča 20. Km, zaradi česar vsako leto pritegne ogromno turistov. Urejena okolica in bližina Bolnišnica Patong, Teater Sphinx , Kathu gokarting, dajejo temu hotelu poseben čar. V Sea Pearl Villas Resort boste deležni odličnih storitev in uslug, ki bodo naredile vaše bivanje zelo prijetno. V hotelu lahko uživate v obsežnih dodatnih storitvah, ki vam bodo na voljo, med drugimi tudi pralnica, kavarna, poslovni center, restavracija, parkirišče. Pridite v eno od 188 prijetnih sob in se za nekaj časa izognite vsakodnevnemu stresu. V njih so na voljo tudi masažna kad, satelitska/kabelska TV, sprejemni pult, mini bar, hladilnik. Fitness center, savna, wellness, park, zunanji bazen so idealna mesta, kjer se odpočijete in sprostite po napornem dnevu. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Sea Pearl Villas Resort.


source: CulturaX

text: Zaupanje - Celosten.si Post published:13 aprila, 2018 Pisala sem že o željah in zaupanju. Danes bi se rada posvetila temu kako zaupati. Nekaj si želimo in v sebi začutimo mirnost ter srečo, da bomo to imeli. Takoj gremo do prijatelja, prijateljice in to povemo. Odziv je lahko zelo negativen. Ah tega pa res ne moreš imeti, ali se ti ne zdi, da je to nemogoče in kaj podobnega. S tem nam ta oseba lahko ubije zaupanje, ki smo ga imeli in nam, kot pravimo: Vse pade dol. Ta oseba nam sicer odraža našo in lastno nesigurnost, česar pa v tej začetni fazi res ne potrebujemo. Svetujem vam, da se v tej fazi, ko še nimate dovolj dokazov, da se stvari res lahko uresničijo, take stvari zadržite zase. Morda bo to težko, vendar se poskusite umiriti in samo uživati v energiji veselja, ki vam jo nudi misel na želeno. Če boste nekaj časa uživali v tej energiji, ne bo več take potrebe po tem, da to poveste naprej. V primeru, da je okoli vas kakšna oseba, za katero veste, da vam ne bo ubila veselja, ampak se bo veselila z vami, ne glede na to kako neumna stvar je, pa ji le povejte in se poveselita skupaj. Z veseljem kaj takega slišim tudi sama;). Napiši mi: sandra@celosten.si ♥. Če res zaupamo, nam nobena oseba ne pride do živega, oziroma se niti ne pojavi v našem življenju. Vseeno pa ni vedno tako, da uspemo zaupati tako močno, da nas nihče in nič ne premakne s tega mišljenja in dobre energije. Kaj pri tem narediti? V primeru, da imamo okoli sebe osebo, ki bo sprejela karkoli ji bomo povedali, ji zaupajmo svoje nepredstavljive želje. Če te osebe ni, to raje zadržimo zase, saj bomo v drugem primeru začeli dvomiti vase. V glavi se bodo začela pojavljati vprašanja, ali je to sploh zame, verjetno tega ne morem imeti, se bom raje postavila na realna tla in se držala tega kar vem ter znam. S takim razmišljanjem še nihče ni naredil nekaj novega in ustvaril to kar si želi. Naši možgani delujejo po principu, to poznam, vem kakšen bo rezultat. Kar je nepoznano, je zastrašujoče. To ne pomeni, da je nemogoče, ampak samo neznano. Tako delujejo tudi strahovi. Spoznam novega partnerja, ki je čisto drugačen od prejšnjega. Kar naenkrat naredi nekaj, kar ima majhno podobnost temu, kar je delal tudi prejšnji partner. To je pripeljalo do slabega rezultata. Možgani to prepoznajo kot rdeč alarm in si rečejo: To že poznam in vem rezultat, zato se bom na to pripravila in pričakovala tak rezultat. S tem osebi niti ne damo priložnosti, da se spremeni, oziroma, da so besede pomenile nekaj čisto drugega, kar smo si mi predstavljali. V tem primeru je dobro ozdraviti strahove, se pomiriti, zaupati in se spomniti, da smo mi kreatorji lastne prihodnosti. Če nam to uspe in se pomirimo, se ponavadi vse dobro izzide. V primeru, da ne uspemo, si lahko skreiramo tako prihodnost. Saj s tem dajemo fokus na to "težavo", ki sploh še ni težava, ali pa partnerja napadamo toliko časa, da začne tudi sam dajati več poudarka na to in glej ga zlomka, točno to se zgodi. Vsaka situacija, pa naj izgleda še tako podobna že poznani, je popolnoma nova in ne bo nikoli imela enakega rezultata! Zato se kar lepo pomirimo in zaupajmo, da je(bo) vse tako kot mora biti. Če me rabiš, sem tukaj zate: KLIK 😉 Tags: kreacija, mir, napadi panike, nezaupanje, partnerstvo, sreča, strah, veselje, zaupanje, zaupati, želje


text: Svet24.si - Lotus žgečka Že pred tem pa so napovedali predstavitev več modelov na prihajajočem IAA v Frankfurtu. Lotus še veliko o novem Exige za leto 2012 ni povedal, pravijo pa, da ga bo poganjal 3,5-litrski V6 motor iz modela Evora. Motor proizvede 206 kW moči in 350 Nm navora. Če pa naročniku to ne bo dovolj, si bo lahko naročil 258-kilovatno različico (400 Nm), ki ima dodatni prisilni polnilnik.


Napovedano je bilo, da bodo slovenske oblasti Hrvaški danes izročile sirskega begunca Ahmada Šamija, potem ko so mu zavrnili prošnjo za mednarodno zaščito. Zjutraj so se pred azilnim domom v Ljubljani zbrali nekateri protestniki in Šami, tja so prišli tudi nekateri državnozborski poslanci iz vrst vladajoče koalicije. O usodi sirskega begunca so razpravljali ministri in predsednik vlade Miro Cerar, ki je dopoldan dejal, da bo vlada zdaj odločala o interesu države za izdajo dovoljenja za začasno prebivanje: “Zaradi posebnih okoliščin v tem primeru sem danes sprejel odločitev, da bo vlada na eni od prihodnjih sej na podlagi predloga vladnega Urada za oskrbo in integracijo migrantov obravnavala obstoj interesa Republike Slovenije za izdajo dovoljenja za začasno prebivanje, na podlagi katerega bo nato Ministrstvo za notranje zadeve lahko izdalo takšno dovoljenje, če se bo gospod Ahmad Šami s tem strinjal.” Cerar je sicer dopoldne pojasnil, da notranje ministrstvo ne more ravnati drugače, kot je, potem ko je Šami izčrpal vsa pravna sredstva in pri tem ni bil uspešen. Premier je ob tem jutranje ravnanje poslancev Levice Mihe Kordiša in SD Jana Škoberneta, ki sta Šamija pripeljala v Državni zbor, da bi ga zavarovala pred deportacijo, označil kot neprimerno in nedopustno. Kordiš je v odzivu dejal, da je ravnal v skladu s svojimi načeli. O zgodbi Ahmada Šamija in postopku odločanja o dodelitvi mednarodne zaščite smo se na Prvem pogovarjali tudi z Jernejo Turin iz organizacije Amnesty International.


text: Slovenija, uradno Republika Slovenija (), je evropska država z zemljepisno lego na skrajnem severu Sredozemlja in na skrajnem jugu Srednje Evrope. Slovenija meji na zahodu z Italijo, na severu z Avstrijo, na severovzhodu z Madžarsko in na vzhodu in jugu s Hrvaško. Leži na stičišču alpskega, sredozemskega, panonskega in dinarskega sveta. Površina 20.271 km2 uvršča Slovenijo med manjše do srednje velike evropske države. Dolžina državne meje znaša 1.382 km, od tega je 921 km kopenske, 413 km rečne in 48 km morske meje. Slovenska obala Jadranskega morja je dolga 46,6 km. Glavno mesto je Ljubljana, ki je gospodarsko, kulturno in politično središče, najvišji vrh pa je Triglav (2864 m). Skozi slovensko zgodovino so pomembni kulturni vplivi prihajali iz srednjeevropskega in apeninskega kulturnega prostora. Po podatkih na dan 1. oktobra 2021 ima Slovenija 2.108.708 prebivalcev, ki živijo v okoli 6.000 naseljih. Slovenci so po popisu leta 2011 predstavljali 83 % državljanov, medtem ko so največji delež z ustavo predpisanih narodnih manjšin Madžari (0,32 %), Italijani (0,11 %) in Romi (0,17 %). Uradni in državni jezik v Sloveniji je slovenščina, na predelih, kjer sta strnjeno naseljeni italijanska oziroma madžarska narodna manjšina, pa sta uradna jezika tudi italijanščina oziroma madžarščina. Slovenija ima gospodarsko ureditev, ki temelji na prostem trgu, zdaj je po mednarodnih merilih uvrščena med države z zelo visokim indeksom človekovega razvoja. Svojo državnost je utemeljila s plebiscitom o samostojnosti 23. decembra 1990 in jo ubranila z osamosvojitveno vojno, potem ko je 25. junija 1991 razglasila neodvisnost. Po politični ureditvi je Slovenija ustavna parlamentarna demokracija. Med članice Organizacije združenih narodov je bila sprejeta 22. maja 1992. Slovenija je tudi članica Sveta Evrope, Svetovne trgovinske organizacije, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, zveze NATO ter drugih svetovnih organizacij. Leta 2004 je pristopila v Evropsko unijo. Leta 2007 je Slovenija postala članica monetarne unije in prevzela skupno evropsko valuto evro. Članica OECD je postala leta 2010. Ime in etimologija Ime Slovenija pomeni »dežela Slovencev«. Poimenovanje za Slovence izvira iz besede Slovani (starocerkvenoslovansko slověnьsky), izvor te pa je nejasen – je izpeljanka iz korena *slov-, ki je med drugim ohranjen v nekaterih vodnih imenih (hidronimih) širom vzhodne Evrope. Torej bi lahko v izvirniku pomenil *‛prebivalci ob reki *Slova ali *Slovy’ (ime reke ni nikjer ohranjeno), po drugačni razlagi pa izvira iz praslovanskega *slȍvo – beseda, torej »ljudje, s katerimi je mogoče izmenjevati besede, govoriti«, kot nasprotje slovanskega poimenovanja *Němьci̋ za germanske narode oz. »neme ljudi, s katerimi ni mogoče govoriti«. Prvič je bilo ime uporabljeno za državno tvorbo Federalna Slovenija, ki je po sklepu zasedanja Slovenskega narodnoosvobodilnega sveta (SNOS) 16. februarja 1944 pristopila v Demokratično federativno Jugoslavijo. V začetku leta 1946 je nova ustava Federativne ljudske republike Jugoslavije določila, da jo sestavlja šest ljudskih republik, zato se je Federalna Slovenija po sklepu SNOS 14. februarja 1946 preimenovala v Ljudsko republiko Slovenijo. To ime se je obdržalo do leta 1963, ko je bila s sprejemom nove ustave skupna država preimenovana v Socialistično federativno republiko Jugoslavijo (SFRJ), 9. aprila tega leta pa je nato Ljudska skupščina Ljudske republike Slovenije sprejela novo slovensko ustavo, s katero se je Ljudska republika Slovenija preimenovala v Socialistično republiko Slovenijo. Skupščina republike Slovenije je 7. marca 1990 sprejela amandmaje k slovenski ustavi, v katerih je bilo med drugim določeno, da se iz imena črta pridevnik »Socialistična«, tako se je poslej imenovala Republika Slovenija, to uradno ime pa se je nato obdržalo tudi po osamosvojitvi v letu 1991 do danes. V drugih jezikih je poimenovanje Slovenije različno: v vseh južnoslovanskih jezikih, pa tudi ruščini in bolgarščini (Словения) ter ukrajinščini (Словенія) je enako kot v slovenščini, v angleščini, italijanščini in latinščini, pa tudi nordijskih oz. skandinavskih jezikih ter romunščini se imenuje Slovenia, v nemščini Slowenien, v francoščini (la) Slovénie, v španščini Eslovenia, v portugalščini Eslovénia, v katalonščini in okcitanščini Eslovènia, v poljščini Słowenia, v češčini in slovaščini Slovinsko, v madžarščini Szlovénia, v nizozemščini Slovenië, v litovščini Slovėnija, in letonščini Slovēnija, v estonščini Sloveenia, v beloruščini Славенія. Zgodovina Slovanski predniki današnjih Slovencev so se na ilirsko ozemlje Slovenije naselili v 6. stoletju. V 7. stoletju se je oblikovala Karantanija, prva država alpskih Slovanov. Leta 745 je Karantanija v zameno za obrambo proti Obrom priznala bavarsko nadoblast, medtem ko je notranjo samostojnost ohranila do preoblikovanja v frankovsko grofijo leta 828. Verjetno se je v 7. stoletju na prostoru osrednje Slovenije izoblikovala še ena slovanska plemenska tvorba – Karniola, ki je v 8. stoletju tudi prišla v sklop frankovske države. V času od 8. stoletja se je iz Salzburga in Ogleja začelo širiti tudi krščanstvo. Okoli leta 1000 so bili napisani Brižinski spomeniki, prvi pisni dokument v slovenščini in prvi slovanski zapis v latinici. V 14. stoletju je spadala večina današnjega slovenskega ozemlja v posest Habsburžanov, kar je pozneje postala Habsburška monarhija. Slovensko ozemlje je bilo razdeljeno na dežele: Kranjsko, Trst, Istro, Goriško, Koroško in Štajersko. V letu 1848 so v Pomladi narodov med številnimi narodi tudi Slovenci s političnim programom zahtevali Zedinjeno Slovenijo. Z razpadom Avstro-Ogrske leta 1918 so južnoslovanski narodi nekdanje dvojne države 29. oktobra 1918 razglasili narodno osvoboditev in ustanovitev samostojne države Slovencev, Hrvatov in Srbov s središčem v Zagrebu. Nevarnost s strani Italije, ki je zasedla Primorsko in Istro ter dele Dalmacije, in pritisk Srbov po združitvi v skupno državo sta botrovali 1. decembra 1918 združitvi Države SHS s Kraljevino Srbijo v Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev, ki se je 1929 preimenovala v Kraljevino Jugoslavijo. Kraljevina Jugoslavija je med 2. svetovno vojno razpadla, Slovenci pa so se pridružili Demokratični federativni Jugoslaviji, uradno razglašeni 10. avgusta 1945. Država se je 29. novembra 1945 preimenovala v Federativno ljudsko republiko Jugoslavijo (FLRJ) in še kasneje leta 1963 v Socialistično federativno republiko Jugoslavijo (SFRJ). Današnja Slovenija je na osnovi plebiscitne odločitve razglasila svojo neodvisnost od SFRJ 25. junija 1991 in jo ubranila v spopadih imenovanih tudi desetdnevna vojna za samostojnost. Geografija Geografsko leži Slovenija v srednji Evropi oziroma v jugovzhodni Evropi (odvisno od definicije), na stičišču Alp, Dinarskega gorstva, Panonske nižine in Sredozemlja. V severozahodnem delu države prevladujejo Alpe z najvišjim vrhom Triglavom (2864 m). V smeri proti morju se razprostira pokrajina Kras. Njen podzemeljski svet skriva najveličastnejše podzemne galerije v Evropi. Postojnska jama in Škocjanske jame, ki so jih izklesale podzemeljske vode, skrivajo lepoto kapnikov. Slednje so tudi na Unescovem seznamu kulturne in naravne dediščine. Ena ključnih značilnosti je hribovitost, ki je skozi zgodovino preprečevala asimilacijo avtohtonih prebivalcev v večje in močnejše sosednje narode, po drugi strani pa tudi ovirala formiranje etničnih skupnosti in nastajanje večjih gospodarskih središč. Več kot polovico površine, 1.177.244 ha, pokrivajo gozdovi, od tega je 1.062.974 ha t. i. gospodarskih gozdov, 98.762 ha varovalnih gozdov in 9.508 ha gozdnih rezervatov (stanje leta 2018). Od drevesnih vrst prevladujeta bukev in navadna smreka, ki predstavljata približno po tretjino lesne mase vsaka, med ostalimi bolj razširjenimi vrstami pa so še navadna jelka in predstavniki borov ter hrastov. V Evropi imata večji delež gozdov samo še Finska in Švedska. V Sloveniji je po naravovarstveni zakonodaji zaščitenega približno 8 % ozemlja. Največje območje zavzema Triglavski narodni park (83.807 ha). Pestra geološka zgradba, razgibanost v reliefu (od morske gladine do 2864 m nadmorske višine) ter dejstvo, da se Slovenija razprostira na štirih biogeografskih območjih, so omogočile bogastvo rastlinskih in živalskih vrst. V Sloveniji uspeva 3000 praprotnic in semenk ter 50.000 različnih živalskih vrst. V smislu biotske raznovrstnosti je Slovenija »vroča točka« Evrope. Številni so tudi živalski in rastlinski endemiti, kjer izstopa favna kraških jam s svetovno znano človeško ribico (slednja je sicer dinarski endemit in ni omejena na slovensko ozemlje). Največ slovenskega površja sestavljajo kamnine iz časa, mezozoika (apnenec, dolomit) in kenozoika, torej terciarja (lapor, peščenjak, fliš) in kvartarja (prod, pesek, glina, konglomerat). Po načinu nastanka prevladujejo sedimentne kamnine, predvsem apnenec. Podnebje Slovenija ima zaradi lege v zmernih geografskih širinah na prehodu Alp v Dinaride in Sredozemlja v Panonsko kotlino izrazito prehodno podnebje, ki je posledica sovplivanja morskih in celinskih zračnih gmot. Na lokalne podnebne razmere ima precejšen vpliv tudi velika reliefna pestrost in višinska razčlenjenost površja. Na slovenskem ozemlju prihaja do stika in prepletanja gorskega (alpskega), sredozemskega in celinskega podnebja. Za vse tri podnebne tipe je značilna netipičnost, če jih primerjamo s pravim gorskim, sredozemskim ali celinskim podnebjem, s prepletanjem njihovih glavnih značilnosti, zato jim pogosto dodajamo predpono »sub« (submediteransko, subkontinentalno, submontansko podnebje) ali jih označujemo za »zmerno« (sredozemsko, gorsko, celinsko). Izrazita prehodnost podnebnih tipov otežuje podnebno členitev in določanje meja med tipi in podtipi podnebij, pa tudi poimenovanje. Na splošno se z oddaljevanjem od Alp in Visokih dinarskih planot proti vzhodu in severovzhodu Slovenije krepijo celinske podnebne značilnosti, proti jugu in jugozahodu sredozemske, z naraščanjem nadmorske višine v Alpah in Visokih dinarskih planotah pa značilnosti gorskega podnebja. Južno in jugozahodno od alpsko-dinarske pregrade se zaradi reliefne odprtosti proti Jadranskemu morju in Sredozemlju pojavlja zmerno sredozemsko podnebje. Tu je največ dni s soncem v Sloveniji (2.100–2.400 ur na leto) ter največ jasnih in najmanj oblačnih dni. Povprečna temperatura najhladnejšega meseca je nad 0 °C, najtoplejšega pa več kot 20 °C. Zaradi vpliva morja so v primerjavi z notranjostjo višje predvsem jesenske in zimske temperature. Padavin je od 1.000 mm ob obali do 1.700 mm v notranjosti. Največ jih običajno pade novembra ali oktobra, sekundarni višek je na prehodu pomladi v poletje (maj, junij), julija in avgusta je običajno suša. Nižje ležeči predeli ob Tržaškem zalivu imajo povprečne januarske temperature nad 4 °C in julijske nad 22 °C (obalni podtip zmerno sredozemskega podnebja, tudi podnebje oljke). Zaledni podtip ima nekoliko nižje temperature in več padavin. Vsi podatki so za obdobje 1971-2000. Zmerno celinsko vlažno podnebje je značilno za večji del Slovenije. Zaradi prepletanja celinskih podnebnih značilnosti z gorskimi in sredozemskimi ter stopnjevanja celinskosti od Alp in Visokih dinarskih planot proti vzhodu in severovzhodu ločimo tri podtipe zmerno celinskega podnebja. Za zmerno celinsko podnebje zahodne in južne Slovenije je, zaradi lege v predalpskem hribovju in na območju dinarske pregrade (zato tudi predgorsko ali predalpsko podnebje), značilna velika količina padavin (1300–2500 mm padavin na leto, 1971-2000) z viškom padavin jeseni. Zmerno celinsko podnebje osrednje Slovenije ima omiljen celinski padavinski režim z viškom padavin poleti in povprečno letno količino padavin 1000-1300 mm. Zmerno celinsko podnebje vzhodne Slovenije imata gričevnat in nižinski svet na vzhodu ter severovzhodu države, ki sta odprta proti Panonski kotlini. Temperaturni in padavinski režim sta najbolj celinska v Sloveniji. Nižine se poleti zelo segrejejo, pozimi pa ohladijo. Spomladanske temperature so na ravni jesenskih ali celo nekoliko višje. Za slovenske razmere imajo te pokrajine malo padavin – od 800 do 1.000 mm letno (1971-2000), saj jih zaradi lege na zavetrni strani alpsko-dinarske pregrade dosežejo že precej izsušene zračne gmote. Kljub poletnemu padavinskemu višku so poletja v vzhodni in severovzhodni Sloveniji zaradi sorazmerno nizke količine padavin in visokih temperatur na robu sušnosti. Za gorsko podnebje, ki ga imajo alpske pokrajine s Pohorjem in najvišji predeli Visokih dinarskih planot, je značilno, da je povprečna temperatura najhladnejšega meseca manj kot –3 °C in najtoplejšega do zgornje gozdne meje več kot 10 °C. Gorsko podnebje v Sloveniji bi lahko označili tudi za zmerno gorsko (submontansko), saj je gorski svet manj masiven in nižji kot npr. v osrednjih Alpah, zato se ne uveljavljajo vsi višinski podnebno-vegetacijski pasovi značilni za Alpe. Manjka predvsem pravi snežni (nivalni) pas. Zgornja gozdna meja je ločnica podnebja višjega in nižjega gorskega sveta. Podnebje nižjega gorskega sveta imajo tudi nekatere gorske doline, kotline in visoko ležeče kraške kotanje, kjer so julijske temperature na ravni drugih v celinski Sloveniji, januarske pa so predvsem zaradi močnih temperaturnih obratov pod –3 °C. Za gorsko podnebje, zlasti v zahodnem delu Slovenije, je značilna najmanjša osončenost v Sloveniji (1600-1900 ur s soncem letno). Zaradi razvoja konvektivne oblačnosti so slabo osončena poletja, nasprotno pa imajo gorski vrhovi zelo sončne zime. Izstopata velika namočenost (od 1.700 do več kot 3.200 mm padavin letno; 1971-2000), ki se zmanjšuje proti vzhodu, in zmerno sredozemski padavinski režim, ki v smeri Pohorja prehaja v zmerno celinskega. Gospodarstvo Slovenija je gospodarsko zelo razvita država. Je najbolj razvita tranzicijska država z nekdanjo rudarsko-industrijsko tradicijo (Rudniki: Idrija, Mežica, Litija idr; Premogovniki: Velenje - obratuje, Trbovlje-Hrastnik, Senovo, Kanižarica, Leše, Sečovlje idr; Elektrarne: TEŠ, TE-TOL, NEK, DEM), kemično industrijo (Lek, Krka, Ilirija, Kemira KTM, Steklarna Rogaška, Cinkarna Celje, Cementarna Trbovlje, Helios, Sava, Salonit, Kema Puconci, Melamin, Vipap, Goričane, Belinka, Paloma, Steklarna Hrastnik idr.) in razvitimi storitvenimi dejavnostmi (Mercator, Petrol, HSE, GEN, BTC, Europark, City Center, Citypark, Telekom, Pošta, NLB, Pro Plus, Zavarovalnica Triglav, Sintal, idr). Slovensko gospodarstvo je močno odvisno od zunanje trgovine, kar dokazuje dejstvo, da izvoz in uvoz predstavljata kar 120% njenega BDP. Promet je ključnega pomena za zunanjo trgovino z blagom, energenti in prevoz ljudi, prometna infrastruktura je po večini dotrajana največje ozko grlo predstavlja železniški in letalski promet, primarno avtocestno omrežje je delujoče, tretje razvojne osi še niso narejene. Kmetijstvo je za BDP manjšega pomena, saj zaposluje le 4% prebivalstva, obdelanih je le 12% površja, predvsem zaradi naravnih danosti. V turizmu so pomembna obmorska letovišča (Piran, Portorož, Izola, Koper, Ankaran, Debeli rtič idr.), gorska in smučarska središča (Kranjska gora, Rogla, Krvavec, Golte, Vogel, Kanin, Maribor idr.) in toplice (Zdravilišče Rogaška,Terme Čatež, Moravske Toplice, Terme Olimia, LifeClass Portorož, Terme Topolšica, Terme Zreče, Terme Dobrna, Terme Radenci, Terme Lendava, Šmarješke Toplice, Terme Ptuj idr.) ter znameniti kraji (Ljubljana (UNESCO Plečnik), Idrija (UNESCO rudnik), Bled, Škofja Loka, Ptuj in kraji z naravnimi znamenitostmi Škocjanske jame (UNESCO) Postojna (kraška jama), Bohinj z jezerom idr.). Politika in uprava Državni poglavar je predsednik ali predsednica, ki je izvoljen vsakih pet let. Nosilec izvršilne oblasti v Sloveniji je Vlada Republike Slovenije, ki jo vodi predsednik vlade. Poleg njega sestavljajo vlado še ministri. Predsednika vlade predlaga predsednik Republike Slovenije, z glasovanjem pa potrdi Državni zbor Republike Slovenije, ki ga vodi predsednik Državnega zbora Republike Slovenije. Nepopolni dvodomni parlament Slovenije sestavljata državni zbor in državni svet Republike Slovenije. Državni zbor ima 90 sedežev, od tega po eno poslansko mesto pripada predstavnikoma italijanske in madžarske manjšine. Državni svet ima 40 sedežev, predstavljajo ga družbene, gospodarske, strokovne in krajevno pomembne skupine. Državni svet nima funkcije drugega (zgornjega) doma parlamenta, saj mu ustava teh pristojnosti ne zagotavlja. Redne parlamentarne volitve so vsaka štiri leta, v državni svet pa vsakih pet let. Upravna delitev Slovenija nima regionalne ravni delitve, čeprav jo ustava predvideva. Edina oblika lokalne samouprave so tako občine z razmeroma širokimi javnimi pooblastili, katerih glavne vloge so zagotavljanje predšolske vzgoje in primarne zdravstvene oskrbe, zagotavljanje ključnih javnih služb (vključno z javnim prevozom in knjižničnimi storitvami) in prostorsko načrtovanje. Slovenija je upravno razdeljena na 212 občin, med katerimi jih ima 11 status mestne občine. Po mednarodnih primerjavah je lokalna samouprava zelo razdrobljena, kar se je v letih od osamosvojitve samo stopnjevalo, kljub zakonskim omejitvam ustanavljanja občin. Občasnim vladnim predlogom o zmanjševanju števila občin navkljub se to še ni zgodilo in več kot polovica slovenskih občin ima zdaj manj kot 5000 prebivalcev. Poleg različnih neformalnih delitev na pokrajine obstaja 12 statističnih regij po standardni shemi klasifikacije statističnih teritorialnih enot v Evropski Uniji (NUTS-3): Pomurska regija Podravska regija Koroška regija Savinjska regija Zasavska regija Posavska regija Jugovzhodna Slovenija Osrednjeslovenska regija Gorenjska regija Primorsko-notranjska regija Goriška regija Obalno-kraška regija Statistične regije, ki so združene v dve kohezijski regiji – Zahodna in Vzhodna Slovenija (NUTS-2), nimajo administrativne funkcije. Tudi kohezijski regiji obstajata zgolj v namen uveljavljanja evropske regionalne politike. Demografija Po podatkih popisa prebivalstva leta 2002 je bilo med prebivalci Republike Slovenije 83,06 % Slovencev, od drugih etničnih skupin pa je bilo več kot 1 % še Srbov, Hrvatov in Bošnjakov. Avstrijci, Čehi, Nemci, Poljaki in Rusi so predstavljali manj kot 0,1 % prebivalstva; pri 8,90 % populacije pa je bil podatek neznan ali pa niso želeli odgovoriti. Pričakovana življenjska doba je bila leta 2021 75 let za moške in 83 za ženske. Za državo je značilna razpršena poselitev z množico majhnih naselij in razmeroma nizko gostoto prebivalstva, s približno 103 prebivalci na km2. Slovenija je zaradi goratosti in obsežnih gozdnih sestojev med redkeje naseljenimi evropskimi državami. Pri tem je poselitev skoncentrirana v ravnih nižinskih predelih, deli države z bolj razgibanim površjem pa so redko naseljeni; tako ima najgosteje naseljena občina, Mestna občina Ljubljana v Ljubljanski kotlini, več kot 1000 prebivalcev na km2, najredkeje naseljene občine v goratem svetu severozahodne in severne Slovenije pa 10 prebivalcev na km2 ali manj. Tako na 20 % površja države živi 60 % vsega prebivalstva, skupaj pa skoraj natanko polovica v urbanih in polovica v ruralnih območjih. Uradni jezik je slovenščina. Na območjih občin, v katerih živita italijanska ali madžarska narodna skupnost (ob meji z Italijo in Madžarsko), je uradni jezik tudi italijanščina oz. madžarščina. Kočevarščino, nekoč prevladujoči jezik oziroma nemško narečje na Kočevskem, govori le še malo ljudi, zaradi česar ga UNESCO opredeljuje kot »kritično ogrožen jezik« (critically endangered language). Naselja Struktura naselij v Sloveniji je izrazito neenakomerna, z nekaj večjimi urbanimi središči in množico majhnih naselij. V zadnjih desetletjih se povečuje razpršena gradnja na obrobjih naselij, občutno se večajo tudi naselja v okolici največjih mest in ob obalnem pasu, kar predstavlja pomemben vidik obremenjevanja okolja. V začetku leta 2019 je državni Register prostorskih enot beležil 6.035 samostojnih naselij. Mesta so po evropskih merilih majhna do srednje velika; uradno ima ta status 69 naselij, pri čemer pa sta po kriterijih evropskega statističnega urada v državi le dve pravi mesti, Ljubljana kot srednje veliko in Maribor kot majhno mesto. Kultura Književnost Najstarejši še danes ohranjeni zapis v slovenščini in latinični zapis v kateremkoli slovanskem jeziku so brižinski spomeniki, nastali okoli leta 1000. Leta 1550 je Primož Trubar na Nemškem natisnil prvi slovenski knjigi Katekizem in Abecednik. Slovenski jezik je bil tako prvič zapisan v knjigi. Leta 1584 je Jurij Dalmatin prevedel v slovenščino tudi celotno biblijo, Adam Bohorič pa je napisal prvo slovnico slovenskega jezika. Na začetku 19. stoletja je slovnico v slovenščini napisal pesnik Valentin Vodnik; ta je izdajal tudi prvi slovenski časopis Lublanske novice. Jezik tega obdobja je leta 1809 opisal tudi Jernej Kopitar. Sredi 19. stoletja so Slovenci začeli pisati v gajici (Prešernove Poezije so leta 1847 izšle v gajici), spremenile pa so se tudi nekatere oblike besed. Sredi sedemdesetih je Stanislav Škrabec postavil še pravila knjižne izreke, ki so v veljavi še danes. Konec 19. stoletja je izšel nemško-slovenski slovar Maksa Pleteršnika, leta 1899 pa še Slovenski pravopis. Odrska umetnost Operne in baletne hiše Opera se začne na slovenskem področju uveljavljati v drugi polovici 18. stoletja. Za prvo slovensko opero velja opera Belin skladatelja Jakoba Zupana in libretista Feliksa Deva. Prva slovenska operna hiša je bila zgrajena kot Deželno gledališče, leta 1882 v Ljubljani. Sprva sta v stavbi delovala tako slovenski kot nemški ansambel. Slednji se je čez leta preselil v lastno stavbo, v današnjo SNG Dramo Ljubljana. Še ena od dveh opernih hiš deluje v Mariboru. Danes SNG Opera in balet Ljubljana združuje tako operni kot baletni ansambel. Slovensko narodno gledališče Maribor, s sektorjem Opera in balet deluje od leta 1919. Dramska umetnost Prva gledališka organizacija na Slovenskem je bila Dramatično društvo. Delovalo je med letoma 1867 in 1920, prizadevalo pa si je za profesionalizacijo slovenskega gledališča. Naslednik društva je SNG Drama Ljubljana, ki v deluje stavbi ljubljanske drame. Leta 1919 je bilo v Mariboru ustanovljeno Slovensko narodno gledališče Maribor, katere sektor je tudi Drama. V Sloveniji sicer deluje šest profesionalnih dramskih gledališč, to so poleg ljubljanske in mariborske Drame še Slovensko ljudsko gledališče Celje, Mestno gledališče Ljubljansko, Prešernovo gledališče Kranj, Slovensko mladinsko gledališče, Slovensko narodno gledališče Nova Gorica ter Gledališče Koper. Še eno slovensko profesionalno gledališče deluje v zamejstvu, to je Slovensko stalno gledališče Trst. Osrednji gledališki dogodek v Sloveniji je Festival Borštnikovo srečanje, ki vsako leto oktobra poteka v Mariboru. Na področju dramskega ustvarjanja v Sloveniji izobražujejo tri umetniške gimnazije (Ljubljana, Nova Gorica, Ljutomer) ter Akademija za gledališče, radio, film in televizijo, ki je članica Univerze v Ljubljani. Močno je razvejano tudi amatersko gledališko ustvarjanje. Lutkovna gledališča Slovenija razpolaga z dvema profesionalnima lutkovnima gledališčema; to sta Lutkovno gledališče Ljubljana in Lutkovno gledališče Maribor. Prazniki in dela prosti dnevi Zakon o praznikih in dela prostih dnevih v Republiki Sloveniji določa naslednje praznike in dela proste dneve: Prazniki 1. in 2. januar – novo leto 8. februar – Prešernov dan, slovenski kulturni praznik 27. april – dan upora proti okupatorju 1. in 2. maj – praznik dela 25. junij – dan državnosti 17. avgust – združitev prekmurskih Slovencev z matičnim narodom po prvi svetovni vojni (ni dela prost dan) 15. september – dan vrnitve Primorske k matični domovini (ni dela prost dan) 23. september - dan slovenskega športa (ni dela prost dan) 25. oktober - dan suverenosti (ni dela prost dan) 1. november – dan spomina na mrtve 23. november – dan Rudolfa Maistra (ni dela prost dan) 26. december – dan samostojnosti in enotnosti Dela prosti dnevi nedelja po prvem pomladanskem ščipu – velikonočna nedelja in ponedeljek, velika noč binkoštna nedelja, binkošti (nedelja 49 dni po veliki noči) 15. avgust – Marijino vnebovzetje 31. oktober – dan reformacije 25. december – božič Viri Glej tudi Zgodovina Slovenije slovenska književnost Slovenska vojska Slovenska osamosvojitvena vojna zavarovana območja Slovenije Zunanje povezave Uradni slovenski turistični portal Slovenia.info Vlada Republike Slovenije - predstavitev Slovenije 20 let samostojnosti Republike Slovenije Interaktivni zemljevid Slovenije GIS portal Slovenije DEDI Spremljanje globalnih novic o Sloveniji v živo Liberalne demokracije Evropske države Ustanovitve leta 1991 Statistične regije NUTS 1


- javljati upravljavcu vse okvare na javnem vodovodu, priključku in vodomerih in o odjemu vode iz požarnih hidrantov;