text: Snežni plaz Snežni plaz (angl. snow avalanche, snowslide, snowslip) je pojav, ki se večinoma sproži tedaj, ko v gorah v zelo kratkem času zapade veliko novega snega. Snežni plaz je gmota ledu in snega, ki se utrga s pobočja gore in drsi, teče ali zvrtinčen v zrak in lebdeč nad tlemi pada v globino, dokler se ne ustavi. Največji plazovi se utrgajo na pobočjih Himalaje. O snežnem plazu govorimo, če dolžina gibanja presega 50 m, sicer govorimo o plaziču ali osipu. Plaz lahko drsi, teče, se kotali ali pa zvrtinčen kot snežni oblak puhne v dolino. Snežni plaz lahko s sabo prenaša tudi razne predmete kot so kamenje, veje, drevesa in zemljo. Vsebina Vrste plazov[uredi | uredi kodo] Glede na vrsto (vlažnost) snega: - plazovi suhega nesprijetega snega - plazovi suhega sprijetega snega - plazovi mokrega nesprijetega snega - plazovi mokrega sprijetega snega Plazovi mokrega snega so pogosti spomladi, ko so strnjeni in zrahljani sneg zdrsi po mokri podlagi. Ti plazovi po navadi tečejo po stalnih poteh-plaznicah. Nevarnejši so plazovi suhega snega po tleh navzdol ali pa se dvignejo od tal tudi za več kot 100 metrov. Najnevarnejši plazovi so kložasti plazovi. Pri kložastem plazu se gmota napihanega in zbitega snega odtrga in drsi po gladkejših globjih plasteh snežne odeje. Ločimo mehko in trdo kložo. Mehka kloža nastane s pomočjo vetra, ki prenaša novi sneg in lomi kristale ter jih odlaga na zavetrni strani. Trda kloža nastane na privetrni strani, ko veter nabija kristale med seboj. Kristali se zaradi medsebojnega trenja za trenutek stalijo in takoj ponovno zamrznejo v trdno plast. Zanimivo za kložast plaz je, da je čelo napoke v ravni ali cik-cak črti in je pravokoten na podlago, po kateri se plaz spelje. Primerne naklonine pobočja za sprožitev kložastega plazu so med 30° in 45°. Glede na splazene plasti oziroma območje plazenja na: - vrhnji plaz (kadar se splazi le vrhnja ali nekaj vrhnjih plasti snežne odeje) - talni plaz (pobere snežno odejo do tal) - mešani plaz (nastane, ko vrhnji plaz v spodnjem delu plaznice potisne v gibanje celotno snežno odejo) Po načinu gibanja: - tekoči plaz (plazovina teče, se kotali, drsi) - pršni plaz (plazovina se pomeša z zrakom, se dvigne nad podlago, ter lebdeča nad njo drvi v globino) Glede na obliko poti jih delimo na: - žlebasti plaz, ki drsi po kanalu in - pobočni plaz, ki drsi po odprtem pobočju. Če pride plaz do doline, ga imenujemo dolinski plaz, če se ustavi na pobočju pa pobočni plaz. Elementi plazu[uredi | uredi kodo] Površina snežnega plazu je plaznica. Je torej podlaga po kateri zdrsi plaz in lahko zelo dolga, naklon navadno znaša med 30o in 35o. Zgornji rob imenujemo napoko plazu, bok plazu pa predstavljajo robovi. Sam plaz delimo na tri območja: - območje proženja, ki se navadno nahaja v bližini gorskih grebenov nad gozdno mejo, je tisti del strmine, kjer se plaz sproži; - območje gibanja ali plazina - tukaj plaz doseže velike hitrosti, plazi po stalni poti ali si jo utre na novo predvsem tam, kjer ni vegetacije; - območje odlaganja ali akumulacija, ki je običajno dno doline ali nasprotni breg, lahko pa se nakopiči na vršaju (plaznem stožcu). Odloženo maso plazu imenujemo plazovina, spodnji del, kjer se plaz odloži imenujemo čelo plazu. Vzroki[uredi | uredi kodo] Zakaj pride do snežnih plazov: večina se jih sproži med sneženjem ali pa takoj po njem. Vedno gre za preobremenitev ali zmanjšanje trenja snežne odeje ali oba vzroka hkrati. Plaz se lahko sproži zaradi naravnih (objektivnih) vzrokov: - Zaradi sneženja (nevarnost trganja plazov po petstopenjski lestvici glede na prirastek snežne odeje (30, 50, 80, 120 in nad 120 cm, ter z vetrom 20, 40, 60, 80 in nad 80 cm), vejavice ali dežja se kritično poveča debelina, s tem teža snežne odeje in preobremenitev. - Na snežno odejo se vsuje plazič, ostanki opasti, padajoče kamenje, obdelujejo jo sunki vetra (metež, snežni vihar, nizka in visoka vejavica), kar povzroči preobremenitev. - Preobremenitev lahko povzroči tudi gibanje divjadi ali ljudi. - Šibka plast znotraj snežne odeje (srež, voda nad neprepustno plastjo oziroma tlemi, poležana trava, listje, rahel sneg,...) ima za posledico nezadostno trenje. - V nesprijetem suhem ali vlažnem snegu se zaradi preobrazbe snega, sonca, dežja in/ali vetra (mehke in trde klože, opasti, zastrugi) podre ravnotežje med delci, fizikalni posledici verižne reakcije sledi splazitev zaradi nezadostnega trenja. Subjektivni vzroki, ki jih običajno povzroči človek pa so: - Hoja, smučanje, padci, sunkovito vijuganje s smučmi ter hoja v strnjeni skupini na nestabilni snežni odeji, kar povzroča preobremenitev. - Teptanje snežne odeje (s smučmi, teptalnim strojem, motornimi sanmi,...). Vzrok za splazitev je odvisen tudi od izoblikovanosti površja, nadmorske višine, ekspozicije pobočja in vegetacije. Nevarnost proženja snežnih plazov[uredi | uredi kodo] Nevarnost proženja snežnih plazov je odvisna od geomorfolšnih značilnosti in vegetacije. Na nevarnost vplivajo še nadmorska višina, naklon in ekspozicija pobočja. Pojav je odvisen od stabilnosti snežne odeje, to je od debeline, strukture in vrste snega, pojava vetra, temperature ob sneženju in kasneje in drugih. V Sloveniji imamo izdelan "Kataster snežnih plazov", ki vsebuje podatke o vrsti, velikosti in pogostnosti in druge karateristike nastanka vključno s skicami in fotografijami. Prav tako imamo izdelan "Pregled ogroženosti" - za vsak plaz so znani merjeni in izračunani podatki o pritisku, ki ga je plaz povzročil. Imamo "Pregled verjetnih drsin" in "Načrt plazovitih območij" kot podlaga za prostorsko načrtovanje. Evropska petstopenjska lestvica nevarnosti proženja snežnih plazov. Varovanje pred snežnimi plazovi[uredi | uredi kodo] Za varovanje pred snežnimi plazovi poznamo aktivno in pasivno zaščito. Objekte za aktivno zaščito se namešča na mesta proženja plazov. To so stalne ali začasne lesene ali kovinske naprave (snežne grablje, snežni mostovi, snežne mreže, trinožniki). Pasivni objekti so namenjeni preusmeritvi ali zaviranju plazov. To so masivni objekti zgrajeni iz betona, skal ali zemlje (usmerjevalni nasipi, odklonski klini, prestrezni nasipi, galerije). Preventivni ukrepi so umetno sprožanje plazov bodisi z eksplozivom nameščenim v območje plazu ali z obstreljevanjem. Viri[uredi | uredi kodo] - Plazovi - Snežne razmere. ARSO. (pridobljeno: 14.5.2008) - Snežni plazovi v Sloveniji, Miha Pavšek, ZRC, 2002, ISBN 961-6358-71-5 Glej tudi[uredi | uredi kodo] Zunanje povezave[uredi | uredi kodo] |Wikimedijina zbirka ponuja več predstavnostnega gradiva o temi: snežni plaz|


Kritika koncerta Olfamož, Same babe in Menendes Brothers | Dnevnik Od zadnjega dne zime in vse do dneva potegavščin v nekdanji tovarni koles Rog poteka praznovanje enajstih let delovanja ustvarjalne skupnosti tovarne Rog. Pretekla sobota je bila osrednji dan, dan odprtih vrat v sklopu enajstih dni družbeno-kulturnih dogodkov. Koncert treh zasedb je bil najprej napovedan za deveto uro zvečer, tik pred zdajci je bil prestavljen na deseto in ob enajstih se je na oder Koncertne dvorane povzpel Olfamož , po domače Andrej Fon. Eksperimentalni kantavtor je v uvodu napovedal eksperiment potrpežljivosti, ki je sicer potekal že ves čas dogodka in verjetno od samih začetkov delovanja skupnosti v Rogu. Po vzdušju sodeč je eksperiment potekal uspešno. Občinstvo se je med čakanjem polglasno pomenkovalo, prihajalo v dvorano in odhajalo iz nje ter ob nastopu prisluhnilo mojstru izdelovanja zvočil in zvokov. V ravno prav časovno umerjenem nastopu smo videli in slišali tudi lastnoročno narejene dude iz recikliranih gumijastih rokavic in plastičnih cevk. Palčni klavir oziroma afriška kalimba je izdelana iz odslužene posode tupperware. Tudi običajna tradicionalna glasbila, kot so tamburica, dude, diple in meh, v rokah Olfamoža zvenijo nekoliko drugače, vendar v sožitju s prepevanjem domačno oziroma ljudsko. Besedila imajo basensko obliko ali opisujejo običajne ljudske navade in prigode, v katerih družbenokritično merijo tako navadnega smrtnika kot zablode družbenega ustroja in njegovih nosilcev. Kot se je izkazalo ob koncu koncerta, je Andrej Olfamož požel najštevilnejšo publiko in posledično tudi največji odziv. Šestčlanska zasedba Same babe je začela nastop, ko se je čas prevesil v nov dan. Za ne prevelik zvočni preskok so v uvodni skladbi poskrbeli z uporabo kazujev. Kazu je podoben piščali, s človeškim glasom trese membrano in tako tvori značilen zvok. V nagovoru so razkrili, da prihajajo iz drugih časov, ko se je še pelo o ljubezni. V nadaljevanju so razkrili tudi zmote in tragedije medčloveških odnosov, ki ne temeljijo na enakovrednem sobivanju. Glasbene preobleke v polakustični izvedbi bobnov, električnega kontrabasa, dveh kitar, trobente in tamburina so se izmenjevale od šansona, bebop jazza, popularnih in ljudskih napevov pa vse do rokovskih viž. In vse to je bilo začinjeno z veliko večglasnega petja. Pod odrom se je razredčena publika prepustila pozibavanju ob lahkotni, v glavnem milo zveneči glasbi, ki je nekatere posameznike spodbudila vse do poskočnega plesa. Za sklenitev koncerta je poskrbel pankovski četverec Menendes Brothers. Z gromozanskim plazom hrupnega zvoka in šokovnimi vokalnimi vdori so se lotili obskurnih tem z uporabo grotesknih besedil, v katerih smo žrtve in hkrati nosilci megalomanskih, kanibalskih iluzij. Odkrit in popoln simbolni napad na seksizem in nadvlado človeka nad človekom. Treba je poudariti, da so na pričujoči koncertni večer vse tri zasedbe opozorile na pereče anomalije naše civilizacije. Na takšen ali drugačen način. Koncertu je po ustaljenih merilih umanjkal marsikateri pogoj za odličnost. Vendar z zavedanjem, da je pomemben sleherni član skupnosti in z ustvarjanjem pogojev za boljšo skupnost se takšna vrednost izmeri nad vsako ustaljeno odličnostjo. Ko smo odhajali, smo za seboj pustili materinski dan in v trenutku skočili eno uro v prihodnost. 11. obletnica tovarne Rog Olfamož, Same babe, Menendes Brothers Kritika koncert Olfamož Same babe Menendes Brothers


Si kraljica in si pocestnica. Enako zaželena na siromakovi mizi kot v zlati bogataševi kupici. Si nesramna razvezovalka jezikov, pred katero še tako varovana skrivnost ni varna. Ko omrežiš telo, sprostiš dušo, da odplava v neznane svetove pesniških muz, v katakombe misli. Si tolažnica obupanim, oda zaljubljenim, himna vznesenim. Rojena si iz belokranjske zemlje, iz žil trt, ljubilo te je rumeno sonce, božali so te gorjanski vetrovi, uspavanko so ti pele večerne zarje, prebujala si se z jutranjim žgolenjem ptic z žumberških bregov. Si trpka kot življenje in sladka kot upanje, budiš nado in preganjaš strah, ki se zaje v človekove kosti, ne da bi sploh vedeli – zakaj. Tvoja barva je barva krvi. Tvoja izmuzljiva ženskost je vabljiva, tvoj vonj očarljiv, pohoten do vrhunca užitkov. Ko pogledam svet skozi kozarec, v katerem se iskriš, je sveže prepleskan z mavrico, žalost ne joka, ampak poje, sovraštvo se umakne prijateljstvu in hirajoča ljubezen dobi nove tone, podtone, mazurke, preludije in simfonije. Imaš svojstvene značajske vrline. Med stotimi drugimi bi te prepoznal z zavezanimi očmi, kjer koli bi že bil: na prekmurskih ravnicah, v štajerskih goricah, ob primorskih solinah, v kočevskih gozdovih ali v dolenjskih zasanjanih grapah. Si prijateljica. Ko te zapustijo še zadnji, ki so ti kaj pomenili, ždiš osamljena kje v kotu kot pes, da bi potolažila dušo in razveselila srce. Takšna pač si in zato te imam rad. In ni ti pomoči. Metliška črnina 1 l Klikni na sliko za prenos fotografije v visoki ločljivosti. Pridelana iz modre frankinje, žametne črnine in portugalke. Vino odlikujejo pitnost, lahkotnost, svežina in tradicionalna prepoznavnost. Vino ni primerno za staranje, za uživanje so najbolj primerni mlajši letniki. Metliška črnina 0,75 l Vino pridelano v boljših letnikih na boljših vinogradnih legah in z večjim deležem modre frankinje. Okoli 11.5 % alkohola.


Urša Žorž je podjetnica, vrhunska organizatorka, predavateljica, mama, hči, partnerica, prijateljica in še bi lahko naštevala. Je ena izmed tistih, ob katerih se večina nas “povprečnežev” malodane zavistno vpraša “Le kako ji uspe vse to?” Moj odgovor na to vprašanje bi bil: Z malo sreče, veliko vztrajnosti in trdega dela ter enormno količino pozitivne energije. Uršo sem imela čast spoznati v vlogi predavateljice v okviru izobraževanja Podjetnost je ženskega spola. Moja izkušnja: predavanje, nabito z energijo, znanjem, pozitivizmom, iskrenimi čustvi in motivacijo. Zato mi seveda ni bilo potrebno dvakrat premisliti, preden sem jo povabila k sodelovanju za Intervju uspeha, na kar je takoj pristala v njenem značilnem dobrodušnem slogu. Vabljeni k branju, da se nalezete njene energije ter pozitivizma. Kdo je Urša Žorž v prostem času in poslovno? Kaj jo navdušuje, ob čem jo spreleti srh, kaj ji požene kri po žilah? Urša Žorž: Moj prosti in poslovni čas sta precej prepletena. Ravno tako moje vloge v življenju, saj delam od doma, tako da sem malo mama, pa potem podjetnica, pa spet mama, pa partnerica itd. Tak način življenja mi ustreza, uživam v tem, da imam svobodo. Predvsem poskušam na vse situacije v življenju gledati pozitivno in se iz njih kaj naučiti. Navdušuje me druženje z ljudmi, ki jih imam rada, s tistimi, ki me navdihujejo, narava, sončni zahodi, vse, kar je dobro in lepo, knjige, ki jih pridno zbiram, a manj pridno berem :), romantika v vseh oblikah, fotografiranje in Instagram, navdihovanje ljudi, da gredo lažje po svoji poti naprej ... Srh me spreleti ob krivičnosti, neprivoščljivosti, nesodelovanju. Včasih res težko razumem vse te stvari, saj bi bilo življenje precej bolj enostavno, če bi se ljudje veselili z in ob drugih, če bi videli priložnosti v povezovanju, če ne bi metali polen pod noge tistim, ki jim uspeva. Utopija? Hm, morda pa le nekoč pridemo do tja. 🙂 Seveda sem tudi jaz kdaj »fouš«, a si to priznam in se vprašam, zakaj, kaj ima tisti človek, česar jaz nimam in kako lahko do tega pridem, da mi ne bo potrebno biti več »fouš«. URŠA KOT PODJETNICA Zgodba ustanovitve tvojega podjetja ima grenak pričetek ali pa svetel konec – kakor pač vzameš. Podjetje si namreč ustanovila zaradi razmer v podjetju Hit d.d., v katerem si bila zaposlena 17 let. Kako si takrat doživljala nastalo situacijo? Te je bilo strah, kako in kam naprej ali si na prihodnost gledala z optimizmom? Urša Žorž: Res je, po 17. letih redne službe, kjer sem pridobila veliko izkušenj, so mi ukinili delovno mesto vodje izobraževanja in usposabljanja in mi ponujali pozicije, kjer bi se morala vrniti 10 korakov nazaj. Zato sem se čez noč odločila, da poskusim svojo pot. Prej nisem nikoli razmišljala o podjetništvu. V svoji bližini nisem imela nobenega podjetnika, tako da sem se vrgla v vodo in začela plavati. Ker nisem prav dobro vedela, v kaj se podajam, me ni bilo strah. Veselila sem se novega izziva, uživala v svobodi in optimistično korakala naprej po novi poti. Še dandanes me kakšen bivši sodelavec (sodelavka) ustavi in reče, da sem imela res »jaj**«, da sem se kar tako podala v svet podjetništva, da me občuduje, da si sam(a) kaj takega ne bi nikoli upal(a). Zrša Žorž na dogodku 2. Business Café v sLOVEniji. Imaš morda kakšen nasvet za ljudi, ki se v zadnjem času vse pogosteje znajdejo v takšnem položaju? Urša Žorž: Verjamem, da se nam vsaka stvar v življenju zgodi z določenim namenom. Sprememb se običajno bojimo kot »hudič križa«, nato pa največkrat ugotovimo, da so nam prinesle dobro in življenje obrnile na svetlejšo stran. Zato naj poskušajo iz situacije ugotoviti, kakšne pluse jim le-ta prinaša, kaj jih sploh veseli početi v življenju, kako lahko do tja pridejo, na koga se lahko obrnejo po pomoč/nasvet za lažji začetek ... in potem zberejo pogum ter začnejo počasi korakati v smeri navzgor. Običajno začetek ni lahek, je pa vredno. Običajno začetek ni lahek, je pa vredno. Zaradi preteklih izkušenj in poznanstev v podjetju Hit d.d. si imela ob ustanovitvi podjetja najbrž kar nekaj prednosti v primerjavi z nekom, ki se v to poda po študiju. Kakšne so po tvojem mnenju (in izkušnjah) prednosti in slabosti mladih podjetnikov? Urša Žorž: Vsekakor mi je Hit dal veliko različnega znanja in veliko poznanstev, saj sem bila vedno na takih delovnih mestih, kjer sem imela stik z mogimi zaposlenimi. Prednosti mladih podjetnikov so zagon, motivacija, »nevednost« v kaj točno se podajajo in zato večji pogum, velike možnosti izobraževanja tako doma kot v tujini, različne subvencije ali platforme, ki jim lahko pomagajo pri zagonu podjetja ... Prednosti mladih podjetnikov so zagon, motivacija, »nevednost« v kaj točno se podajajo in zato večji pogum. Slabosti so morda prevelika pričakovanja, da se bo uspeh zgodil čez noč (a ta noč v realnem življenju nato običajno traja nekaj let :), da si ne upajo izpostaviti svojih izdelkov/storitev (predvsem ženske), da ne znajo se tržiti oz. jim je to muka, itd. Čustvena vzgoja otrok je v večini družin na žalost še vedno zapostavljena. Nihče ne vstopi v starševstvo z namenom psihološkega uničenja svojega otroka. Nasprotno,...


Srbski vsakdan skozi neke slovenske oči Da kakor neka vražje rdeča politična srenja v naši Prvi republiki nadaljujemo s kontinuiteto teh pisem oz. jo v tem šele vzpostavimo: med prvim letošnjim obiskom Republike Srbije so mi ukradli laptop z USB-ključem ter vsemi do tedaj spisanimi, nedokončanimi, diplomskimi in protidiplomskimi teksti. Jebat ga. Če je človek na podnu, naj bo ta poden poden od podna, in sploh kje drugje naj bi tja padel kot ravno na srbskih tleh, če se smem iz svojih dragih prijateljev malce pozajebavati, saj bi morda zamerili, če v čem ne bi bili na prvem mestu. Pa razen kakšnih desetih minut grozne lobanjske tišine ni bil ravno prostor in čas za pretirane slovansko patetične jebo me bog deklamacije. S 1ff8 aj če te dobri bog pojebe v rit, pomeni, da nisi tako zelo neprivlačen, kar niti ni tako zelo prekletja vredno. In sploh, visoko poletje, skoz Vojvodino plazeča se širna Donava, zaradi vodovodnega manka vsakodnevno umivanje v njej ter novosadski veliki festival na svojem vrhuncu, en sam nič od niča od življenja po imenu seks, drags end rokenrol ter frišna vodka ob prihodu nazaj okoli šestih zjutraj, ko je taksiradio vrtel pred nekaj urami v živo slišan komad Duran Duranov ... No, naneslo je, da je iz tistega sladkega pepela vzniknilo neko novo življenje in evo, tako so se vrstila vračanja iz ene južnoslovanske dežele v drugo. Ne slab javen prevoz, trije vlaki in trije busi na dan iz Ljubljane v Beograd in tudi iz Beograda v Ljubljano, solidna cena, ne nazadnje pa najvažnejši vzrok za te poti, ki pa je povsem privaten, zato o njem ne gre izgubljati besed in dolgočasiti nič hudega sluteča potencialna poslušalca. Slabih osem ur vožnje skozi morda najdolgočasnejšo krajino na svetu, kot padel kurac ravno Slavonijo, se resda vleče in vleče in vleče, po vstopu v Srbijo nadaljuje in tistih zadnjih 50 km pred glavnim mestom, koder zreš potepuške pse, sove in breje svinje, klimaksira v nedogled. In takoj po prispetju v Novi Beograd na vrhu stolpnic uvidiš tri velike jumbo table: Merkator, Merkur in Tuš, uvek bolji. Če je srbski doprinos k slovenskemu vsakdanu predvsem duhoven, tj. popturbofolkska kultura ala Mile Kitić, Seka Aleksić & co., ob kateri je v Ljubljani moj povratni obisk iz zardeval ter momoljal ja nisam iz Srbije, čapci in hecna izgovorjava srbščine med njimi, čemur se oni zares od dole nejeverno čudijo, potem je slovenski srbskemu bolj ali manj komercialen. Gorenje, Gorenje servis, Zlatarna Celje, Kokta, ... Greš na NLB bankomat in v Merkator center po Laško. Mit o aktivno norih, vase zagledanih in agresorskih Srbih nima danes popolnoma nobenega resničnostno relevantnega zaledja, kolikor sem lahko tam živeč presodil. Protipederski huligani postajajo obrobna subkultura in prepoved mavrične parade je res, rekel bi, tak slab kr neki, pač politika je homofobom dobrovoljno nastavila rit, ker tekom živetja tam doli, bluzenja po mestu, tj. Beogradu in predvsem Novem Sadu, vsakodnevnih stikov z ljudmi, znanskih in naključnih v trgovini, lekarni, na busu, parku, kjerkoli pač, ni, ampak nobenih znakov kakršnegakoli reakcionarnega seratorstva ali fašistoidnega primitivizma. Drek, svojemu Dačiću pravijo pijanec, klovn, neresen nakladač itn., potem pa prideš nazaj v državo, kjer je premier Janša. Ime česa je Janša? Ime česa Turk brez umlauta? Šušteršič? Tropičje. Mlajša, sploh okrog konca Juge rojena generacija teh konzervativnih idiotizmov ne jebe pet posto. To so, kot tu pri nas ali še bolj gor v vesoljnem Zahodu, youtubovci, facebookerji in kofetkarji v wireless kafičih. Berejo na kindlu in hočejo študirat v Ameriko. In razen nekoliko nižjih cen, malo več smoga in neločevanja odpadkov, kar ni brez neke drobčkene osvoboditve, kadar neseš vrečko s smetmi, v kateri se plastične embalažice Nescafe tri u jedan bratsko drgnejo s krompirjevimi olupki, ter seveda blagoslovljena možnost kupiti pir po deveti, to je svoboda!; razen takih in podobnih malenkosti dejanskih, človeških razlik med nami in onimi ni. Vprašajo me, kako kaj tam gor v Sloveniji, Evropi. V kurcu. Nobene perspektive. Sanacije bank, varčevanje, rezanje, permanentna nezaposljivost, lakajevstvo finančnim trgom brez alternative oz. alternativa je menda sama kataklizmična apokalipsa. Preden pridete vi, bo vse propadlo, nabluzim. Ko pridemo mi, odvrnejo, bo vse propadlo zaradi nas. Daj bože. Vsi za Srbijo v EU! V Srbiji se je zaljubil Matjaž.


source: fineweb

text: Trinkov koledar 2011 je vsebinsko bogat in zanimiv. Izšel je na 200 straneh in objavlja prispevke 37-ih avtorjev iz FJK in sosednjih krajev Slovenije. Enajst avtorjev je svoje besedilo napisalo v narečju (po nadiško, tersko, breginjsko, kambreško in rezijansko). Pozdrav koledarju je letos napisal minister Boštjan Žekš. Prvi vsebinski sklop je posvečen zaščitnemu zakonu za slovensko manjšino (38/2001), ki ga je 14. februarja 2001 sprejel rimski parlament. Desetletnico pomembnega dogodka obravnavajo štirje prispevki. “Brez zakona bi bili Slovenci v Italiji šibkejši in siromašnejši, prepuščeni na milost in nemilost trenutnim političnim večinam, predmet medstrankarskega barantanja, kamen spotike pri razvijanju dobrososedskih odnosov med Italijo in Slovenijo. Kaj takega danes ni več mogoče,” je napisala slovenska senatorka Tamara Blažina, ki v svojem prispevku osvetljuje napore, ki so pripeljali do pomembnega zakona, predvsem pa se zaustavlja pri tem, kaj zakon prinaša slovenski manjšini. “Z udejanjanjem zaščitnega zakona ne moremo biti povsem zadovoljni, saj je ostal še marsikateri člen le na papirju”, ugotavlja Tamara Blažina, ki pa poudarja, da je bil zgodovinskega pomena za Slovence videmske pokrajine, ker jih je priznal in postavil na isto raven kot druge Slovence, podržavil je dvojezično šolo in ji omogočil nadaljnjo rast (z dvojezično nižjo srednjo šolo) ter konkretno prispeva k razvoju krajev, kjer je manjšina naseljena. Razmišljanje je nadaljeval predsednik SKGZ Rudi Pavšič, ki je pomembno obletnico izkoristil za poziv manjšini, naj premisli o svoji organiziranosti, o svoji vlogi na tem delu Evrope, kjer se s padcem meja ponujajo nove, še neizkoriščene, priložnosti, o potrebni notranji reorganizaciji. “Zamujamo tako organizacijsko kot vsebinsko,” je poudaril Pavšič. Zanimiv je tudi prispevek Bojana Brezigarja, predsednika institucionalnega paritetnega odbora za slovensko manjšino. Vlogo odbora marsikdo, še zlasti med krajevnimi upravitelji, podcenjuje (zgovoren je primer Rezije), ker se ne zaveda, da ga večinoma sestavljajo predstavniki inštitucij, od državne vlade do deželnega sveta in občinskih uprav. Marsikdo v manjšini pa vidi v njem telo, ki naj rešuje vse odprte probleme. Brezigar zelo pregledno predstavlja pristojnosti in zadolžitve paritetnega odbora. O pomenu zaščitnega zakona za Rezijo podaja nato svojo oceno v rezijanščini Luigia Negro. V lanskem letu smo se večkrat spotaknili ob sporne politične izbire krajevnih upraviteljev, še zlasti v Nadiških dolinah. Tudi s tega zornega kota je zelo zanimiv prispevek Giorgia Banchiga o Risorgimentu in nacionalni zavesti beneških upraviteljev, ki se uokvirja v 150-letnico proglasitve italijanske kraljevine in 145-letnico priključitve Benečije Italiji. Banchig med drugim navaja zanimiva dokumenta, ki ju hranijo v špetrskem občinskem arhivu in sta dokaz narodne zavesti takratnih županov in njihove skrbi za ohranitev špetrskega okraja ter vsaj dela avtonomije Benečije. Psihologinja Suzi Pertot nato predstavlja projekt “JezikLingua, Večjezičnost kot bogastvo in vrednota čezmejnega slovensko-italijanskega območja”, katerega strokovno-znanstveni del je njeno delo. V projekt JezikLingua sodi tudi multimedijsko središče v Špetru. Zvest, večletni sodelavec Trinkovega koledarja Zdravko Likar predstavlja nastanek, delovanje in poslanstvo Kobariškega muzeja, ki deluje že dvajset let in Fundacije Poti miru v Posočju, ki ima za seboj polnih deset let plodnega dela in je na nedavnem srečanju predsednikov Napolitana in Türka, doživela pomembno potrditev. Zanimiv pogled na Benečijo je prispevala novinarka slovenske televizije Mirjam Muženič, ki opisuje svoje poti v Benečijo in videmsko pokrajino. Luisa Battistig se s pesmijo spominja desetletnice delovanja koče Dom na Matajure, o novi pomladi v Terski dolini pa je pisal Igor Černo, medtem ko Rudi Bartaloth predstavlja tradicionalne noše na tromeji, ki so bile tema razstave v Beneški palači v Naborjetu. Med številnimi zanimivimi prispevki, naj omenimo še skok za pol tisočletja nazaj, v čas furlanske ljudske vstaje, na pustni četrtek, Joibe Grasse, leta 1511. Prispevek z naslovom “Plamen, ki še vedno gori” je prispeval Carli Pup, ki je tudi predsednik združenja 1511, ki želi obuditi spomin na uporniško Furlanijo. Zgodovinske in človeške povezave med Čedadom in Idrijo, katerih protagonist je bil tudi Cesare Costantini, opisuje Tomaž Pavšič, njegov zapis pa dopolnjuje Franco Fornasaro. Giulia Crisetig je napisala prispevek o ljudskem izročilu v zgornji Rečanski dolini, ki ga je raziskala za svojo diplomsko nalogo. Prof. Irena Popov Novak je napisala kritično oceno pesniške zbirke Duhuor an luna Alda Klodiča, profesor Roberto Dapit pa se je osredotočil na bogato zakladnico subiških pripovedi, ki jih je zbrala Bruna Balloch in so izšle v lepi ilustrirani publikaciji. Nekatere subiške pripovedi so objavljene v Trinkovem koledarju in ga bogatijo skupaj z drugimi narečnimi prispevki. Med pripovedmi zasluži posebno pozornost “Marija v Landarski jami”, ki jo je napisal France Bevk, čigar 120-letnico rojstva in 40-letnico smrti smo zabeležili lani. V poglavju “V spomin” pa se Trinkov koledar poslavlja od Dina Del Medica, Zdravka Revna in Ivana Volariča Fea. “Utekli so bogovi” je naslov lepega in obenem pretresljivega vložka, ki je posvečen Kravarščakovemu hramu in ga je grafično oblikoval Alvaro Petricig. Pesmi in besedila so delo Marine Cernetig, Adriana Gariupa in Claudie Salamant, fotografije pa Marine Cernetig ter Giacinta Iusse. Trinkov koledar je uredila Lucia Trusgnach. Bogati ga kot vsako leto slovenska bibliografija videmske pokrajine (za leto 2009), ki jo je pripravila Ksenija Majovski iz Narodne in študijske knjižnice, ponuja pa tudi pregled razvejanega delovanja kulturnega društva Ivan Trinko, ki izdaja Trinkov koledar.


CompAir kompresorji D | KOMP-R Kompresorska tehnika | Brezoljni kompresorji | CompAir kompresorji D CompAir kompresijski element 100% brez-oljni stisnjen zrak – garantirano brez-kontaktna labirintna tesnila brez potrebnega vzdrževanja, preprečujejo vdor mazalnega olja ležajev v kompresijsko komoro. Zasnova uporablja tudi kroglične in valjčne ležaje za težke delovne pogoje, ter spiralno glavno zobato kolo s prestvnim predležjem. Elementi omejevanja gibanja izenačujejo obremenitve preko ležajev, kar omogoča doseg optimalne življenjske dobe posameznega ležaja. Vodilni izkoristek na trgu Komprsijski element CompAir postavlja standard za energetsko učinkovitost v industriji. Napredna asimetrična oblika rotorja in optimalna radialna in osna postavitev zagotavlja maksimalno količino zraka ob minimalni porabi energije. Ohišje rotorja je izdelano z velikimi prehodi hladilne tekočine. Enakomerno in intenzivno hlajenje je omogočilo uporabo manjših toleranc pri proizvodnji kompresijskih elementov, kar vodi k visoki energetski učinkovitosti kompresije. Za dolgo življenjsko dobo zobniškega predležja in ležajev, je potrebna ustrezna konstantna količina mazalnega in hladilnega sredstva v vseh okoliščinah. Zaradi tega CompAir serija D kompresorjev uporablja samostojno, električno gnano oljno črpalko, ki zadovoljuje potrebe tlačnega mazanja pred vklopom kompresorja, med delovanjem in ob zaustavitvi. S tem podaljšujemo življenjsko dobo kompresijskega elementa. Dvo-stopenjski sistem filtracije preprečuje vstop grobih prašnih delcev v kompresijski element. Doba trajanja filtra je podaljšana zaradi nameščenih dodatnih zaščitnih mrež ohišja kompresorja. Namestitev dodatne filtracije na ohišju pripomore tudi k optimalni izkoriščenosti hlajenja motorja in hladilnikov. Popolna proti-hrupna zaščita, samostojna postavitev kompresorja serije D vsebuje pogonski motor, kompresijska elementa, hladilnike, vstopno filtracijo ter dušilce zvoka, integriran nadzorni sistem in vse servisne dostope. Rezultat kompaktne zasnove so znatno nižji stroški umestitve in končnega zagona. Na voljo tako zračno kot vodno hlajena opcija.


text: Deviški pas ||Članek ne navaja nobenega medbesedilnega sklica ali vira.| Deviški pas (imenovan tudi Venerin ali florentinski pas) je priprava, ki so si je domislili v poznem srednjem veku, namenjena zavarovanju ženske kreposti. Uporabljali so ga zlasti pripadniki meščanskega razreda, najprej naj bi se ga domislili Florentinci. To je bilo običajno za dlan široko kovinsko ogrodje, s katerim so popolnoma zakrili vhod v vagino, vendar so dopustili odprtine, da je ženska lahko opravljala neseksualne potrebe. Pas je nad bokom zapirala majhna ključavnica, ključ je imel običajno soprog. Zgodovina[uredi | uredi kodo] O svojevrstnem deviškem pasu poroča že grška mitologija, opisana v Homerjevi Odiseji. Opisana je zgodba, kako Afrodita prevara soproga Hefajsta z njegovim bratom Aresom. Hefajst sklene maščevanje in skuje pas, da ga ne bi več mogla znova prevarati. Vendar ni dokazov, da bi antični Grki pas res izdelali in vanj vklenili svoje žene. Domnevno so se pasovi prvič pojavili med Florentinci, med drugim zato, ker naj bi tamkajšnje ženske slovele po nezvestobi. V 15. in 16. stoletju se razširi po vsej Evropi, znan kot Venerin (po rimski ustreznici grške Afrodite) ali florentinski pas. Tehnično so ga izpopolnili, bogati meščani ga okrasijo z umetelnim zlatarskim lišpom. V Španiji se je ohranil vse do 19. stoletja. Literatura[uredi | uredi kodo] - Morus (1961): Zgodovina spolnosti, Cankarjeva založba, Ljubljana, str. 138.


Begunci so zgodba alosti »Ko si enkrat osebno vpleten, ko imajo begunci obraze in imena in življenjske zgodbe, si na vse, kar se jim dogaja ali pa se v povezavi z njimi dogaja ali govori v družbi, še posebno občutljiv,« pravi Maša Gril, aktivistka Slovenske filantropije in zagovornica pravic beguncev. »Kljub prepričevanju, da je begunska zgodba zgodba strahu, pa tisti, ki jo poznamo od blizu, vemo, da je zgodba žalosti,« ugotavlja Kranjčanka Maša Gril, sicer specialna pedagoginja na OŠ Šenčur, ki je bila ena od osmih govornikov na nedavnem TEDxYouth dogodku na Gimnaziji Kranj. Kot prostovoljka je sprva pomagala beguncem na slovenski meji, zdaj pa pomaga v azilnem domu v Logatcu. Pripoved je začela s prigodo ženske, ki je pred tremi leti v trgovskem centru v Kranju ob srečanju s parom, žensko, pokrito z ruto, in moškim temnejše polti s torbo v roki, v strahu, da bo ta aktiviral bombo, karseda hitro našla pot iz objekta. A taista ženska je dve leti kasneje, novembra 2015, sredi noči na železniški postaji v Dobovi s perona na peron ob navzočnosti policistov in vojakov z brzostrelkami nosila odeje. S polnega vlaka so izstopale ženske v rutah, ki so nosile jokajoče otroke, ter moški temnejše polti s torbami v rokah. V kaotičnih razmerah je utrujenim prišlekom nosila čevlje in v vodo, smrdečo po golažu, mešala mlečni prah za dojenčke. »Zjutraj se ženska usede v avto in se iz Dobove odpelje domov. Med potjo pokliče prijateljico in ji pove, kaj se ji je zgodilo. Prijateljica ji svetuje, naj ne hodi več tja, pravi, da je preobčutljiva za kaj takega. Ženska na mejo hodi vse do marca 2016, ko je Slovenija zaprla svoje meje. Od takrat dalje začne pomagati kot prostovoljka v azilnem domu v Logatcu, kjer se še danes druži z ženskami v rutah in moškimi temnejše polti,« je pripovedovala in nato razkrila, da pripoveduje o sebi. Razočarana je, ker ljudje v azilnem domu tudi po deset mesecev čakajo, da uradniki odločijo o njihovi prošnji za azil, zato jih večina obupa in se poda proti Nemčiji, kar je po njenem tudi namen tako dolgih postopkov. »Težko berem, ko pišejo o luksuzu, ki naj bi ga bili deležni naši prosilci za azil, o napihnjenih stroških, ki naj bi jih imela država z njimi, ko pa vem, kje in kako živijo. Težko sprejemam kup neživljenjskih in z zdravo pametjo skreganih pravil, ki veljajo v azilnih domovih, samo zato, ker je država iz beguncev naredila varnostni in ne humanitarni problem. Smešno mi je, ko slišim ljudi govoriti o begunski krizi v Sloveniji, ko pa imamo trenutno v državi pol manj beguncev, kot je učencev na šoli, kjer sem zaposlena. Za primerjavo – Avstrija je iz zadnjega begunskega vala sprejela devetdeset tisoč ljudi, pa ima devet milijonov prebivalcev, to je toliko, kot bi jih mi sprejeli dvajset tisoč, a ne vem, če jih imamo petsto.« Tako kot je svojo pripoved začela z resnično zgodbo, jo je tudi končala. Z zgodbo o Sircu, ki mu je pomagala priti b50 v Nemčijo. » Z begunskim valom je 14. februarja 2016 v našo državo stopil Yaseen, Sirec. Ker je na vprašanje policista, kaj bo delal v Nemčiji, odgovoril napačno, da ne ve, da mogoče bo študiral, mogoče pa delal, pravilen odgovor bi bil, da bo zaprosil za azil, je bil še z večjo skupino beguncev zavrnjen in poslan nazaj na Hrvaško. Tik pred odhodom sva se poiskala na Facebooku, obljubila sem mu, da ga bom spremljala. Čez tri dni mi je ves obupan pisal iz Slavonskega Broda in me spraševal, kaj naj naredi. Bal se je, da ga bodo poslali nazaj v Srbijo.« Takrat o azilnih postopkih ni vedela ničesar, a je prav tedaj povsem naključno naletela na članek nekdanjega ustavnega sodnika Matevža Krivica o pravicah beguncev, prošnjah za azil ... »V trenutku sem vedela, da je on tisti, ki ga potrebujem. Dva telefonska klica in eno uro kasneje sem z gospodom Krivicem že sedela na Metelkovi in mu razlagala Yaseenov primer. In veliko telefonskih klicev, elektronskih sporočil, tišine in strahu ter deset mesecev kasneje mi Yaseen skoraj vsakodnevno piše iz Nemčije in mi pošilja slike svoje hčerke, ki se mu je v tem času rodila, pa je še ni videl, ker žena in deklica ne moreta do njega.« Mlade v občinstvu je na koncu spodbudila, naj se izzivov, ki so bili tudi tema tokratnega TEDxYouth dogodka v Kranju, pogumno lotijo: »Vsak izziv, tudi tisti za devetimi gorami in devetimi vodami, se začne s prvim korakom. Naredite ga.«


Komentiraj Foto: Študentski kampus, zaprt. Objavljamo posnetek 2. redne seje Študentskega zbora ŠOU v Ljubljani, ki je potekala 30. 12. 2020, ter gradiva za sejo: - 1. osnutek finančnega načrta za leto 2021 - vsebinska obrazložitev proračuna - poročila in načrti zavodov Študentski kampus, Kersnikova, ŠOU Šport in Fundacije Študentski tolar (niso obravnavali poročil Študentske svetovalnice, Radia Študent in Zavoda ŠOLT) - spremembe aktov: Statut, Pravilnik o finančnem poslovanju, Pravilnik o finančnem načrtu, Poslovnik študentskega zbora, Akt o ustanovitvi Fundacije Študentski tolar V pripravi je oddaja, ki bo osvetlila glavne poudarke proračuna ŠOU v Ljubljani za leto 2021.


source: CulturaX

text: Svet UKC Ljubljana podprl Golobiča in Buturović Ponikvarjevo za nadaljnje vodenje bolnišnice - siol.net ponedeljek, 27. 9. 2021; 16.52 Osveženo: 2 tedna, 5 dni Svet UKC Ljubljana podprl Golobiča in Buturović Ponikvarjevo za nadaljnje vodenje bolnišnice Svet ljubljanskega kliničnega centra je za novega generalnega direktorja bolnišnice potrdil dozdajšnjega v. d. direktorja Jožeta Golobiča, za strokovno direktorico pa Jadranko Buturović Ponikvar, ki torej ostaja na tej funkciji. Golobič je vodenje največje slovenske bolnišnice kot vršilec dolžnosti direktorja prevzel po odhodu predhodnika Janeza Poklukarja na mesto ministra za zdravje. Še prejšnji svet zavoda ga je na mesto vršilca dolžnosti direktorja imenoval februarja, in sicer do imenovanja novega oziroma za največ eno leto. Mandat za generalnega direktorja UKC Ljubljana traja štiri leta, po preteku mandatne dobe pa je lahko posameznik znova imenovan na isto mesto. UKC Ljubljana je največja zdravstvena ustanova v Sloveniji. V letu 2020 je bilo v njej povprečno zaposlenih 8.498 oseb, ki so bolnikom zagotavljale bolnišnično oskrbo na skupno 2.113 bolniških posteljah, je zapisano na spletni strani UKC Ljubljana.


text: Za popotnike, ki želijo doživeti Colombo, bo Breeze Apartment odlična izbira. Ta hotel s 3 zvezdicami je od mesta oddaljen samo 5. Km in od letališča 30. Km, zaradi česar vsako leto pritegne ogromno turistov. Poleg tega so na dosegu roke: Golden Key Eye & Bolnišnica ENT, Royal Colombo Golf Club, Kirurška klinika Asiri. Breeze Apartment nudi svojim gostom najboljše usluge in storitve ter tako zagotavlja, da je bivanje pri njih resnično prijetno in udobno. Ogledi, parkirišče, hotelski/letališki prevoz, družinska soba, restavracija so samo nekatere od dodatnih storitev, ki Breeze Apartment ločijo od drugih hotelov v mestu. V hotelu se nahaja 12 lepo opremljenih sob in v mnogih je na voljo tudi internetni dostop (brezžičen), sobe za nekadilce, televizija, ločena tuš in kad, sušilnik za lase. V hotelu so na voljo številne možnosti za rekreacijo, vključno z golf igrišče (v premeru 3 km), park. Uživajte v enkratnih in resnično prestižnih storitvah v Breeze Apartment.


text: Dnevni Horoskop: Nekoliko nestrpno se boste lotevali svojih obveznosti in preizkušali najrazličnejše bližnjice, ki pa ne bodo vedno najhitrejša pot do cilja. Morda se boste morali naučiti nekaj, kar ste do zdaj vztrajno zavračali. Ovni: kariera in denar V kateremkoli poklicu se bodo znašli, bodo ovni vedno usmerjeni navzgor, torej proti vrhu, manj kot to jih ne zanima. Zato potrebujejo neprestane izzive, s katerimi se lahko polno in kreativno dokazujejo ter razvijajo svoje sposobnosti. Ni potrebno poudarjati, da jih mora njihova služba ali delo zanimati.So zdravo ambiciozni in radi tekmujejo, poraze slabo ali pa sploh ne prenašajo, zato se zelo potrudijo, da zmagajo. Pri tem ne skoparijo s svojo voljo in energijo, če ste si ovna izbrali za svojega nasprotnika, raje trikrat premislite, saj se lahko zelo opečete. Ljubijo položaj vodje, ki jim je nekako naravno namenjen, podpirajo ga s svojo vizionarsko in pionirsko naravo, s katero povedejo pred sodelavci. Ti jim radi sledijo, čeprav ovni niso vedno znani po svoji diplomatski naravi.Ovni radi vidijo, da njihovi uspehi in dejanja govorijo sami zase, zato njihovo delovno mesto ni razkazovanje razkošja in prestiža. Le redko se bodo sami hvalisali, zato pa jim pohvala drugih vedno dobro dene. Laskanja se ne branijo, hitro pa spregledajo prisklednike in jih že naslednji hip tudi hladno prezrejo.Vedno potrebujejo izzive, ali še raje nepredvidljive situacije, ki jim poženejo kri po žilah, saj tako dajejo še več in še bolje od sebe. Dolgočasne seje ali služba, ki spominja na predčasni penzion, bo ovna pognala v depresijo, hitro se bodo pobrali nekam, kjer bosta njihov entuziazem in kreativnost bolj cenjena, pa tudi bolje plačana. Denar je redko ovnovo gonilo, in čeprav so materialno navadno dobro podprti, je to zato, ker jih je do tja prignala želja po uspehu, ne po materialnih koristih. Z drugimi besedami - važna je pot, ne cilj.Ko ga enkrat imajo, lahko z denarjem ravnajo zelo nepremišljeno, sami bi rekli instinktivno. Ne znajo varčevati za hude čase, rajši uživajo v trenutku in denar jemljejo kot sredstvo, ki jim pomaga uresničiti njihove sanje. So najboljša palica za vsako računovodsko zadnjico, saj so pri izdatkih popolnoma nepredvidljivi, včasih kar hazarderski - mimogrede lahko svoj novi športni avto zastavijo za partijo kart, če so prepričani v svojo srečo.Idealni poklici: gasilec, kirurg, zobozdravnik, mehanik, poklicni športnik, strojni inženir, psihiater, trener, poklici vezani na kovino.Foto: iStockphoto


d) k soglasju za začasni priključek:


PRIBOR OSTALI BOSCH I-BOXX ACTIVE RACK Deli Natisni PRIBOR OSTALI BOSCH I-BOXX ACTIVE RACK Šifra izdelka: 2598325 Za večjo fleksibilnost in prilagoditev vašim individualnim potrebam Korist za uporabnikaRazlični nosilci in pokrovi omogočajo sestavljanje individualnih predalnih sistemovUniverzalno kombiniranje: združljivo z vsemi velikostmi i-BOXX elementi in predalom LS-Tray 72Hiter dostop do vseh delov, tudi ko so BOXX elementi in nosilci spetiOstale prednostiSamodejno transportno varovalo: i-BOXX kovčki in predali se za varen transport zaskočijoTransport s sistemom: spajanje in ločevanje več posameznih BOXX elementov in nosilcev s patentiranim spajanjem na klikHitro natovarjanje, varna vožnja: popolno in brez vmesnikov se prilega v sistem za ureditev vozil SORTIMO, ki je preizkušen s strani TÜVProfesionalen nastop: na vsakem gradbišču in pri vsaki strankiTehnične specifikacijeizvedba materiala: ABS Teža: 1,1 kgŠirina: 442 mmVišina: 100 mmglobina: 342 mmObseg dobave1600A001SB342 x 442 x 100 mm Opozorite nas na napako oziroma pomanjkljivost pri opisu izdelka! Pošljite e-pošto na info@merkur.si. PRIBOR OSTALI METABO VODILO ZA KROŽNO ŽAGO 1500 MM PodrobnostiDodaj v primerjavo PRIBOR OSTALI BOSCH KS 3000 + FSN SA PodrobnostiDodaj v primerjavo PRIBOR DE WALT DE 7033 MIZA PodrobnostiDodaj v primerjavo PRIBOR OSTALI BOSCH MICROFILTER VELIKI PodrobnostiDodaj v primerjavo PRIBOR OSTALI BOSCH I-BOXX 72 INSET BOX SET 10 KOS.


text: Forum Neprimerne teme bodo izbrisane oz. prestavljene v ustrezno kategorijo. Janez Zgonec je eden tistih podjetnikov, pri katerem takoj začutiš, da mu dejanja pomenijo več kot besede. O tem so pričali zelo skopi odgovori, ki nam jih je namenil na začetku našega pogovora. A na koncu se je izkazalo, da blagovno znamko DorJan upravlja človek z izdelno poslovno vizijo in trdnimi načeli.


source: wikipedia

text: 950. je šesto desetletje v 10. stoletju med letoma 950 in 959. D-0950.


arhiv -> Kartuzija Pleterje Avtor: upoti, datum 2. 08. 2008 00:00:00 V oddaji Pot–i smo bili na obisku v kartuziji Pleterje na Dolenjskem. Edina naloga menihov je razvijati v sebi tisto Božje življenje, ki so ga prejeli pri krstu, dokler ne dosežejo "polne starosti Kristusove", ko morejo z apostolom reči: "Ne živim več jaz, ampak Kristus živi v meni". Kartuzija Pleterje - predvajaj (trajanje 30 minut) - Arhivska tv. oddaja S tem obenem izpolnjujejo tudi vlogo, ki jim je zaupana v cerkvi, da kakor glavne žile razširjajo to Božje življenje po celotnem mističnem telesu. "Oddaljeni od vseh, pa združeni z vsemi, stojijo pred živim Bogom - v imenu vseh" (Pravila). Njihov apostolat je v celostnem darovanju Bogu zaradi Njega samega. Na ta način neposredno preko Boga dosežejo tudi ljudi. Kartuzijansko življenje pa je tudi pričevanje. "Z izpovedovanjem zaobljub težijo edino k Tistemu, ki biva, ter tako pričujejo svetu, pretirano zapletenemu v zemeljsko stvarnost, da razen njega ni Boga. Njihovo življenje razodeva, da so nebeške dobrine prisotne že na tem svetu. Če ste spoznali da vas Bog kliče v vinograd, se lahko obrnete na ta naslov: Naslov Kartuzije Pleterje: SI-8310 Šentjernej Faks: 386 (0)730 81 219 Več informacij o kartuzijanskem življenju najdete na internetni stran Velike Kartuzije: www.chartreux.org. Tam so tudi povezave z internetnimi strani drugih kartuzij. Zahvaljujemo se vam za ogled oddaje Pot–i. Zahvaljujemo se menihom iz Kartuzije Pleterje za čudovito koralno petje in Bogu hvala za poslanstvo, ki ga izvajajo. Tudi oni živijo po načelu MOLI IN DELAJ.


text: Hewlett-Packard OfficeJet 7410 | Monitor Objavljeno: 19.4.2005 09:50 | Avtor: Matjaž Klančar | Monitor April 2005 | Teme: brizgalnik, tiskalnik, nenehni testi OfficeJet 7410 že na prvi pogled kaže, da je resna naprava in velik Hewlett-Packardov up. Gre za trenutno najmočnejšo brizgalno večnamensko napravo tega izdelovalca. Optični bralnik je močan (ločljivosti 2400 × 4800 pik, 48-bitna globina barv) in smo z njim tudi zahtevnejše motive pravilno prebrali. Le nad pretirano prijaznostjo uporabniškega vmesnika bralnega modula se moramo pritožiti. Priložen je modul za znakovno branje OCR Readiris, ki šumnike lepo prepoznava. Cena odtisa je enaka kot pri vseh novih Hewlett-Packardovih brizgalnikih - natisnjeno besedilo je le nekoliko dražje od najcenejših, medtem ko barvni tisk nekoliko bolj odstopa. Najmočnejši Officejet je odlična večnamenska naprava, vendar kar draga za to, kar ponuja, predvsem pa velika. Da ni namenjena vsakomur, kaže tudi to, da (za razliko od manjših modelov 2610 in 2710) nima prevedenega uporabniškega vmesnika in ukazne plošče. Kakovost tiska na navadnem papirju je zelo dobra, kar je pri poslovnem tisku zelo pomembno. Tudi tisk na svetlečem papirju je zelo dober, vendar ga nekateri konkurenti pri tem prekašajo. Navdušeni smo bili nad kakovostjo fotokopiranja. Tako črno-bele kot barvne fotokopije so zelo dobre, nobenih težav nismo imeli niti s kopijami revialnega tiska. Tiskalni del temelji na novih brizgalnih kartušah št. 344 in 339, po želji pa lahko črno 339 nadomestimo tudi s foto kartušo in s tem tiskalnik spremenimo v specializiran šestbarvni foto tiskalnik. Kljub enakim kartušam, kot jih ima v prejšnji številki predstavljeni model Photosmart 2610, je 7410 nekoliko počasnejši. Še vedno pa je nadpovprečno hiter, saj za pet strani besedila potrebuje minuto in 6 sekund, za devet strani dolgo poslovno poročilo pa nekaj več kot dve minuti. Počasnost se začne pri tisku v najboljši kakovosti (npr. pri tisku fotografij). Za fotografijo, veliko 10 × 15 cm, potrebuje nekaj manj kot dve minuti (nekateri večnamenski konkurenti to opravijo v manj kot minuti). Tiskanje z obračalnikom (na obe strani) je včasih koristno, vendar tudi počasno (to velja za vse brizgalnike). Dokumenti, natisnjeni na obe strani lista, so namreč natisnjeni dvakrat počasneje kot tisti na eni strani. Za brizgalnik je nekoliko velika, saj ni dvoma, da bi se dalo vse potrebne "sestavine" sestaviti tudi v manjše ohišje. Res pa je, da vsebuje vse, kar si danes na področju večnamenskih naprav lahko omislimo. Omogoča tiskanje na obe strani, ima dva ločena podajalnika papirja, bralnik pomnilniških kartic (z nekoliko majhnim barvnim zaslonom za pregledovanje in osnovno obdelavo le fotografij), vtičnico za neposredno tiskanje iz fotoaparatov, faks in optični bralnik z avtomatskim podajalnikom (primerno za faksiranje daljših dokumentov). Na računalnik ga lahko priklopimo prek USB ali omrežne povezave, na voljo pa je tudi razširitev v obliki vmesnika bluetooth. Najmočnejši OfficeJet se najbolje izkaže s svojo vsestransko povezljivostjo. Ko ga priklopimo v omrežje (ožičeno ali brezžično), lahko optično prebrane dokumente pošiljamo neposredno na računalnike v omrežju (ki imajo nameščeno priloženo programsko opremo). V nasprotni smeri pa lahko faksiramo - vsi z nameščeno programsko opremo lahko pošiljajo fakse prek omreženega Officejeta. Kaj: Faks, kopirni stroj, optični bralnik, toplotni brizgalnik, bralnik pomnilniških kartic, omrežno povezljiv.. Cena: 154.080 tolarjev. Izmerjena cena barvne strani: 86 tolarjev. Za: Dobra kakovost odtisa in odlične fotokopije. Dober optični bralnik. Hitrost tiska. Dober OCR. Omrežna in brezžična povezljivost. Tisk na obe strani, dve kaseti za papir.


text: 1976 (MCMLXXVI) je bilo prestopno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 1. januar - na trg pride Cray-1, prvi komercialno dostopen superračunalnik. 5. januar - Kmerska republika se s sprejetjem nove ustave pod Pol Potovo oblastjo preimenuje v Demokratično Kampučijo. 18. januar - Bangladeš in Pakistan 5 let po vojni za odcepitev Bangladeša vzpostavita diplomatske odnose. 21. januar - prvi komercialni polet letala Concorde. 4. februar - v močnem potresu v Gvatemali in Hondurasu umre 23.000 ljudi. 13. februar - v vojaškem državnem udaru je ubit nigerijski voditelj Murtala Mohammed. 27. februar - Fronta Polisario v Zahodni Sahari razglasi neodvisnost ozemlja pod imenom Demokratična arabska republika Sahara. 24. marec - argentinska vojska odstavi predsednico Isabel Perón in v naslednjih dneh vzpostavi vojaško diktaturo z Jorgejem Videlo na čelu države. 1. april - Steve Jobs in Steve Wozniak ustanovita podjetje Apple. 17. april - Telesnokulturna skupnosta Slovenije je v Portorožu sprejela kontroverzni sporazum o razvoju telesnokulturne dejavnosti v Sloveniji. Zaradi sporazuma znanega tudi kot Portoroški sklepi je prišlo do velikih pretresov v slovenskem športu. 6. maj - potres v Posočju povzroči veliko gmotno škodo v Furlaniji (Italija) in Posočju (Slovenija) ter zahteva skoraj 1000 žrtev v Italiji. 31. maj - Sirija se vplete v Libanonsko državljansko vojno na nasprotni strani kot Palestinska osvobodilna organizacija, ki jo je prej podpirala. 1. junij - Islandija in Združeno kraljestvo z dogovorom končata t. i. vojno za polenovke. 1. junij - namenu predajo najvišji dimnik v Evropi, Trboveljski dimnik. 16. junij - v Sowetu, predelu Johannesburga, se pričnejo množični študentski izgredi v odziv na uvedbo afrikanščine kot učnega jezika v šolah. 26. junij - v Torontu odprejo stolp CN Tower, takrat najvišjo prosto stoječo zgradbo na svetu. 29. junij - Sejšeli postanejo neodvisna država. 2. julij - Severni in Južni Vietnam se združita v socialistično republiko Vietnam. 10. julij - katastrofa v Sevesu: industrijska nesreča blizu Milana v Italiji povzroči izpust velikega oblaka strupenega tetraklorodibenzodioksina nad naseljena območja. 17. julij – 1. avgust - v kanadskem Montrealu potekajo Poletne olimpijske igre. 20. julij - ameriško vesoljsko plovilo Viking 1 uspešno pristane na Marsu. 28. julij - katastrofalni potres zravna kitajsko mesto Tangšan in zahteva četrt milijona žrtev. 31. julij - vesoljska agencija NASA objavi slavno fotografijo »obraza na Marsu«, ki jo je posnel Viking 1. 1. avgust - Trinidad in Tobago postane republika. 25. avgust - Jacques Chirac odstopi z mesta ministrskega predsednika Francije, nasledi ga Raymond Barre. 26. avgust - prvi znani izbruh virusa ebole v Zairu. 10. september - v trčenju dveh potniških letal nad Vrbovcem blizu Zagreba umre vseh 176 potnikov in članov posadke na obeh. 6. oktober - z aretacijo Skupine štirih se konča kulturna revolucija na Kitajskem. 2. november - Jimmy Carter je izvoljen za predsednika ZDA kot prvi kandidat z ameriškega »globokega juga« po državljanski vojni. 3. december - napadalec ustreli Boba Marleyja in njegovega menedžerja Dona Taylorja v poskusu atentata v Kingstonu. 6. december - vojska Viet Konga je razpuščena, njeni pripadniki so vključeni v Vietnamsko ljudsko armado. Rojstva 20. januar - Anastasia Voločkova, ruska primabalerina 21. januar - Emma Bunton, angleška pevka 11. februar - Alenka Dovžan, slovenska alpska smučarka 4. marec - Igor Štamulak, slovenski dramski igralec 5. marec - Šarūnas Jasikevičius, litovski košarkar 13. marec - Dejan Zavec, slovenski boksar 22. marec - Reese Witherspoon, ameriška igralka 30. marec - Ty Conklin, ameriški hokejist 25. april - Tim Duncan, ameriški košarkar 2. maj - Ine Marie Eriksen Søreide, norveška političarka 15. maj - Anže Logar, slovenski politik 25. maj - Cillian Murphy, irski igralec 30. maj - Radoslav Nesterovič, slovenski košarkar 31. maj - Colin Farrell, irski igralec 4. junij - Aleksej Navalni, ruski opozicijski politik in protikorupcijski aktivist 8. junij - Lindsay Davenport, ameriška teniška igralka 19. junij - Simona Kustec, slovenska političarka in politologinja 1. julij - Ruud van Nistelrooy, nizozemski nogometaš 27. avgust - Mark Webber, avstralski dirkač Formule 1 3. september - Lado Bizovičar, slovenski televizijski voditelj in igralec 12. september - Jolanda Čeplak, slovenska atletinja 22. september - Ronaldo, brazilski nogometaš 27. september - Francesco Totti, italijanski nogometaš 17. oktober - Bernarda Žarn, slovenska TV voditeljica, 26. oktober - Jeremy Wotherspoon, kanadski hitrostni drsalec 22. november - Ville Valo, finski pevec 25. december - Armin van Buuren, nizozemski trance producent Smrti 8. januar - Ču En Laj, kitajski politik (* 1898) 12. januar - Agatha Christie, angleška pisateljica (* 1890) 1. februar - Werner Karl Heisenberg, nemški fizik in filozof, nobelovec (* 1901) 11. februar - Boris Ziherl, slovenski politik in marksistični filozof (* 1910) 22. februar - Michael Polanyi, madžarsko-britanski kemik in filozof (* 1891) 17. marec - Luchino Visconti, italijanski režiser in scenarist (* 1906) 24. marec - Bernard Montgomery, britanski maršal (* 1887) 5. april - Howard Hughes, ameriški poslovnež, letalec in filmski ustvarjalec (* 1905) 25. april - Carol Reed, angleški filmski režiser (* 1906) 26. maj - Martin Heidegger, nemški filozof (* 1889) 31. maj - Jacques Monod, francoski biolog, nobelovec (* 1910) 2. junij - Juan José Torres, bolivijski politik (* 1920) 24. junij - Imogen Cunningham, ameriški fotograf (* 1883) 25. julij - John Clarke Slater, ameriški fizik, kemik (* 1900) 30. julij - Rudolf Bultmann, nemški teolog (* 1884) 2. avgust - Fritz Lang, avstrijsko-ameriški filmski ustvarjalec (* 1890) 22. avgust - Juscelino Kubitschek, brazilski politik (* 1902) Fran Roš, slovenski pisatelj, pesnik in dramatik (* 1898) 26. avgust - Lotte Lehmann, nemška sopranistka (* 1888) 9. september - Mao Zedong, kitajski politik in revolucionar 14. september - knez Pavel Karađorđević, regent Kraljevine Jugoslavije (* 1893) 26. september - Lavoslav Ružička, hrvaški kemik, nobelovec (* 1887) 5. oktober - Lars Onsager, norveško-ameriški fizik in kemik, nobelovec (* 1903) 6. oktober - Gilbert Ryle, britanski filozof (* 1900) 15. november - Jean Gabin, francoski filmski igralec (* 1904) 23. november - André Malraux, francoski pisatelj (* 1901) Nobelove nagrade Fizika - Burton Richter, Samuel Chao Chung Ting Kemija - William Nunn Lipscomb mlajši Fiziologija ali medicina - Baruch S. Blumberg, Daniel Carleton Gajdusek Književnost - Saul Bellow Mir - Betty Williams in Mairead Corrigan Ekonomija - Milton Friedman


Enojna pomivalna korita Širina: 78cm - 98.5cm | mimovrste=) Deante 4 Alveus 6 Genesis 0 Apell 1 shumee 0 Novo 4 Odprodaja 0 Odlična cena 1 Mimovrste 14 Shumee 0 BLITZ 0 antracit 0 bakrena 0 barva peska 1 bela 2 bež 1 Gladko nerjaveče jeklo 4 Granit 3 Granitni kompozit 1 Nerjaveče jeklo profilirano 0 Širina: 78cm - 98.5cm 78 cm - 98.5 cm Alveus pomivalno korito Rock 130 G91 Pomivalno korito Alveus Rock 130 G91 v elegantni črni barvi je izdelan iz vzdržljivega materiala. Franke enojno pomivalno korito Eurostar 78 Enojno pomivalno korito znamke Franke Eurostar 78 je vgradno pomivalno korito iz nerjavečega jekla. Njegove dimenzije znašajo 78 × 43,5 cm. V setu je priložen tudi sifon. Alveus Basic 150 pomivalno korito, fi 60 Alveus Basic 150 je kakovostno in kompaktno enojno pomivalno korito slovenske izdelave. Zahvaljujoč univerzalnemu dizajnu se poda tako v tradicionalne kot v moderne kuhinje. Velikost posode je 360 × 355 × 140 mm, celotno korito pa meri 780 × 435 mm. Alveus Basic 170 pomivalno korito, fi 90 Alveus Basic 170 je kakovostno in kompaktno enojno pomivalno korito slovenske izdelave. Zahvaljujoč univerzalnemu dizajnu se poda tako v tradicionalne kot v moderne kuhinje. Velikost posode je 360 × 355 × 140 mm, celotno korito pa meri 780 × 435 mm.


Pogovorimo se o šegi parklji Pozdravljeni v prvem letošnjem Repetitiu. Tokrat bomo govorili o grozljivih šegah in navadah s poudarkom na parkljih. Skušali se bomo osredotočiti tako na izvor kot tudi na posledice izbrane nesnovne kulturne dediščine. Letni čas, v katerem smo, je zima, ki po starem animističnem verovanju pomeni čas, ko se duhovi prednikov vračajo v svoja zemeljska bivališča in strašijo tiste, ki so jih pustili za sabo. Tovrstne duhove že stoletja ponazarjajo mladi fantje, ki se našemijo v ovčje kože, si nadanejo kravje zvonce, namažejo obraze s sajami, nadenejo volovske rogove in ustrahujejo po gozdovih in vaseh. Včasih prekoračijo tudi prag hiše in čez njega zvlečejo kakšno upirajoče se dekle, da bi ga namazali s sajami ali povaljali v snegu. Etnolog Damjan J. Ovsec v delu Slovanska mitologija in verovanja pravi, da je pri dotičnem običaju prišlo do zlitja predstav o htoničnih demonih, ki pomenijo duhove rajnih prednikov, s tisto o duhovih rasti ali vegetativnih demonih, ki delujejo v naravi in odločajo o pridelku in letini. Mladi našemljeni fantje so tako opravljali dvojno funkcijo, hkrati so poosebljali ter odganjali zle duhove in prinašali blagoslov dobre letine. Običaj je še vedno zelo živ v Stari Loki, od koder smo se slišali z Urško Florjančič. Običaj je skozi čas odslužil kot simbol duhov prednikov in našel svoje mesto v poosebljanju katoliškega hudiča. Cerkev se namreč podivjanega barbarskega pohoda ni mogla znebiti in ga je skušala po najboljših močeh vključiti v svoj program. Podobna usoda je doletela številne druge poganske malike. Ker krščanstvo poganskega običaja ni zmoglo zajeziti, mu je dodelilo novo vlogo. Duhovi prednikov so prevzeli podobo krščanskega hudiča in do 17. stoletja dokončno izoblikovali ekipo svetega Miklavža in parkljev. Danes bo govora predvsem o parklju, saj gre za eno bolj grozljivih predkrščanskih alpskih tradicij. Če ste odraščali v ruralnih delih države, vas je morda še danes strah kombinacije zvoka verig, kravjih zvoncev in pijanskega rjovenja. Tega vas je upravičeno strah, tudi če ste odraščali kje drugje. V temačni zimski čas ritualov nas bo povedla jungovska psihoanalitičarka Tina Turk. Ker sta do 12. in ponekod 17. stoletja mož in demon hodila vsak svojo pot, predstavimo najprej tisto normalnejšo, torej Miklavževo. Nikolaj se je rodil v 3. stoletju v starogrški Miri, na ozemlju današnje Turčije, kjer je opravljal poklic zgodnjekrščanskega škofa. Izhajal je iz bogate družine, svoje premoženje pa naj bi na veliko razdeljeval med ljudi. Zaradi radodarnosti se ga je prijel status legende in kot plamen ognja so se razširile številne zgodbice o njegovem širokem srcu in nadnaravnih močeh. Najbolj znana je tista, v kateri je pred suženjstvom in prostitucijo rešil tri hčere nekega revnega moža. Dekleta se brez dote niso mogla dostojno poročiti in nad njihovo prihodnostjo je prežalo najslabše. Pred usodnim dnem je Nikolaj v 1000 saki izmed hčera naskrivaj nastavil kepo zlata in jim tako preprečil neprijetne izkušnje, ki jih s seboj prinese trgovina z ljudmi. Ena izmed zlatih kep je padla v čeveljček, ki se je dodobra zasidral na ameriških kaminih. O transformaciji Miklavža v božička ne bi izgubljali besed, saj gre za dolgočasno zgodbo. Malo je povezana z Nizozemsko, kjer Miklavž jaha belega konja, darilca pa mu pomaga nositi mavrski Črni Peter, ki spada med bolj rasistične evropske tradicije. Mogoče zgodba ni tako dolgočasna, a se vseeno vrnimo k Nikolajevim prigodam. Manj znana od zlatih kep je zgodba, v kateri se z jakostjo čarobnih moči ob bok postavi samemu Kristusu. Ko se je Nikolaj nekega dne sprehajal mimo mesarjeve hiše, je zaznal, da se je tam pripetil grozen zločin. Imel je prav, saj je mesar pravkar zaklal tri mimoidoče študente, ki so nič hudega sluteči prosili za prenočišče. Mesar je po nasvetu svoje žene trupla nameraval razkosati in meso prodati, da bi zakril svoj zločin. Nikolaj je mlade študente nič manj kot oživel in si tako pridobil spoštovanje študentov in mladih nasploh. Po smrti leta 324 so se v Evropi na veliko kregali glede kosti svetega Miklavža, med drugim naj bi jih hranili tako v mestu Bari kot v Benetkah. Na koncu se je izkazalo, da imata obe mesti prav, saj je v vsakem po nekaj kosti istega človeka. Kot svetnik se je Nikolaj sprva pojavil na ozemlju pravoslavne religije, v germanskem in severnoslovanskem svetu pa je postal zaveznik in obdarovalec otrok v enajstem stoletju. Kuret poudarja, da je Nikolaju od vseh svetnikov na Slovenskem posvečenih največ cerkva, skoraj dvesto. Kot rečeno, je kmalu postal obdarovalec otrok in v pravoslavnem svetu mu kot takemu ni nič manjkalo. V katoliškem, predvsem germanskem, pa se je ideja obdarovanja brez protipola kaznovanja zdela privlečena za lase. Katoliška cerkev se je za razliko od pravoslavne torej zavedala naratološkega dejstva, da je junak močan toliko, kot so močne sile antagonizma, ki mu glavno nalogo otežujejo. V tem primeru je junak otrok, ki si od Miklavža želi darilo, na poti pa mu stoji grozljiva nadlega in hkrati pokora za slabo obnašanje - parkelj. Kljub temu da so bivši demoni prišli prav kot uprizoritev hudiča, se te bistre ideje cerkev ni domislila nemudoma. Trdoživosti običaja nista prišla do živega niti svečeništvo, niti mnogo kasneje Adolf Hitler, ki ni maral mešati krščanske germanskosti s slovansko poganskostjo. Ko se barbarski običaj le ni uklonil, so malike postopoma zamenjali svetniki. Našemljenci so pred prihodom Miklavža prinašali zgolj blagoslov in srečo, svetnik pa je začel ljudem prinašati tudi materialne dobrine. Grozljivo spremstvo se je iz duhov rajnih spremenilo v podobo samega hudiča, spremljevalce dobrosrčnega Miklavža in kaznovalce porednih otrok. Ciljna publika poganskih mask je bila z odraslih reducirana na nenavadno otroško prireditev, ki traja še danes. Za nas sta spregovorila goričanski parkelj Jaka Babnik in dobovski parkelj Karlo Budič. Miklavževanje v neki avstrijski vasici leta 1975, ki ga je v članku The Masked Face v reviji Ethos popisal etnolog John J. Honigmann, se po psihologiji in vlogah od današnjega ne razlikuje bistveno: luč na verandi, verige, suspenz, kravji zvonci, strah. Otroci zaprepadeni, nekateri v joku, njihova naloga je mirno recitirati molitev, medtem ko v kotu preži hudič. Parkelj je že od začetka odločen, da bo otroka dal v koš in ga odpeljal v svet mrtvih, ko je otrok dodobra prestrašen, pa posredujejo starši in zagotovijo, da bo to leto priden. Pedagoški trenutek, ki leži v starem izročilu, naj bi bil vzgojni, hkrati pa naj bi otroka naučil nadzirati strah ob srhljivi prezenci. Starši, ki so odraščali v istem okolju, 2000 se spominjajo svojega otroškega strahu in fantazije, brez katere bi bilo življenje veliko bolj pusto. Ime parkelj izvira iz nemške besede Bartl, ki je v različnih virih različno zapisana. V Avstriji se je ohranil izraz Krampus, ki pomeni krempelj. Avstrijski Krampusi so za razliko od ostalih ohranili dobršno količino avtonomnosti in se na obhode še vedno odpravljajo tudi brez Miklavževega vodstva. Parkelj Ralph Herzog. V poznem dvajsetem stoletju se je demon ponovno osvobodil od svoje benigne dvojice in začel tako imenovani ‘Krampuslauf’, pri katerem se je v večjih mestih, kot je Salzburg, po ulicah podalo okoli tisoč grozljivih prikazni. Običaj je preživel na ozemlju bivše habsburške monarhije, čedalje več zanimanja pa zadnja leta dobiva v Avstriji, kjer je najmočneje zakoreninjen. Poleg Slovenije tradicijo gojijo na Hrvaškem, Madžarskem in v severni Italiji. Pri nas se tovrstna prireditev odvija na Goričanah. Zamaskirani hudiči so zabeleženi šele v šestnajstem stoletju, čeprav so nekoliko prej, že v srednjeveških cerkvenih igrah nastopale sorodne maske s pošastno in živalsko podobo. Mitološke korenine naj bi segale do nordijske boginje podzemlja Hel. Skupinski obiski Miklavža in parkljev pa so, kot rečeno, zabeleženi v devetnajstem stoletju; hišni prag so lahko parklji kot simbol zlih duhov prestopili le z Miklavževim dovoljenjem. V 19. stoletju so izhajale tudi šaljive kartice, imenovane Krampuskaarten, na katerih je veliki črni parkelj ponavadi upodobljen s parom otrok v košu, šibo v roki in kakšnim duhovitim stihom. Parkljevska anarhistična energija je bila do začetka prejšnjega stoletja pod nadzorom in v službi dobrovoljnega svetnika. Obhod so pri nas do prve svetovne vojne izvajali v Ziljski dolini, tovrsten običaj pa je ustrahoval mlada dekleta, ki ponekod v Avstriji še danes zbolijo, da jim v decembrskem času ni treba v šolo. V pomoč jim predvsem v Salzburgu organizirajo tako imenovane Krampus Angst seminarje, katerih ime govori samo zase. Tako pri parkljih, ki mračno zimsko obdobje uvedejo, kot pri kolegih kurentih, ki se od njega poslovijo, gre za simbol plodnosti. Kurentova in parkljeva implicirana seksualnost je neločljiva od karnevalske dionizičnosti obeh bitij. Ta komponenta pa jima ne preprečuje igranja glavne vloge na pogosto zgolj otroških prireditvah. Reakcije otrok so po pričevanju parkljev zelo različne, velikokrat pa obisk pripelje do joka. Toda parkljeva in predvsem kurentova pozornost v popisih starih običajev pogosto ni zgoščena v otroku. Tako Niko Kuret v Maskah slovenskih pokrajin kot Damjan J. Ovsec v Treh dobrih možeh pokažeta občutljivosti za nianse med krajevnimi različicami parkljevih obiskov. Poročila o ustrahovanju deklet, ki gredo z roko v roki z običajem pa so podana s hladno sprijaznjenostjo. Dejstvo, da so si mlade punce, ki so bežale in kričale, kurenti in parklji privoščili še raje kot vse ostale, je v zapisih podano s podobno nevtralnostjo kot krajevne spremembe v kostumih. Morda je čas za vnovično opazovanje in beleženje folklornih običajev s poudarkom na plodnosti. Poleg terapevtske dejavnosti na področju strahu pred zdaj že dobro znanimi maskami pa se Avstrija sooča z nenavadno, a nujno nalogo. Leta 2015 je v državo pribežalo več iraških in sirskih družin. Država se je pri integraciji priseljenih otrok spopadla z izzivom: kako otrokom in tudi staršem razložiti, da se bo v decembrskem času po mestnih ulicah v dir podalo okoli 2000 grozljivih pošasti z verigami? Razumni ljudje so se tako pred hudičevim pohodom odpravili do migrantskih družin, nastanjenih v alpski vasici nad Mainzom, in jim skušali z besedami, kot to počnemo mi, objasniti dolgo tradicijo. S pomočjo arabskega prevajalca so otrokom običaj zgodovinsko osvetlili in jim pokazali grozljive maske. Ob razlagi in prikazu naj bi se otroci zabavali, ni pa podatka o reakcijah na resnično izkušnjo, ki so jo čez nekaj dni doživeli. Za konec ugotavljamo, da je letni čas zima predvsem na ruralnih področjih države uokvirjen v mitološko-katoliških ritualih. Pogovor s prijetnimi ljudmi za maskami vrača upanje v lepoto poganske tradicije. Socialni konsenz, pri katerem v imenu tradicije sprejemamo nadlegovanje mladih deklet s strani parkljev, kurentov ali kakšne druge alpske tradicije kot nekaj povsem normalnega, pa v kulturni dediščini ne potrebuje posebnega mesta.


Prireditve ZKD MOK v mesecu decembru - Zveza Kulturnih Društev Mestne Občine Koper Nahajate se: Prva stran » Aktualno » Prireditve » Prireditve ZKD MOK v mesecu decembru V mesecu decembru, mesecu veselja in praznovanja, vas Zveza kulturnih društev MO Koper vabi: - torek, 8. december 2015, ABONMA SMEH NI GREH, s pričetkom ob 20. uri v Gledališču Koper. Z nami bo gledališka skupina KD Domovina Osp s predstavo Plešejo z d'narjem. - Sobota, 12. december 2015, ZAKLJUČNA PRIREDITEV ZKD MOK, s pričetkom ob 19. uri v protokolarno-prireditveni dvorani Sv. Frančišek, v Kopru. - Četrtek, 17. december 2015, I. VEČER GLASBENEGA ABONMAJA ZKD MOK, s pričetkom ob 20. uri v protokolarno-prireditveni dvorani Sv. Frančišek, v Kopru. - Sobota, 26. december 2015, BOŽIČNI KONCERT, s pričetkom ob 20. uri v Hotelu Convent - Adria Ankaran. - Nedelja, 27. december 2015, BOŽIČNI KONCERT, s pričetkom ob 18. uri v protokolarno-prireditveni dvorani Sv. Frančišek, v Kopru. http://zkd-koper.si/aktualno/prireditve/628-prireditve-zkd-mok-v-mesecu-decembru#sigProId881e89130e


Gorenje pogorelo v Podnu - zurnal24 Škofja Loka, Celje 19. 5. 2017, 21:38 Natisnite Velenjčani so v Škofji Loki zabili le 16 golov. (Foto: RK Gorenje Velenje/Facebook) Ob odlični igri v obrambi, v vratih se je izkazal tudi Aljaž Panjtar, so domačini z zadetkom Maria Cingesarja v 13. minuti povedli s 5:2, z minuto odmora pa je reagiral gostujoči trener Borut Plaskan. Toda po vrnitvi na igrišče so Škofjeločani dosegli še en zadetek, uspešen je bil Alen Damian, s tremi zaporednimi zadetki pa so se Velenjčani v 21. minuti vrnili v igro, saj so za domačini zaostajali le še 5:6. A ne za dolgo, kajti še naprej so bili neučinkoviti v napadu, zato pa je Aleks Kavčič sedem minut pozneje zadel za 10:6. Izid polčasa je z uspešno izvedeno sedemmetrovko postavil Matjaž Brumen. Vodilni Celjani še naprej ne popuščajo v boju za nov naslov državnega prvaka. Danes so pričakovano ugnali še do tega kola tretjeuvrščeni Koper 2013, ki je pravi odpor nudil le v prvem polčasu, v drugem pa so gostitelji hitro pobegnili na razliko, ki jim je zagotavljala mirno končnico. Celjska ekipa bo v prihodnjem kolu gostovala pri Krki, koprska pa pri Gorenju. Obe tekmi bosta v nedeljo, 28. maja. Pri gostiteljih je bil z osmimi zadetki najbolj učinkovit Blaž Janc, pri gostih pa je osem golov dosegel Jan Gorela. Celje PL - Koper 37:32 (17:15)Janc 8, Mačkovšek, Mlakar po 5; Gorela 8, Vlah 4. Urbanscape Loka - Gorenje Velenje 24:16 (10:7)Kavčič 4, Jesenko po 4; Golčar 5. Sobota:Krka - Riko Ribnica LESTVICA:1. Celje PL 53 točk2. Gorenje Velenje 49 3. Koper 444. Riko Ribnica 43 (-1)5. Urbanscape Loka 356. Krka 29 (-1) Boleč poraz Gorenja v Ribnici 1. NLB Leasing liga, končnica 1. NLB Leasing liga, 10. kolo Dujmović rešil Gorenje v trilerju pri Braniku


text: Klici v tujino | Si.mobil Prikaži cene Prikazane cene storitev so informativne narave. Cene mednarodnih storitev se obračunavajo po veljavnem ceniku. Vpišite državo, v katero kličete. Za informacijo o tarifah morate v vnosno polje vpisati državo, v katero kličete. Za izbrano državo so na voljo naslednje posebne tarife in opcije, s katerimi si lahko znatno znižate stroške pogovorov, Opcija PARTNER 100 SPO_OpcijaPARTNER100 Opcija PARTNER 250 SPO_OpcijaPARTNER250 Opcija PARTNER 600 SPO_OpcijaPARTNER600 Opcija EU 100 SPO_OpcijaEU100 Opcija EU 250 SPO_OpcijaEU250 Opcija EU 600 SPO_OpcijaEU600 Pogoj za sklenitev opcije je obstoječe naročniško razmerje. Pogovori po preseženi vključeni količini se obračunavajo po veljavnem ceniku. Neporabljene količine niso prenosljive v naslednje obračunsko obdobje. Nakup je omejen na eno opcijo v času trajanja opcije. Obračunski interval je 60s. Cene vključujejo DDV. Vključene količine Opcije EU 100, 250 in 600 veljajo za klice v naslednje države: Vse države članice EU, Norveško, Islandijo in Liechtenstein. Vključene količine Opcij PARTNER 100, 250 in 600 veljajo tudi za klice v naslednje države: BiH, Srbijo, Črno Goro, Albanijo, Makedonijo, Kosovo, ZDA, Rusijo, Egipt, Švico, Avstralijo, Nova Zelandijo, Kitajsko, Turčijo, Belorusijo in Ukrajino. Več Skrij Mednarodna sporočila Vklopite opcijo za cenejše pošiljanje mednarodnih sporočil iz Slovenije v tujino. Med. sporočila 101 SPO_Med_Spo_101 Med. sporočila 1001 10,07 €/m SPO_Med_Spo_1001 Med. sporočila 1001 Aktivacija Opcijo lahko sklenejo naročniki in uporabniki SIMPL na račun. Sporočila po preseženi vključeni količini se obračunavajo po enotni ceni 0,22 EUR. Neporabljene količine niso prenosljive v naslednje obračunsko obdobje. Nakup je omejen na eno opcijo v času trajanja opcije. Opcija se NE izklopi samodejno. Cene vključujejo DDV. Vključene količine veljajo za SMS/MMS sporočila poslana na vse številke tujih operaterjev v tujini, s klicno kodo različno od +386. Več Skrij Cene veljajo za minuto pogovora/SMS/MMS/MB. Obračunski interval za odhodne klice iz območja EU znaša 30/1 in pomeni, da se prvih 30 sekund plača v celoti, ne glede na dolžino klica, naprej pa se klici obračunajo po sekundnem intervalu. Dohodni klici v EU se obračunajo po sekundnem intervalu. Odhodni in dohodni klici z ostalih območij se obračunajo po 60-sekundnem intervalu. Obračunski interval za prenos podatkov v EU je 1 kB, v ostalih območjih pa 100 kB. Med gostovanjem pri nekaterih mobilnih operaterjih v tujini (zlasti v ZDA in Kanadi) se kot vzpostavitev dohodnega ali odhodnega klica šteje že, ko klicani telefon zazvoni.


Vzgoja in izobraževanje


ROTACIJSKI PLUG STARI TIP - PRIKLJUČKI,PRIBOR,OPREMA STROJEV - Spletna trgovina Rotar Šifra izdelka: GO 716164 EAN koda: 3831090810302 Redna cena: 530,36 € Spletna cena: 487,93 €


Sveto pismo in recesija 22. januar 2010 ob 13:14 V tednu edinosti kristjanov in v pričakovanju nedelje Svetega pisma je Škofijska Karitas Novo mesto prejela 1.000 izvodov knjižice Recesija, ki jo podarja Svetopisemska družba Slovenije, nepridobitna družba za prevajanje in širjenje Svetega pisma, ki ob Božji besedi združuje vse cerkve na Slovenskem. Donacijo je v imenu Svetopisemske družbe Slovenije izročil vodja dobrodelne dejavnosti Benjamin Siter, je za Škofijsko Karitas Novo mesto prevzel generalni tajnik Gregor Vidic. S to knjižico želijo pri Svetopisemski družbi opozoriti na presenetljivo dejstvo, da je Sveto pismo kot knjiga vseh knjig tudi v današnjem času zelo aktualno. Čas, v katerem smo se znašli nas namreč kliče k premisleku: zakaj na svetu prevladujejo krivica, izkoriščanje in zatiranje? Kaj lahko naredim, jaz, mali človek, in, ali obstaja kakšen izhod iz tega? Prav Sveto pismo nas na mnogih mestih opozarja na »izkoriščanje človeka po človeku«. V »Recesiji« so zbrali nekaj značilnih bibličnih odlomkov, ki govorijo o tej tematiki, in jih pospremili z razmišljanji, ki bodo pripomogla k celovitejšemu dojemanju teh besedil. Prvi del knjižice razkriva vzroke za nastanek recesije, drugi del pa prinaša sporočilo tolažbe in upanja za vse, ki jih je ta prizadela. Za ta projekt so prispevali Dobrotniki Božje besede, ki sodelujejo pri dobrodelni dejavnosti Svetopisemske družbe Slovenije. Ta je k sodelovanju pri brezplačni delitvi publikacije povabila vse posameznike in krščanske skupnosti. Celotna Slovenska Karitas bo skupno prejela donacijo 12.500 izvodov knjižice Recesija v skupni vrednosti, ki presega 4.500€. Knjižico bodo poklonili prostovoljcem in vsem zainteresiranim uporabnikom programov pomoči.


Stara sem 41 let. Drugič rodila pred 2 leti. Pred leti sem hujšala pod zdravniško kontrolo in izgubila 25 kg. Že takrat je moj trebuh oz.koža dobesedno obvisela na meni. Po zadnji nosečnosti pa je stanje katastrofalno. Koža visi čez boke, po dimljah, povsod. Naj povem, da nimam idealne teže ( cca. 12 kg preveč). Velika sem 1,68, imam suhe noge in tako velik trebuh, kot da bom jutri spet rodila. Največ sala imam nad popkom in včasih izgleda, kot da imam kilo. Bila na UZ abdomna.Kile ni. Od januarja se trudim izgubiti kakšen cm na trebuhu s telovadbo pod kontrolo, 3x tedensko pa nič. Trebuh oz.zgoraj salo, spodaj sama viseča koža, pa ostajajo. To me resnično obremenjuje, tudi psihično. Moja samopodoba je popolnoma negativna, izogibam se spolnosti, nisem več družabna, nimam volje urediti se ipd. Naj povem še, da imam bolezen ščitnice- Bazedovko, ki pa je ves čas pod kontrolo s tabletami in z njo nimam problemov. Zanima pa me eno: ali je možno narediti abdominoplastiko na stroške zdravstvenega zavarovanja? Kam moram, če je to mogoče?. Nina Suvorov, specialistka plastične, rekonstrukcijske in estetske kirurgije | 29.5.2012 Pozdravljeni. Kar opisujete je pogost problem pri nosečnicah, ki se za nosečnost odlocajo relativno “pozno”. Koža namreč pri 35-ih ali več zaradi manjše elastičnosti nima enakega potenciala krčenja kot pri 25-ih. Drug problem, ki dodatno poslabša same lastnosti kože je nihanje telesne teže, o katerem tudi govorite .O posledicah, ki so katastrofalne in zlasti moteče v predelu trebuha, bi se strinjala marsikatera ženska, ki izpolnjuje zgornja kriterija. Videla sem že kar nekaj takšnih trebuhov in natančno razumem, o čem govorite.Prav ste izbrala tudi poseg, ki bi bil primeren za odstranitev odvečne kože, torej abdominoplastiko. Glede plačnika posega je zadeva takšna; po definiciji poseg na napotnico lahko opravimo v primeru, ko s posegom izboljšamo funkcijo ali odpravimo motnjo, ki je posledica bolezni, poškodbe ali prirojene nepravilnosti. Nosečnost torej ne spada v nobeno od omenjenih skupin in v večini primerov korekcij trebuha po nosečnosti bi šlo najverjetneje za motnjo, ki bi jo ocenili kot estetsko in bi bila kot taka samoplačniske narave. Le v primeru, ko ocenimo, da je deformacija trebuha tako izrazita, da predstavlja funkcionalno motnjo, saj moti vsakodnevno funkcioniranje, bodisi osebno higieno, telesno vadbo, samopodobo , medpartnerske odnose, poleg tega pa pod gubo odvečne kože prihaja do stalnih vnetij, kar bi bio podkrepljeno z izvidom dermatologa, lahko deformacijo obravnavamo kot funkcionalno . V tem primeru je operacija krita s strani ZZZS. Svetujem vam, da se s svojimi težavami obrnete na specialista-ko plastične, rekonstrukcijske in estetske kirurgije, ki bo ocenil-a za kakšno naravo težave gre in skupaj bosta prišla do primerne reštive. Izbrani zdravnik naj vam izda napotnico za pregled pri omenjenem specialistu. Tovrstne posege izvajamo vsi specialisti plastične kirurgije na Kliničnem Centru v Ljubljani, prav tako pa tudi specialisti plastične kirurgije v drugih bolnišnicah po Sloveniji.


Informacije javnega značaja


text: Datum 15 oktobra, 2019 Drugače pa je v drugih situacijah, ki jih prinaša vsakdanje življenje. In prav komunikacija je veščina, ki bi se je mogel vsak odrasel človek še kako zavedati in prenašati vzorce zdrave komunikacije na naše otroke (saj poznate nekoga, ki v pričo svojega otroka nadira prodajalca, serviserja, vzgojitelja, učitelja,...). Kot prvo je veliko manj možnosti ali pa jih s tem celo izgubimo, da bi dosegli to, kar smo želeli. Kot drugo pa s tem dolgoročno le še poslabšamo odnos, nič ne rešimo, le prenesemo slab komunikacijski vzorec na otroka. Komunikacija je del našega vsakdana. Preko nje spoznavamo svet, sebe in druge (navade, stališča, vedenja, vrednote...). Je že tako, da je pomembno v življenju poznati tudi veščine komunikacije. Ni zadosti, da se naučimo govoriti in poslušati, komunikacija zahteva znanje raznovrstnih veščin. Mnogi se zavedajo pomembnosti prenašanja informacij, idej, emocij drugim tako, da jih le ti razumejo. Spet drugi, vidijo v komunikaciji le sebe in svoj prav, brez poslušanja argumentov sogovornika. Beseda communicare pomeni v latinščini posvetovati se, razpravljati o nečem, vprašati za nasvet... Ljudje to počnemo preko besed, kretenj, govorice teles..., verbalno in neverbalno. Največja veščina je prepoznavanje posameznika, da poda sporočilo jasno in ne posplošuje in dela zaključke prehitro, le na podlagi lastnih mnenj. Naučiti se moramo aktivno poslušati, sprejemati povratne informacije, razumeti tudi nebesedno, ne le besedno komunikacijo, pa tudi razumevanje ostalih oblik prenosa podatkov (sporočila, zapiski, informacije...). Ravno zaradi zgoraj naštetega pa je bistveno, da pomembnejše stvari rešujemo v živo na 4 oči. Ob tem se aktivira veliko več zaznavnih senzorjev, ki pri komunikaciji preko e-pošte niso vidni. V živo takoj zaznamo ali je nekdo jezen ali pa je morda le njegov način komuniciranja nekoliko bolj odrezav. Že navadno sporočilo, lahko preko e-pošte razumemo povsem drugače, kot sogovornik na drugi strani. Še več, že samo vejica ali klicaj za besedo "Pozdravljeni", "Spoštovani"...lahko naredita ogromno razliko. Za nekoga je povsem normalno, da za Spoštovani naredi klicaj, medtem ko bo nekdo na drugi strani to razumel že kot jezo, ukazovanje, "dretje" itd.. Sporazumevanje vpliva na človekovo osebno srečo. Zato je pomembna kakovost odnosov, sem pa spada tudi komunikacija. Neučinkovita komunikacija pripelje do povečanja negativnih čustev v posamezniku, zato mnoge pripelje do nekontroliranega izbruha – enostranske komunikacije. To pa ima skoraj vedno negativne posledice. Vsak pri sebi bi moral v odnosu z drugim vedno pomisliti tudi na vse zgoraj omenjeno. Ravno zato, ker so najsrečnejši ljudje na svetu tisti, ki imajo največjo kakovost odnosov. Ti pa se pričnejo v družini... V glasbeni šoli se naučimo predvsem neverbalnega izražanja in komunikacije, kar pa je tudi zelo pomemben del komunikacijskih veščin. Že samo pri javnem nastopanju je neverbalna komunikacija povsem enakovredna ali pa celo prevladujoča. Dve osebi, ki ju bomo prvič videli, nam lahko na odru predstavita povsem isto zadevo z istimi besedami, pa bomo nekomu zaupali, drugemu pa ne. Neverbalna komunikacija je tista, ki ima pri tem bistveno vlogo. Seveda je en članek premalo, da bi postali vešči v komunikaciji. To je obsežno področje, na katerem je potrebno vsakodnevno delati in graditi, tako kot pri inštrumentu. Je pa morda en članek dovolj, da naredimo prvi korak in začnemo o tem sploh razmišljati. Dovolj je lahko že spoznati, kako pomembne so veščine komunikacije in kako bistveno nam lahko spremenijo življenje na bolje. Knjig in literature na področju komunikacije je kar nekaj, predvsem pa je pomembno, da teorijo nato vpeljemo tudi v prakso. Bolje prebrana ena nova navada in ta prenesena v prakso, kot prebranih 100 in nobena izvedena. Na čim boljše odnose z drugimi, dobro komunikacijo in veliko igranja ter skupnega druženja ob glasbi, ki vedno združuje! 🙂 Morda vas bo zanimal tudi članek z naslovom "Trma, jeza, jezikanje – ko ne gre vse po načrtu", ki si ga lahko preberete TUKAJ.


Ksenopobija V zadnjem tednu je prišlo do več izbruhov ksenofobnega nasilja v Republiki Južni Afriki. V večjem delu mesta Johannesburg in Pretoriji so domačini uničevali bivališča in poslovne objekte v lasti tujcev. Najmanj deset ljudi je bilo ubitih. Od minule nedelje so zaradi nasilja aretirali 420 ljudi. Predsednik Cyril Ramaphosa je tovrstna dejanja obsodil kot neopravičljiva, kot je to storil tudi ob zadnjem hudem izbruhu ksenofobnega nasilja leta 2015. Ksenofobni napadi na skrajnem jugu Afrike niso nič novega. Z večinsko črnsko državo je vse do leta 1994 upravljala belska elita, ki je vladala s politiko apartheida, to je strogega ločevanja ras na socialni, institucionalni in geografski ravni. V nasprotju s splošnim prepričanjem ob rojstvu ‘mavričnega naroda’, ko je oblast na prvih demokratičnih volitvah prevzel Afriški nacionalni kongres z Nelsonom Mandelo na čelu, so se ksenofobna stališča in dejanja okrepila. Belska populacija je vsako leto bolj množično zapuščala državo, ki je ekonomsko pešala, z odprtjem meja pa je proti jugu začelo prihajati vse več migrantov iz Bocvane, Zimbabveja, Mozambika, Demokratične republike Kongo in tako dalje. Številnim med njimi je reformirana Južna Afrika dodelila tudi status beguncev. Odprava apartheida ni prinesla obljubljene prerazporeditve bogastva, posledice težav gospodarstva pa so na svoji koži vse bolj občutili prišleki, ki jih je del prebivalstva doživljal kot grožnjo na trgu delovne sile. Oboroženi konflikti in hude gospodarske krize, ki so pestili številne države južno od ekvatorja, so zgolj pospešili prihode v Južno Afriko, ki jih je v času po padcu apartheida še solidarnostno sprejemala. Najhujši zabeleženi izbruhi nasilja so se zgodili v nedavni zgodovini, predvsem v letih 2008 in 2015, ko so nasilni posamezniki napadali in včasih tudi ubili številne Nigerijce, Zimbabvejce, Zambijce in tako dalje. Tokrat so države izvora močneje kot kadarkoli prej obsodile nasilje, maščevalne napade pa so utrpeli tudi Južnoafričani v državah podsaharske Afrike. Republika Južna Afrika je bila tako primorana začasno prekiniti diplomatske misije v nigerijskih mestih Lagosu in Abuji. Nigerijsko ministrstvo je svojim državljanom v Južni Afriki tudi priporočalo vrnitev v matično državo, enako so storile tudi nekatere druge afriške države. Madagaskar in Zambija sta celo odpovedali gostovanje svojih nogometnih reprezentanc v Južni Afriki, kar spominja na obdobje apartheida, ko se je večina sveta združila v športnem bojkotu te države. 25 let po osvoboditvi se zgodovina ponavlja. Nigerija ima veliko imigrantsko skupnost v Južni Afriki, južnoafriški posamezniki pa imajo veliko dobičkonosnih poslov v Nigeriji, med drugim telekomunikacije, energetiko, hotelske komplekse in medije, del katerih je bil napaden ali izropan ta teden. Več pove Dominique Dix-Peek iz južnoafriškega Centra za študije nasilja in sprave. V Nigeriji in drugod so se pojavili tudi pozivi k repatriaciji emigrantov v domovino. V Nigeriji, ki je edina podsaharska država z višjim BDP-jem od Južne Afrike, je tudi naraslo število pozivov k bojkotu večjih južnoafriških podjetij. Ksenofobija je v Republiki Južni Afriki, tako Dix-Peek, prisotna v vsakdanjem življenju, nasilni izbruhi pa so le vrh ledene gore. Nekateri uradniki iz Južne Afrike so kot krivca za napad izpostavili kriminal in ne ksenofobije, in čeprav gre v osnovi za dejanja kriminalne narave, se Dix-Peek s tem ne strinja. Nasilju so najbolj izpostavljeni revni priseljenci, ki živijo na obrobju mest. V prav te, večinsko črnske mestne skupnosti se najpogosteje naseljujejo tudi prosilci za azil, begunci in priseljenci, ki v soseskah nato pogosto s pomočjo sorodnikov in rojakov odpirajo manjše lokale in trgovine. Nacionalizma ne primanjkuje tudi v političnem diskurzu. Napihovanje števila tujcev ali pretirano povezovanje teh s kriminalom ni nič nenavadnega za visoko pozicionirane politike. Tovrsten diskurz se pojavlja med člani vseh večjih strank. Družbene razloge obstoja nacionalističnega diskurza je tako kot vsepovsod mogoče najti v velikih ekonomskih razlikah med prebivalci, ki so posledica tako apartheida kot korupcije na vseh ravneh družbe. S tem se strinja t 2000 udi aktivistka Busisiwe Zasekhaya. Ravno ekonomske razlike med afriškimi državami vidi tudi kot razlog povečanega priseljevanja v Južno Afriko. Mestne oblasti v nigerijskem Lagosu so ta dejanja obsodile in mnoga južnoafriška podjetja so sedaj pod policijsko zaščito. Nigerija je odpovedala udeležbo na Svetovnem ekonomskem forumu v Cape Townu, prav tako pa je odpoklicala visokega komisarja za Republiko Južno Afriko Kabira Bala. Kot rečeno, ima Republika Južna Afrika zgodovino ksenofobnih izpadov, saj je do podobnih izbruhov prišlo že leta 2008 in 2015. Dix-Peek. Zasekhaya navaja ravno ekonomske razloge kot odločilne za nasilne izbruhe ksenofobije. Kultivirala je AKG.


Najpomembnejših 5 stvari, na katere bodite pozorni, ko kupujete masažni stol Na trgu je veliko masažnih stolov, kako se torej odločiti pravilno za nakup? Pripravili smo vam seznam 5 točk, na katere bodite pozorni, ko raziskujete različne možnosti in izbirate idealni masažni stol zase. Garancija na masažni stol Garancija je pomemba, saj že tudi posredno nakazuje na kakovost masažnega stola in zanesljivost podjetja, ki ga prodaja. Splošno gledano, daljša kot je garancija, boljši je masažni stol. Bodite pa na drugi strani pazljivi, če vam ponudniki nudijo več kot 5 let garancije. Preberite, ali vam velja le za ogrodje ali tudi za masažni mehanizem. Globina masaže Bolje se je odločiti za močen masažni stol, ki ga z nastavitvami lahko uporabljate na nižji moči preko upravljanika kot se sprijazniti s prešibko masažo. Koristi masaže globokega tkiva so pravzaprav tisto, kar vam resnično odtehta nakup masažnega stola in pripomore k izboljšanju zdravja ter počutja. Morda vam bo prva takšna masaža pustila nekoliko boleče mišice, zatem pa se boste na tovrstno masažo navadili in začutili spremembo, ki jo prinaša. Dober masažni stol vam nudi masažo globokih tkiv, ki se ne čuti “mehanska”, temveč kot odlično izvedena in gladka masaža mehanizma, ki oponaša gibe človeških rok. Medtem ko vam vsak masažni stol nudi sproščujočo masažo, pa vseeno najdite takega, ki vam nudi tudi obdelavo globokih tkiv – ne bo vam žal. Pozanimajte se še pred nakupm, kako boste masažni stol lahko vzdrževali. Seveda pa se ne ustrašite, lastniki masažnega stola sami z lahkoto negujete in vzdržujete masažni stol tudi doma. V kolikor boste potrebovali tehnološkega specialista za vzdrževanje, nego ali morebitna popravila, izvedite pri prodajalcu, kdo vam lahko pri tem pomaga. Pri nakupu se raje odločite za modularnost, kar vam omogoča večjo fleksibilnost pri morebitnih popravilih. Želite si, da se masažni stol prilagodi vam, ne nasprotno. To bo vašo izkušnjo popolnoma izboljšalo, predvsem pa izpolnilo vaše potrebe in želje po dobri masaži. V kolikor bo vaš izbrani masažni stol omogočal enostavno prilagajanje z upravljalnikom, ga boste zlahka brez truda upravljali in si ga prilagodili v danem trenutku. Izbirate lahko med predeli telesa, ki jih želite masirati ter tehnikami masaže, ki vam v določenem trenutku najbolj ugaja. Masaža z uporabo enega gumba je resnično enostavna, vendar se je boste na na dolgi rok najverjetneje naveličali, prav tako pa od nje ne boste prejeli vseh koristi, ki jih ob nakupu masažnega stola pravzaprav pričakujete. Bodite pozorni na to, ali vam nudi možnost shranjevanja nastavitev po lastni meri. Ko boste vedeli, kaj vam najbolj ustreza, tega ne boste potrebovali nastavljati vedno znova. Težko je vedeti, katere lastnosti in zmogljivosti so dejansko inovativne in edinstvene. Nekaj smernic, katere so resnične inovacije, vam lahko podamo. Opazujte, ali omogočajo posebne edinstvene koreografije, pripomorejo k mentalnemu zdravju poleg fizičnemu, nudijo posebne podloge za masažo stopal ali imajo izreden videz. In še en nasvet! Ne pozabite na stopala. Če ste že izkusili masažo stopal, veste, o čem govorimo. Predvsem, če veliko stojite, izbirajte med masažnimi stoli, ki vam nudijo tudi sproščujočo masažo za vaša stopala. Ne le masažo nog ob strani z napihljivimi blazinami, temveč tudi masažo z rolerji na podplatih, kot tudi gnetenje in kompresijo. Povzeto po: https://www.elitemassagechairs.com/massage-chair-buyers-guide/


text: 24.07.2017 23:00 Dopolnjeno: 24.07.2017 23:02 Del zemljišča, na katerem načrtujejo postavitev lakirnice. "Nasprotna stran še ni dala nobene izjave, ki bi bila za nas korektna in bi se lahko z njo strinjali," je po obravnavi povedal predsednik okoljevarstvene organizacije Alpe Adria Green, enega od 12 stranskih udeležencev v postopku, Vojko Bernard. Pričakuje, da bo Arso soglasje izdal. "Ker je to prioriteta vlade, bo verjetno v mesecu dni postopek končan. Okoljevarstveno soglasje bomo pregledali in se nanj po vsej verjetnosti pritožili," je dodal Bernard. V Magni menijo, da so odgovorili na pomisleke. "Število predstavnikov Magne na današnji obravnavi je pokazalo, kako pomembno vprašanje je to za nas. Upam, da smo znova odgovorili na številna vprašanja in odpravili bojazni, ki so jih izrazile nevladne organizacije," je po obravnavi povedal vodja načrtovane investicije v Sloveniji pri Magni David Adam. Poudaril je, da številne mejne vrednosti zdaleč ne bi bile dosežene, poleg tega je izvedensko mnenje pokazalo, da vpliva na zdravje okoliških prebivalcev ne bi bilo. "Danes smo pokazali, da delamo vse, kar je mogoče, da bi zaščitili okolico," je dodal. Kako dolgo so pripravljeni čakati na dovoljenja, je težko reči, je povedal Adam in dodal, da je najpomembnejše vprašanje, ali se čutijo dobrodošle. "Trenutno se. Današnja razprava je bila odprta in upam, da bomo dosegli dobro rešitev za vse," je dejal. Okoljske organizacije so izrazile nestrinjanje z izbiro lokacije. Predstavniki Arsa so povedali, da to ni več predmet postopka okoljevarstvenega soglasja, ampak se je to določalo v strateški fazi načrtovanja. Glede protipožarne varnosti so predstavniki Arsa napovedali, da bodo za mnenje glede teh načrtov zaprosili tudi upravo za zaščito in reševanje. Pomisleki so se nanašali tudi na smrad in izpuste emisij v zrak. Glede smradu ne v Sloveniji ne v Avstriji ne obstajajo predpisi, ima pa graška tovarna določene kvote v skladu s predpisi, ki veljajo v Nemčiji, so pojasnili. Glede emisij je direktor E-net okolja, ki je izdelalo okoljsko poročilo, Jorg Hodalič povedal, da bodo mejne emisijske vrednosti upoštevane, da pa bodo realne emisije nekajkrat nižje. Glede izpustov prašnih delcev so predstavniki Magne povedali, da je zaradi narave proizvodnje (lakirnice) prisotnost prahu nizka ter da tudi v fazi gradnje mejne vrednosti ne bi bile presežene. Župan občine Miklavž na Dravskem polju, ki je sosednja občini Hoče-Slivnica, Leo Kremžar je opozoril, da je treba pri vseh predvidenih vplivih upoštevati že obstoječe vplive. "Razprava je pokazala, na katerih področjih je treba še ukrepati," je dejal po obravnavi. Med drugim je izpostavil vprašanje zadostne zmogljivosti kanalizacije in že sedanje onesnaženosti zraka ter posledičnega "nalaganja" vplivov po zagonu obrata. "Nismo ne za ne proti Magni ... Če bomo dobili zagotovila, ki bodo nato izpolnjena in bodo prinesla zmanjšanje obstoječega onesnaževanja, da se bo naredil 'prostor' za Magno in vse skupaj ne bo presegalo dovoljenega, nimamo nobene težave," je dejal Kremžar. Župan občine Hoče-Slivnica Marko Soršak je ocenil, da je bila razprava pozitivna in da se ni pojavilo novih vsebinskih vprašanj. "Pojavile so se stare vsebinske stvari in stara vprašanja, ki se želijo sedaj rešiti - npr. kanalizacija, ki je stvar napak v preteklosti. Zadevo je treba rešiti, ni pa prav, da jo pogojujemo v tem postopku," je povedal. O zagotavljanju nadomestnih kmetijskih zemljišč je povedal, da se še izvajajo parcelacije na nadomestnih zemljiščih, nato bo mogoč podpis pogodb. O uporabi železnice, kar je zanimalo okoljsko organizacijo Fokus, so predstavniki Magne povedali, da so bili v stiku s Slovenskimi železnicami glede gradnje industrijskega tira in da se ob trenutno predvidenem prevozu - 168 tovornjakov za prevoz karoserij dnevno - gradnja tira ne bi izplačala. Tovornjaki, ki jih bodo uporabili za prevoz, bodo imeli najnovejše motorje euro 6 in glede na sedanji promet bo po ocenah njihov dodatni vpliv zanemarljiv, pravijo v Magni. Magna je na obravnavi predstavila tudi mnenje strokovnjaka za vpliv takšne proizvodnje na okoliško prebivalstvo, ki je zagotovil, da dodatni vpliv ne bo presegel meje relevantnosti. Glede tega vpliva je Arso za mnenje zaprosil tudi ministrstvo za zdravje, ki pa ocene še ni izdelalo. Agencija Republike... > Arso > Alpe Adria Green > Vojko Bernard > Magna > David Adam > Aleš Robnik >


Diktatura politične korektnosti “Ničesar več ne smem reči. Za dostop do vulve bom kmalu rabil pisno dovoljenje, vsak kompliment, ki ga izrečem ženski, je seksizem. Za pusta ne smem biti ne Cigan, pardon Rom, ne kurba, pardon spolna delavka, ne črnec, pardon temnopolta oseba, ne peder, pardon gej, ne Žid, pardon Jud, ne Indijanec, pardon ameriški staroselec. Da o vicih niti ne začnem,” mi je stisko nedavno zaupal prijatelj. Ali torej res ničesar več ni dovoljeno izreči? Moramo biti vedno na preži, stalno paziti, kaj nam pade z ustnic, da koga ne prizadenemo? Postajamo v svobodnem svetu neskončnih možnosti izbire vse bolj ujetniki politične korektnosti? Pomehkuženja jezika in civilizacije? Jezikovne kastracije? Postajamo v svobodnem svetu neskončnih možnosti izbire vse bolj ujetniki politične korektnosti? Pomehkuženja jezika in civilizacije? Jezikovne kastracije? Zdi se, da so odgovori pritrdilni. Da popolne, neomejene, nebrzdane svobode v jeziku (v družbi) ni. In zdi se, da so za to razlogi. Razvojno civilizacijski. Pa si za trenutek dovolimo umik od refleksnega občutka ogroženosti, ki nam je ob očitnem omejevanju svoboščin imanenten, in analizirajmo. Najprej, kdo toži zaradi omejevanja svobode govora? Kakšen je njegov položaj v družbi, pozicija moči? Nad omejevanjem nebrzdane izreke o ženskih telesih, opažam, večinoma tarnajo moški, nad nezaželenostjo nazivanja gejev s pedri heteroseksualni moški, nad prepovedjo besede niger belci, nad zmrdovanjem zaradi nazivanja s Cigani Neromi. Ni tako? (Ja, poznate Roma, ki zase pravi, da je Cigan. O tem nižje.) Vidim vzorec: pripadniki družbene večine pogosto tožijo, ker manjšina zavrača imena, ki so jih izbrali zanje. Večine na poziciji moči. Večine, ki zastavlja norme (tj. pove, kaj je normalno) našega družbenega in političnega sistema. Večine, ki se trudi zase zagotoviti dostop do čim širšega nabora temeljnih človekovih pravic in svoboščin. Naprej. Kaj sporočajo izbrana (politično nekorektna) poimenovanja? Kakšne lastnosti pripisujejo? Kakšna imena so to? Od prvega do zadnjega pejorativna. Slabšalna. Imena, ki označujejo manjvrednost. Niger. Peder. Kurba. Narkoman. Čefur. Baba. Revež. Manjvrednost vedno pomeni vsaj dvoje: podrejenost in nezaželenost. Škodljivost. Kaj naredimo s škodljivci? Kaj torej sporočamo, ko ta imena izrekamo brez dlake na jeziku? Ko prostodušno povemo “tako kot je”? Ko jih reproduciramo? Kaj sporočamo, ko se za pusta napravimo v črnca? Kako ga zaigramo? Kako prikazujemo Rome? Migrante? Kitajce? Katere njihove stereotipne lastnosti izpostavimo v pustni šegavosti in norčavosti? Če združimo: kaj se zgodi, ko to stori javna oseba, ki ima moč odločanja? Učitelj, župan, poslanec, premier? Je enako, kot če se politično nekorektno izreka “pinco pallino”? Ima enak učinek? Enako moč? Še najpomembnejše: kako politično nekorektna poimenovanja doživljajo poimenovani? Kaj doživljamo, ko nas nekdo ponižuje? Iz prve roke: boli. Ko umaknemo masko neustrašnosti in neprizadetosti, ki je naš temeljni preživetveni mehanizem, potem lahko izrečemo: boli. Nihče ne želi biti imenovan z imeni, ki ga označujejo kot družbeno zlo. Ki mu pripisujejo podrejen položaj. Položaj, iz katerega se ne more izviti in ki mu zaznamuje življenje. Ne boli užaljen ego, boli, ker je nasilje in ker je sistemsko. Mar nismo rekli, da bomo ravnali drug z drugim kakor bratje, da bomo ljubili svojega bližnjega kot samega sebe? Mar nismo rekli nikoli več? Ko človek reče boli, ni najnormalnejši odziv, da nehaš? Toženje nad trpljenjem zaradi diktature politične korektnosti se tako vse bolj zdi nostalgija po časih, ko je bilo toleriranje nasilja normalno. Izgovor za normalizacijo nasilja. Utrjevanje hegemonije večine. P.s.: Zakaj nekateri Romi sebi pravijo Cigani? Ker gre za upor proti avtomatizmu, da je Cigan zlo. Za subverzijo, ki včasih lahko pripelje do nevtralizacije izraza. Za preživetveno strategijo. Za cinizem. In predvsem, ker lahko. Ker gre za samoidentifikacijo. Sebi lahko rečem, kot želim. To je moja eksluzivna pravica. In ne pravica drugih.