Moxa in grelne vrečke – dobite tudi v Agniju | Agniyoga center - Yoga, Pilates, RYS, yoga teacher training Moxa in grelne vrečke – dobite tudi v Agniju Moxa izvira iz tradicionalne kitajske medicine, kjer se moxanje uporablja skupaj z akupunkturo. Bolj evropska oz. naturopatska različica uporabe moxe pa je, ko le to uporabljamo za razsluzevanje telesa, dovajanje energije organom in krepitev imunskega sistema. Obstajaja zeliščna moxa, ki nima skoraj nič dima in vonja, a vseeno svoje delo opravi odlično, obenem pa se jo lahko uporablja tudi v notranjih prostorih. KAKO NAM MOXA LAHKO POMAGA? Moxa telo predvsem razsluzi in okrepi, okrepi imunski sistem, organe pa prekrvavi in ogreje ter s tem dovaja toploto in energijo v telo. Kadar nas na primer zebe ali imamo hladen določen predel telesa (mnogokrat to lahko opazite, tudi pri otrocih, na ledvem predelu oz. nad trtico), takrat tam zgubljamo energijo in to ni dobro. Ta predel vedo zaščitimo, da ne bo hladen in nam energija ne bo uhajala. Tudi, ko moxate, lahko z drugo roko z otipom preverite, kje je koža hladna in kje uhaja energija. Moxanje pomaga pri številnih težavah. Moxamo lahko če imamo težave s pljuči (pljučnice, bronhitisi), ušesi (vnetja), endometriozo, miomi, cistami, učinkovita je tudi pri urogenitalnih težavah, težavah z mehurjem, jajčniki in prostato, menstruacijo, PMS-om. Uporaba se svetuje tudi pri težavah z zanositvijo, saj je lahko eden od razlogov tudi zasluzenost jajčnikov in/ali maternice oz. manjko energije v tem predelu. KAKO IN NA KATEREM PREDELU TELESA IZVAJAMO MOXANJE? Tradicionalna kitajska medicina izvaja moxanje po akupresurnih točkah, moxo pa lahko uporabljamo tudi tako, da moxamo predel, kjer so težave. Če so težave v pljučih, moxamo zadaj na hrbtu, med lopaticami, predel pljuč (prosite nekoga, da vas moxa, saj sami tja ne boste dosegli) ali predel med prsmi, če so težave z jajčniki in maternico, moxamo tisti predel trebušne votline. Glave in predela sinusov po tradicionalni kitajski medicini nikoli ne moksamo! Kadar želimo prodreti do največ organov hkrati oz. želimo okrepiti imunski sistem na splošno in specifične težave niso tako izrazite, pa se svetuje, da se moxa točko prvega hranjenja, torej naš popek. Skozi popek bo namreč energija prodrla do vseh naših organov in največ jo bo odteklo prav v predel, ki izgublja in potrebuje največ energije. Če energijo potrebujejo ledvice, jo bo največ steklo v ledveni predel, če so to jetra, k jetrom ... takrat torej moxamo predel popka. Predel popka moxamo tako, da damo v popek najprej žličko soli, prižgemo moxo (opisano v nadaljevanju) in najprej segrevamo popek, dokler ne bo sol rahlo vroča (mora biti prijetno vroča, ne prevroča). Nato se s središča segretega popka počasi premaknite navzven in moxajte predel okoli popka in trebušno votilino a pri tem pazite, da se popek ne ohladi. Ko se začne ohlajati, se vrnite in ga moxajte toliko časa, da se ponovno ne segreje. Če imate težave z menstruacijo, miomi, cistami ... moxajte tudi predel jajčnikov in maternice. Če imate v telesu veliko sluzi, vlage in hladu, lahko postane sol v popku mokra, moxa pa se vam lahko med samim moxanjem tudi ugaša, zato imejte ob sebi ogenj, da jo prižgete nazaj. Moxanje se izvaja 20 minut oz. vse dokler vam je le to udobno in prijetno. Ko boste moxali preko popka, boste krepili imunski sistem in vse vitalne organe. Moxanje urogenitalnega predela oz. predela jajčnikov in maternice, pa se toplo priporoča vsem ženskam, ki želijo zanositi, saj zasluzeni jajčniki in maternica, nimajo dovolj prekrvavitve in kisika in je zato zanositev težje mogoča. Otroke nikoli ne moxamo na golo kožo, temveč na njih vedno pustimo oblačilo, majčko, da jih slučajno ne spečemo. Zelo male otročke moxamo le predel na hrbu, med lopaticami. KAKO MOXO UPORABLJAMO? Moxo prižgemo in smo pozorni, da cigara moxe zažari (lahko o tudi malce popihamo, da hitreje zažari). Bodimo pazljivi, da nas ne speče, saj je zelo vroča. Ob sebi imamo pepelnik, kamor ves čas moxanja, skrbno otresamo pepel, ki bi nas, če pade na golo kožo, močno spekel. Ko je moxa vroča in žareča, pričnemo z moxanjem željenega predela. Z moxo se nikoli (!) ne dotaknemo kože, temveč se ji približamo na nekaj centimetrov in s hitrimi gibi zapestja (vrtečimi/krožnimi ali gor-dol ali levo-desno) premikamo moxo po predelgu, ki ga želimo okrepit in razsluzit. Če gibi ne bodo hitri, bo moxa spekla, kljub temu da se ne bo dotaknila kože. Če vam je občutek na nekaj centimetrov prevroč, povečajte razdaljo in/ali hitreje premikajte/vrtite moxo nad kožo. Med prsti jo boste verjetno najlajžje držali tako, da jo primete s palcem, kazalcem in sredincem ali da jo držite kot nalivno pero. Razen pri otrocih, ko moxanje izvajamo čez majčko, torej ne na golo kožo, da slučanjo ne pade kakšen ogorek, ki bi jih spekel, se svetuje, da se na odraslih moxanje izvaja na goli koži (a poudarjam, brez direktnega kontakta s kožo!). Željeni predel moxamo, dokler se le ta ne segreje oz. minimalno 20 minut. V tem času bomo že začutili tudi, kako vročina moxe udarja nazaj, v predel roke, s katero moxamo. Moxa terapija se lahko izvaja in se celo priporoča izvajati celo leto oz. kadarkoli v letu, ko nastopijo težave. Če imate težave s presežkom sluzi, se moxajte, ne vezano na letni čas. Za preventivo ali še močnejšo krepitev, pa je izvajanje moxa terapije še posebej priporočljivo ob enakonočju, ki nastopi meseca marca in septembra, ter vsako polno luno. Takrat en dan moxanja šteje kot 3 dni. Uporablja se jo tudi pri artritisu, menstrualnih bolečinah, bolečem želodcu, išiasu, za boleče kosti (kolena, komolce, ramena), vratna vretenca ter za sinuse (cca 20 minut – ne zaporedoma). Ponoči lahko vrečko postavimo na predel jeter. *članek je povzet iz spletne strani: or-ca.si


Ekipa U15 dodala plin na tekmi proti NK Kozje, U17 odigrali dobro tekmo z najboljšo ekipo 2. SNL - NK Kranj Ekipa U15 dodala plin na tekmi proti NK Kozje, U17 odigrali dobro tekmo z najboljšo ekipo 2. SNL U15 – jutranja telovadba, počitek v bazenu, trening in prijateljska tekma Tretji pripravljalni dan je ekipa U15 pričela z zborom ob 7. uri. Odpravili so se na jutranjo telovadbo, po telovadbi na zajtrk, nato je sledilo nekaj malega počitka ter skok v bazen. V bazenu so skakali, se tunkali, špricali in tekmovali kdo bo priplaval dlje pod vodo. Ob pol dvanajstih so opravili trening na umetni travi poleg hotela. Po treningu kosilo je sledil počitek ter priprava na tekmo. Tekmo so odigrali na Bašaniji ob 17. uri proti ekipi NK Kozje. Trener Matjaž Zagmajster sporoča, da je bila v prvem polčasu naša igra kar malce zadržana. V drugem polčasu pa so fantje dali na plin in kar dvakrat zadeli mrežo. Končni rezultat je bil 4:2 za goste. Po tekmi so se sprehodili do plaže na kratek pogovor, dan pa zaključili z dobro večerjo in zasluženim spancem. Ekipo U15 v soboto 9.3.2019 čaka še zadnja tekma proti NK Arne Tabor ob 16.45 v Bašaniji. U17 – jutranji trening, prijateljska tekma in korajžni plavalci v morju Ekipa U17 je z odličnim pristopom in željo po pozitivnem rezultatu pričela z jutranjim treningom v Babićih na igrišču z naravno travo. Poudarek je bil na moštveni taktiki in pripravi na tekmo s Koprom. Po treningu je sledilo kosilo in nato priprava na tekmo proti ekipi NK Koper. Tekma je bila odigrana ob 14. uri v Stelamarisu, kjer jih je pričakalo toplo in sončno vreme z odličnim igriščem. Ekipa NK Koper nastopa v 2. SNL in zaseda prvo mesto v prvenstveni lestvici (brez poraza). Trener David Ušlakar pravi, da so kljub premoči nasprotnika imeli dve ali tri lepe priložnosti za zadetek, vendar so bili premalo zbrani v zaključku tekme. Kljub vsemu so se dobro upirali nasprotniku in odigrali dobro tekmo. Igralci si zaslužijo pohvale za prikazano igro in borbenost kljub temu, da so tekmo na koncu zgubili z rezultatom 3:0. Jutri jih čakajo nove aktivnosti s treningom in tekmo proti močni ekipi Arne Tabor, ki nastopaa v 2. SNL in zasedajo drugo mesto na tekmovalni lestvici. Odzivi staršev – navijačev Našim nogometašicam in nogometašem navijači sporočajo, da jih niso pozabili. Dominik pravi: »Bravo! Vse pohvale igralcem in trenerjem ! Keep pushin’ pomeni – dobro igrajteše naprej :). » Matjaž piše: »Želim vam dobre treninge, uspešne prijateljske tekme, predvsem pa uživajte.» Najbolj pogumni fantje so po tekmi zaplavali kar v hladnem morju! 🙂 Odlično vzdušje na treningih in prva zmaga na prijateljski tekmi Napeta tekma skupine U12/U13/U14 z ekipo NK Maribor Tabor Ste na pravem mestu, če vas zanima najnovejše dogajanje nogometašev nogometnega kluba Kranj. Ekipa U9 v novi postavi, prvi turnir že v začetku septembra Otroška nogometna šola Bojana Jokića Še zadnja odlična tekma za starejše cicibane Na vročem terenu ekipa U13 dosegla novo zmago Še zadnje tekme za ekipi U13 in U14 Maja na Člansko moštvo se pripravlja na pomladanski del sezone Mirko Draksler na Člansko moštvo se pripravlja na pomladanski del sezone mlajši dečki (4) Top novice (5) Vse pravice pridržane 2019 © Nogometni klub Kranj


Nasmejani tudi v torek! Metelkova mesto: Klub Gromka ob 20:30: KiborgSpužva Büking: BIRDS IN ROW (FRA) + CANYON OBSERVER Avtonomna tovarna Rog: Galerija Zelenica 19:00: Otto Urpelainen in Häymäs Tuokkinen - Druga Špica 19:00 Odprtje 19:30 Prezentacija 20:30 Začetek sprehoda, čas sprehoda bo trajal manj kot eno uro Glasba izven: Balassijev Inštitut ob 17:00: Koncert učencev Glasbene šole Vodnikova domačija Vse učence na violi oziroma na klavirju spremlja njihov mentor Laslo Babinski. Brez vstopnine Tobačna mesto ob 20:00: MIXTAPE ft. Marina Martensson + open mic PS: Mixtape je odprta skupnost ustvarjalcev z enotno vizijo - glasba združuje - katere člani so še Anže Vrabec, Miha Koretič, David Morgan, Martin Rošer in Jure Kolšek. Brez vstopnine Cankarjev dom Gallusova dvorana ob 20:00: Carmen manet Zborovsko petje Vstopnina: 14, 17, 20, 24, 12 EUR Teater, razstave, predavanja...: Cirkulacija 2 ob 19:00: Teleskopiranje MGL (Veliki oder) ob 19:30: Vse o ženskah Komedija 10KA klub smeha ob 20:30: Tretji predizbor: bob išče svežo faco #3 Stand up vstopnino časti bob! SOHO Ljubljana ob 21:00: Kila_O Brechta - Gledališki dododek KILA_O BRECHTA (avtorski projekt po motivih Kupovanja medenine Bertolta Brechta) Za zaposlene in študente AGRFT je vstop prost, cena vstopnice za izven je 5 eur. - - - Kino Šiška: letni vrt ob 16:00: 55. LJUBLJANSKI BAZAR STRIPOV sejem stripov vstop prost Komuna ob 20:00: stripolis, STRIP V ŽIVO: HARDFUCKERS vstop prost MGLC ob 18:00: Vodstvo po razstavi David Lynch, Ogenj na odru Torkova vodstva po razstavi ta torek prevzema filmski publicist Stojan Pelko. Vstopnina: 5 EUR, 2.5 EUR Vodnikova domačija od 18:00: Nastop tandema Miživangavski Nastop avtorskega tandema Miživangavski – Žiga X Gombač in Ivan Mitrevski Nastop avtorskega tandema Miživangavski – Žiga X Gombač in Ivan Mitrevski Vabimo male in velike, da se nam pridružite pod krošnjami Vodnikove domačije na druženju s pisateljem Žigo X Gombačem in ilustratorjem Ivanom Mitrevskim. Zase pravita, da ju je v ustvarjalni dvojec povezal nihče drug, kot legionar Primus. To je bil rimski legionar (dokaj znan v svojem času), ki se je pred mnogimi leti mudil v naših krajih, se pretepal z barbari, ustanavljal mesta ter celo napisal učeno razpravo o bobu in o njegovi vlogi v sodobnem vojskovanju. Na koncu se je zarotil celo proti pokvarjenemu cesarju in se ... no, njegova zgodba je zanimiva in prepletena, delcek pa jo boste morda odkrili tudi z nami. Žiga in Ivan sta skupaj ustvarila mnoge knjige na temo zgodovine in tudi nekaj knjig z drugačno tematiko. Njuno zadnje skupno delo je lična slikanica z naslovom Moja abeceda. Za avtorski tandem Miživangavski je značilen zelo izrazit avtorski izraz, ki združuje strokovno podprte podatke s humorjem. Ter dejstvo da eden izmed njiju zna risati in eden pač ne. Brez vstopnine Zgodovinski atrij, Mestna hiša ob 19:00: Dragica Čadež: TIHOŽITJE Brez vstopnine Trubarjeva hiša literature ob 20:00: Schnitzler. Anatol (gledališka predstava) Kinoteka: Festival migrantskega filma 19:00 Zamuda + Vrnitev Projekciji sledi pogovor z avtorji obeh filmov. 21:30 Panah, Ahmad Bahrami, Iran, 2017, digitalni format, 77', sp Kinodvor: 18:45 Stalinova smrt (The Death of Stalin), Armando Iannucci / Velika Britanija, Francija / 2017 / 107' Mala dvorana ob 20:00: Šum Balkana, Boris Petkovič / Slovenija / 2017 / 75' Kinodvorišče ob 21:30: Grace Jones (Grace Jones: Bloodlight and Bami), Sophie Fiennes / Velika Britanija, Irska / 2017 / 116' V prisotnosti režiserke Sophie Fiennes. Komuna: 18:30 Ljubiti Pabla (Loving Pablo), Fernando León de Aranoa, biografska kriminalna drama, Španija, Bolgarija, 123' 20:45 Oceanovih 8 (Ocean's 8), Gary Ross, akcijski komični kriminalni triler, ZDA, 110'


Proces institucionalnih reform Evropske unije je imel več pomembnih korakov: Pogodbo iz Nice (začela veljati 1. februarja 2003), konvencijo o prihodnosti Evrope (zaključena julija 2003), medvladno konferenco 2003/2004 (oktober 2003–junij 2004) in Evropsko ustavo (podpisana oktobra 2004). Po zavrnitvi Evropski ustave v Franciji in na Nizozemskem leta 2005 in dvoletnem obdobju za premislek so se voditelji EU 23. junija 2007 dogovorili o mandatu nove medvladne konference. Naloga te medvladne konference je bila, da do konca leta 2007 pripravi pogodbo o reformi. Evropski svet je 19. oktobra 2007 na neformalnem zasedanju v Lizboni sprejel končno besedilo pogodbe, ki ga je pripravila medvladna konferenca. Voditelji držav in vlad 27 držav članic Evropske unije so Lizbonsko pogodbo podpisali 13. decembra 2007. Pogodba je začela veljati 1. decembra 2009. Vsi koraki, ki so vodili k novi pogodbi, so podrobneje predstavljeni v časovnem poteku reform.


source: CulturaX

text: Globlji pogled v MERKURJEVO retrogradnost | Astrosens - Astrohealing, Astrologija in Energijska psihologija Globlji pogled v MERKURJEVO retrogradnost Merkur je planet, ki je najbližje Soncu in se od njega nikoli ne oddalji za več kot 28°. V astrologiji vlada sistemom komunikacije, razmišljanju, mentalni aktivnosti, odločanju, ... pa tudi vsakdanjim stvarem med katere štejemo sredstva komunikacije, prevozna sredstva, izobraževanje, informativne medije...ter delom telesa kot so pljuča, dihalni organi, roke... Merkur je vladar Dvojčkov in Device, v teh dveh znamenjih se njegovo delovanje najbolje izraža, saj je Dvojček znamenje njegovega doma, v znamenju Device pa se nahaja v visokem dostojanstvu (egzaltaciji). V Ribah je Merkur v svojem padu, v znamenju Strelca pa v izgonu in takrat so njegove osnovne značilnosti malce drugače obarvane. Planet Merkur tako zajema vse kar se v nas dogaja in način kako to sporočam drugim ljudem okrog nas. Sam planet Merkur je izjemno hiter, kot so tudi naše misli kajneJ, pa tudi malce neobičajen, nenazadnje vlada dvema znakoma zodiaka, ki predstavljata človeško bitje – Dvojček in Devica. Zelo zanimiv je tudi astronomski vidik Merkurja: Njegovo leto namreč traja 88 naših dni. Po svoji orbiti potuje z hitrostjo 48 km/h. Merkurjev dan traja 59 zemeljskih dni. V svojem letu naredi obrat in pol. Merkurjev vikend traja 4 leta. Je suh in brez atmosfere. Dnevna temperatura je + 430° C. Nočna temperatura pa – 180° C. Merkur sicer samo navidezno potuje retrogradno 3-4 x letno, kar vsakokrat traja okrog 3 tedne. Za lažje razumevanje njegove retrogradnosti si lahko predstavljamo sebe med vožnjo avtomobila. Zakaj in kdaj zapeljemo vzvratno? Ko smo opazili, da nismo na pravi poti. Tako nas tudi Univerzum resetira nekajkrat na leto, da nas usmeri na pravo pot, ne pa da nam povzroča težave in probleme. Včasih je potrebno naše prehitro delovanje, naš prehiter tempo skozi življenje malce zaustaviti. Da sploh pogledamo kam potujemo, kako potujemo, s kom potujemo in zakaj smo ravno na tej poti. In potrebno je, da občasno naredimo revizijo, da upočasnimo tempo, da levo (logično) polovico možganske hemisfere umirimo in obudimo desno polovico (intuitivno plat). Za to pa je potrebno, da se najprej upočasnimo – ustavimo svoje vozilo saj šele takrat lahko zapeljemo vzvratno. Umirjeni postanemo tudi tišji in takrat lahko zaznamo »glas« intuicije. V času, ko je Merkur v svojem navideznem retrogradnem gibanju, deluje podobno kot bi bil postavljen v znamenju Rib ali v astrološki 12. hiši. Deluje torej ravno nasprotno od običajnega. In zato se včasih počutimo zmedeno, nejasno, neodločno ali pa prehitro in površno razmišljamo, ker smo preveč pod vplivom čustev. Univerzum vedno deluje v naše največje dobro, le prepoznati je potrebno njegovo sporočilo, ki ga pošilja preko vibracij planetarne energije in celotnega vesolja. Ne obstaja dobro in slabo, to je samo način percepcije, ko nekaj primerjamo z drugim. V resnici pa samo je. In tudi Merkurjeva retrogradnost samo JE. Ko spoznamo in vemo kako deluje jo lahko izkoristimo za velik napredek in osebni razvoj. Raje retrogradnost sprejmimo, objemimo in se vprašajmo, čemu nam služi. Vsako vprašanje pa že vsebuje odgovor, kajne! Torej služi nečemu in je koristna. V času retrogradnosti imamo čudovito priložnost za intuitivnost, revizijo in spajanje logike in vizije, saj sta to le dva pola iste vsebine. Celovitost in višje stanje zavesti pa nastane, ko spojimo nasprotja, ko spojimo logiko z intuitivnostjo, predalčkanje s celovitim pogledom, fizično in psihično zdravje, delo in počitek....Ravnovesje med polaritetami pa predstavlja zdravje v vsakršnem smislu.


Gospodinjstva v četrtletju izboljšala finančni položaj


source: fineweb

text: »Želim vam povedati (in to lahko poveste vsej vesoljni Sloveniji), da je knjiga Mit o podjetniku po mojem mnenju NAJBOLJŠA knjiga za podjetnike, kar mi jih je prišlo pod roke, in prebrala sem vsaj 50 knjig s tega področja. Najboljši čas za branje je, ko imamo svojega posla vrh glave in smo polni misli: »Tega se ne grem več!« Mislim, da jo bom morala spet vzeti v roke... J. Najpomembnejši nauk iz knjige, ki sem ga dobila, je, da ni treba biti popoln in da se vedno da kaj narediti. RES OD SRCA PRIPOROČAM!«


ZA VROČE POLETNE DNI (4)


source: wikipedia

text: 1946 (MCMXLVI) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Dogodki 10. januar - prvo zasedanje Organizacije združenih narodov v Londonu. 11. januar - Enver Hoxha razglasi Socialistično ljudsko republiko Albanijo s seboj kot predsednikom vlade. 16. januar - Charles de Gaulle odstopi s položaja vodje začasne francoske vlade in kasneje še s položaja predsednika Francije. 31. januar - razglašena je prva ustava Federativne ljudske republike Jugoslavije, ki po modelu sovjetske ustave vzpostavi šest federativnih republik. 1. februar - Norvežan Trygve Lie je izbran za prvega rednega generalnega sekretarja OZN. 14. februar - na Univerzi Pensilvanije predstavijo ENIAC, prvi programabilni računalnik. 24. februar - Juan Peron je izvoljen za predsednika Argentine. 5. marec - Winston Churchill v enem od svojih govorov prvič uporabi izraz »železna zavesa« v kontekstu sovjetske prevlade v Vzhodni Evropi. 19. marec - Francoska Gvajana, Guadeloupe, Martinique in Réunion postanejo prekomorski departmaji Francije. 22. marec - Jordanija postane neodvisna država (pod imenom Transjordanija). 17. april - Sirija je priznana kot neodvisna država. 18. april - Združene države Amerike uradno priznajo Titovo vlado v Jugoslaviji. 2. junij - Italijani na referendumu odločijo o preoblikovanju države v republiko; prvič v zgodovini Italije lahko volijo tudi ženske. 4. julij - Filipini postanejo neodvisna država. 5. julij - v Parizu je prvič naprodaj bikini. 16. oktober - vojni zločinci, obsojeni v Nürnberških procesih, so usmrčeni na vešalih. 12. december - OZN prekine diplomatske stike s Francovo vlado v Španiji in svetuje članicam naj storijo isto. 31. december - sprejeta odločitev o gradnji termoelektrarne Velenje II (danes Termoelektrarna Šoštanj) v Šaleški dolini. Rojstva 6. januar - Syd Barrett, britanski glasbenik († 2006) 22. januar - Malcolm McLaren, britanski glasbenik in menedžer († 2010) 23. januar - Boris Berezovskij, ruski mogul († 2013) 21. februar - Alan Rickman, angleški igralec in režiser († 2016) 22. februar - Vsevolod Ivanovič Saharov, ruski filolog, pisatelj, kritik 12. marec - Liza Minnelli, ameriška filmska igralka in pevka 25. marec - Daniel Bensaid, francoski filozof in politični aktivist († 2010) 22. april - Jurij Malovrh, slovenski politik, poslanec in prometni inženir 30. april - Karl XVI. Gustav, švedski kralj 7. maj - Gerardus 't Hooft, nizozemski fizik, nobelovec 6. julij - George W. Bush, ameriški politik 5. september - Freddie Mercury, angleški glasbenik († 1991) 12. september - Jernej Kozak, slovenski matematik 20. oktober - Elfriede Jelinek, avstrijska pisateljica, dobitnica nobelove nagrade za literaturo 16. november - Jo Jo White, ameriški košarkar 5. december - José Carreras, španski operni pevec 12. december - Emerson Fittipaldi, brazilski dirkač Formule 1 Smrti 2. januar - Avgust Pavel, slovenski pesnik, pisatelj, etnolog, jezikoslovec, literarni zgodovinar, učitelj in muzeolog na Madžarskem (* 1886) 26. januar - Adriaan van Maanen, nizozemsko-ameriški astronom (* 1884) 24. marec - Aleksander Aleksandrovič Aljehin, ruski šahist, (* 1892) 21. april - John Maynard Keynes, angleški ekonomist (* 1883) 3. junij - Mihail Ivanovič Kalinin, ruski boljševik, politik (* 1875) 5. avgust - Werner Kolhörster, nemški fizik (* 1887) 13. avgust - Herbert George Wells, angleški pisatelj (* 1866) 17. september - sir James Hopwood Jeans, angleški matematik, fizik, astronom (* 1877) 16. oktober - Alfred Rosenberg, nemški nacistični uradnik in rasistični ideolog (* 1893) 19. december - Paul Langevin, francoski fizik (* 1872) Nobelove nagrade Fizika - Percy Williams Bridgman Kemija - James B. Sumner, John Howard Northrop, Wendell Meredith Stanley Fiziologija ali medicina - Hermann Joseph Muller Književnost - Hermann Hesse Mir - Emily Greene Balch, John Mott


text: Krepitev občutka pravičnosti? | MLADINA.si Krepitev občutka pravičnosti? Cerarjeva vlada je navdušila, ko se je odrekla uklonilnemu zaporu. Zdi se, da ga zdaj ponovno uvaja, pod drugim imenom. Novi blok centralnega zapora na Dobu, kjer zaporno kazen prestajajo obsojeni na večletne zaporne kazni Sredi julija je minister za pravosodje Goran Klemenčič potrdil, da uklonilnega zapora ne nameravajo ponovno uvesti, čeprav je ustavno sodišče to možnost dopustilo. A je hkrati dodal, da je sprememba zakona o prekrških v zelo zgodnji fazi in da je »trenutno o obstoju ali neobstoju političnega konsenza za odpravo uklonilnega zapora preuranjeno govoriti«. Svarila nismo vzeli dovolj resno, dopolnjeni predlog sprememb zakona o prekrških predvideva uvedbo »nadomestnega« zapora. Je res bistveno, kako ga imenujemo? Ni zapor pač zapor?


SUBRINA CREME COLOR barvna krema 48 konjak - Barve - Click2Chic.si Oranžna barvna krema za lase s keratin kompleksom Subrina Creme Color je barva za lase, ki zagotavlja: lepe, izrazite in bleščeče barvne nianse, naraven videz obarvanih las, negovane lase z izjemnim leskom (keratin kompleks krepi lasno strukturo), optimalno prekrivanje sivih las, dolgotrajno obstojnost barve na laseh. * Rok uporabe je podaljšan do 12/2020. Nasveti: Pri prvem barvanju oziroma barvanju celotne dolžine las uporabite 1 tubo. Pri ponovnem barvanju oziroma barvanju izrastka zadostuje polovica tube. Umivanje las pred barvanjem ni potrebno. Barvno kremo nanesite na suhe lase. Mešanico barvne kreme pripravite točno po navodilih. Uporabite jo takoj in ne shranjujte ostankov. Če imate trajno skodrane lase, naj bo presledek med trajno in barvanjem vsaj 1 teden. Priprava barve in čas delovanja: Za pripravo barve uporabite Subrina barvno kremo in barvni razvijalec (Hydrogen Cream), količine so razvidne iz tabele. Barvno kremo Subrina iztisnite iz tube v skodelico iz plastike, stekla ali porcelana. Dodajte ji ustrezno količino barvnega razvijalca ter zmešajte s čopičem, da dobite enakomerno, gladko kremo za nanašanje na lase.1. Barvanje celotne dolžine las – prvo barvanje. Pri prvem barvanju začnite nanašati barvno kremo na zatilju in sicer 3 cm od lasišča do konic. Šele po 5-10 minutah namažite lase pri korenu. 2. Barvanje izrastka-Pri ponovnem barvanju začnite nanašati barvno kremo na zatilju samo na izrastek. Nekaj minut pred koncem barvanja ovlažite konice las z malo vode in prečešite barvo še na konice. . Če je barva na konicah bolj sprana in potrebna večje osvežitve, si za ta namen posebej pripravite mešanico barvne kreme in 3 % Hydrogen cream v razmerju 1 : 2. 3. Barvanje s specialno svetlo blond niansami – istočasno svetlenje in barvanje. Pri specialno svetlo blond niansah (10/1, 20/2, 50/5) nanesite barvno kremo nekoliko debelejše. Pri barvanju izrastka pazite, da barvno kremo nanesete najprej natančno samo na izrastek. Po končanem delovanju kremo razčešite po celotni dolžini las. 4. Zaključni postopek-Po končanem delovanju sperite barvno kremo najprej z vodo, nato lase šamponirajte, dobro sperite in obvezno uporabite Subrina balzam za barvane lase. Opozorila: Barvila za lase lahko povzročijo resne alergicne reakcije. Preberite in upoštevajte navodila. Ta izdelek ni namenjen za uporabo na osebah, mlajših od 16 let. Začasni tatu s črno kano lahko poveča tveganje za alergije. Ne barvajte si las, če:


text: Iskana beseda: zlatko 22. 10. 19 T.V. VIDEO: Zlatko pravi: Bodi dober, bodi kul Pretekla nedelja je bila za raperja Zlatka zelo pomembna. Predstavil je novo skladbo s plošče Julijan Mak, ki jo bo zaznamoval duh Ivana Cankarja. 16. 8. 19 C.L. ZVEZDE, LADY 18. 2. 18 C. L., Zvezde Raper Zlatko se z družino spet seli V osmih letih, odkar ima družino, se slovenski raper Zlatko seli že tretjič, a kot pravi, ne dokončno. 10. 7. 17 revija Zvezde Zlatko bo dopustoval na kmetiji Zlatko je ubogal otroke. 15. 4. 17 j.u. Vse najboljše, Zlatko! 4. 2. 17 Žana Kapetanovič/Zarja Zlatko Čordić: Uživam (preprosto) življenje Raper Zlatko najraje kuha nove glasbene projekte, v kuhinji pa se ne znajde najbolje. Mojster je le za pripravo hrane na žaru. Vendar pa nadvse uživa, ko z njim za mizo sedijo njegova tri dekleta in sinček. 9. 9. 16 A.ML. 21. 12. 15 T.V. VIDEO: Zlatko se je na referendum odzval s spotom Za raperja Zlatka sta ljubezen in zdrav odnos dve izmed najpomembnejših vrednot. 8. 12. 15 T.V. Pomagajte Najdi do prvih korakov Humanitarna organizacija Športno humanitarno društvo Vztrajaj - Never give up, prireja 9.12.2015 ob 17:30 uri v Kinu Bežigrad prav poseben dobrodelni dogodek Pomagajmo Najdi do njenih prvih korakov.


Zamaskiran moški s sekiro oropal bencinski servis | Mariborinfo.com Zamaskiran moški s sekiro oropal bencinski servis Uredništvo 2. Februar 2018 08:24 v Kronika Po prvih podatkih naj bi ropar v bencinskem servisu nakradel za 1300 evrov gotovine, nato pa zbežal. S strani delavke na bencinskem servisu v Murski Soboti so bili policisti ob 01.44 obveščeni, da je neznani zamaskiran moški vstopil v prodajalno in od trgovk zahteval denar. Grožnjo je podkrepil z manjšo sekiro, ki jo je imel pri sebi. Neznanec je pobral denar iz blagajn in kraj zapustil. Po besedah policije se za neznancem intenzivno zbirajo obvestila v smeri njegovega odkritja. Storilec je suhe postave, visok okrog 180 centimetrov, oblečen v črne trenirka hlače in črno jakno. Na glavi je imel črno pokrivalo z izrezom za oči. Obut je bil v sive čevlje in uporabljal je sive delavske rokavice. Manjša sekira, katero je držal v roki, je imela leseni ročaj, kovinski del sekire je bil rdeče barve. Po prvih podatkih je iz blagajne odtujil okrog 1300 evrov. Policisti prosijo vse, ki bi karkoli vedeli o tem dejanju ali o storilcu, da nam to čimprej sporočijo na interventno telefonsko številko 113, na najbližjo Policijsko postajo ali na anonimni telefon policije 080 1200. FOTO in VIDEO: S pištolo oropal banko na Turnerjevi, že drugi primer v isti banki letos #osumljenca Prijeli roparja, ki sta januarja oborožena oropala župnišče Mariborski policisti ujeli tujca, ki sta zaradi ropa iskana v Italiji Eva Bozic je objavil/a ZAOSTRITEV UKREPOV: Od polnoči prepoved gibanja izven občine stalnega ali začasnega prebivališča


Taurus gume - Taurus prodaja pnevmatik Vse znamke > Taurus Nakup Pnevmatik Taurus Taurusova zgodovina sega vse do konca 19. stoletja. Skoraj sto let je obstajala pod imenom Madžarska tovarna izdelkov iz gume. Podjetje se je leta 1973 preimenovalo v Taurus, Podjetje za proizvodnjo izdelkov iz gume, kot znamko pa so poimenovanje uporabljali že od leta 1913. Medtem ko je na prehodu iz 19. v 20. stoletje na cestah bilo komaj 10 vozil, se je leta 1910 na cestah prevažalo več kot 500 „motornih kočij, kočij za več oseb z motorje, tovorni avtomobilov in motornih koles”. Zato so od 1920-ih let začeli s proizvodnjo avtomobilskih pnevmatik, ki so temeljile na lastnem patentu proizvodnje. Leta 1996 je prešla v last Michelin, pa čeprav poteka proizvodnja dandanes v Srbiji, je ime lastnika garancija za kakovost. Če je cilj ekonomična, a avtomobilska pnevmatika zanesljivega proizvajalca, je Taurus izvrstna izbira. Serija pnevmatik Taurus POPGOM vam želi predstaviti celotno serijo pnevmatik Taurus. Na naslednjih povezavah lahko najdete vse podrobnosti, ki jih potrebujete. Ali se zanimate za nakup pnevmatik Taurus? POPGOM vam bo pomagal izbrati pnevmatike, ki so najbolje prilagojene zahtevam vašega avtomobila. Taurus Winter Nasvet strokovnjaka : Winter 601 Nasvet strokovnjaka : SUV Winter Nasvet strokovnjaka :


Za koga? Za Slovenijo! Avtorsko zasnovano besedilo, ki ga gledamo, še bolj pa poslušamo v uprizoritvi ONI (nastala je v produkciji Ekvilib Inštituta, premiera je bila 9. junija v Mini teatru), bi lahko funkcioniralo tudi kot bralna uprizoritev ali radijska igra. S tem ne mislimo nujno, da je njegova forma preveč literarna ali premalo gledališka, ampak, da je tekst podložen s premišljeno in kompaktno, a obenem rahločutno dramaturško izpeljavo. Kot potuhnjena kemijska reakcija se pasivna agresija najprej še nevidno 1ff8 plazi izpod običajnih opravkov vsakdana, vse dokler ob serijskem naraščanju frustracij in konstruiranem ustvarjanju sovražnikov, ne izbije na dan vsej svoji nasilni, ksenofobni (samo)destrukciji. Lastno zavoženo življenje je vedno najboljši eksploziv za izničenje in onemogočanje še tudi drugih. V besedilu se format monologa vzpostavi kot modus operandi, princip monološkosti pa je hkrati tudi politično-umetniški statement scenskega dogodka kot takega. Metoda uprizarjanja ni zgolj kopiranje neke prejšnje, je zavestna idejna odločitev režiserja Žige Divjaka, ki s to uprizoritvijo nadaljuje in razvija tako estetiko kot tematiko, ki ju je lani načel že v svoji študentski produkciji AGRFT Tik pred revolucijo: Kako sem postal terorist. Kako se zasebno, javno, kot posamezniki in kot narod (ne)odzivamo na t. i. begunsko krizo, na porast migracij in siceršnjo globalno politično situacijo, ki jo nadzira ultimat vojne, je centralno izhodišče, ki ga Divjak, zdaj lahko že rečemo, konsistentno vpeljuje v svoj avtorski izraz. Pisava in govorica v uprizoritvi ONI učinke dramskega-dramatičnosti-drame ne iščeta v neposrednih odrskih situacijah, akcijah, dialogih ali fizičnih konfliktih, vse te sestavine začrtata znotraj kolobarjenja petih monologov, kjer se skozi vsebino, naracijsko dinamiko in psihoanalitično vzdušje nabirata zlovešča slutnja in suspenz, kjer je samo še vprašanje, kdaj bo počilo. Kje se bo zgodil urez v na videz docela običajno, vsakdanjo bivanjsko dinamiko peterice slovenskih državljanov, ki jim že ob tako ali drugače nerealiziranih življenjih zdaj po novem in za povrh vsega preti še vdor tujega in odvečnega na njihov teritorij. Na račun monološke strukture je navidezna statičnost tisto, kar na prvi pogled zaznamuje odrski sistem in njegov prostor dogajanja: sočasno opazujemo različne prostorske markacije, ki navzven delujejo kot ločena gospodinjstva, a bi morda, zakaj ne, metaforično lahko učinkovale tudi kot enoten prostor, kot eno povprečno stanovanje, v katerem živi pet otopelo odtujenih posameznikov. A ta dodatna dimenzija prispodobe za razumevanje celote ni ključna. Na prvem mestu gre za nekakšno ambientalno lepljenko, natrpano bivanjsko polifonijo, temelječo na principu jukstapozicije. Ali se liki psihološko čistijo in izpovedujejo nam, samim sebi ali simbolnemu/abstraktnemu naslovniku, ni toliko pomembno, gradi se na učinku principa reprezentacije – izčrpujočem nizanju izpovedi/pričevanj. Osebe se sprva med seboj ne vidijo, ne zaznavajo, ne komunicirajo, ampak v slogu trdega individualizma izolirano od drugih v preklopih (terapevtsko) razčlenjujejo svoja ne več življenja, zdaj že životarjenja. Kar jih proti koncu medsebojno integrira, niti približno ni njihova brezupna socialna lega in posledična morebitna medosebna solidarnost, zveže jih vzajemni srd proti tujcem (prebežnikom), ogroženi in zamorjeni v njih zazrejo idealnega krivca za njihovo bedo. V poenoten korpus jih spne vzajemni nacionalistični gnev. Nestrpnost in sovraštvo kot vselej najboljše sekundno lepilo. Pušeljc Slovencev se sicer glasi takole: falirani ekonomist, ki ždi in anemično zre v televizor (Tines Špik); nesamostojna študentka brez diplome, ki se duši v utesnjenosti lastne družine (Sara Gorše); brezdelni in neperspektivni mladenič, živeč ob avstrijski meji, sicer pa predvsem zraščen z računalniškim monitorjem (Gregor Prah); skoraj tridesetletno, zagrenjeno dekle iz podnajemniške garsonjere, zmozgano od negotovega delovnega razmerja v Zari (Miranda Trnjanin); ločenec, do vratu zapufan »ekonomski migrant« v Avstriji, ki sta ga zapustila žena in otrok (Iztok Drabik Jug). Slaba slika (slovenskega) sveta, ni kaj, a nič slabša od realnosti same. Njihovi značaji so skupek izkušenj ali položajev, s katerimi se ni težko identificirati, statusno in generacijsko raznovrstno so razvrščeni z namenom, da ustvarijo reprezentativni model populacije, v katerem se prej ali slej stopimo s kakšno njihovo eksistencialno stisko, naj bo ta finančne, ljubezenske, karierne ali družinske narave. A tisto, kar te posameznike naredi zares tragične, niso njihove življenjske tegobe in zasebne brezizhodne situacije, ampak labilni, z virusom medijske manipulacije okuženi osebnosti profili. Če najprej z nevzdržno zagrenjenostjo pljuvajo in udrihajo po lastnem državnem sistemu, kolnejo čez socialni in pravniški ustroj (se pravi, res hudo sranje od države vse skupaj), pa se nato izkaže, da vendar spet ni tako zelo hudo, da bi vso to zgrešeno politiko prepustili tujcem. Skratka, naj se tekmovanje, kdo je bolj ubog in prikrajšan – oni ali mi? –, prične. Iracionalni zaščitniški nagon in sila strahu prej zanje diskriminatorno državo nenadoma spreobrne v njihov nacionalni ponos, zdaj jo bodo, brez večjega razmisleka, kot njeni avtentični prebivalci za vsako ceno branili pred invazivnimi (tuje kulturnimi) posegi in tako ohranili njen avtohtoni demografski ekosistem. Gledamo njih, teh pet fiktivnih primerkov, a v bistvu gledamo sebe – skico lastnega nacionalnega portreta. Ta optika samoprepoznavanja ni vsiljiva, direktna ali obsojajoča, a iz odra v avditorij se pretaka postopoma, neopazno in proti koncu nad nami zalebdi kot neodpravljiva kolektivna koprena. Dobrodošli v skladovnici psihopatologije Slovenije; republike, ki jo sovražimo, ko ona nas ne ljubi, in jo ljubimo, ko ona sovraži druge.


text: Outils d'accessibilité Outils Sélecteur de langues Left navigation Additional tools Evropska komisija Sporočilo za medije Bruselj, 25. septembra 2013 Uspeh evropskega gospodarstva odvisen od trdne industrijske baze Medtem ko se je učinkovitost industrije ustalila, se je njen delež v BDP EU zmanjšal. Lani je znašal 15,5 %, letos poleti pa 15,1 %. Poročili o industrijski konkurenčnosti, ki jih je danes objavila Evropska komisija, poudarjata, da so države članice izboljšale poslovno okolje, izvoz in trajnost. Vendar številne težave ostajajo. Razkorak med industrijsko najbolj konkurenčnimi državami in tistimi s slabšimi rezultati se ne zmanjšuje. Poleg tega se v skoraj vseh državah članicah povečujejo stroški energije, kar prispeva k deindustrializaciji Evrope. Velike ovire predstavljata tudi otežen dostop do financiranja in zmanjšanje naložb v skoraj vseh državah članicah. Da bi evropska industrija spet zaživela, je treba znatno izboljšati učinkovitost javnih uprav ter povezave med šolami in podjetji. Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za spodbujanje inovacij blizu trga. Evropa 2020 je strateški okvir EU za rast. Komisija redno predstavlja pobude na različnih področjih, da bi ustvarila rast in delovna mesta. Podpredsednik Evropske komisije Antonio Tajani je danes poudaril, da Evropa za izpolnitev ciljev strategije Evropa 2020 potrebuje trdno industrijsko bazo. Proizvodnja lahko pozitivno vpliva na druge dele gospodarstva, zlasti na skupno produktivnost. Industrija predstavlja 80 % zasebnih inovacij, tri četrtine izvoza in pomemben delež novih delovnih mest. Podpredsednik Evropske komisije in komisar za industrijo in podjetništvo Antonio Tajani je povedal: „Do cilja 20 % leta 2020, ki si ga je Komisija zadala leta 2012, je še dolga pot. Komisija je sprejela več pobud, da bi se odzvala na visoke stroške energije, zapleten dostop do kreditiranja, zmanjšanje naložb, pomanjkljive spretnosti in birokratske postopke. Še letos jeseni bomo predstavili pobudo za industrijo, s katero bomo nadalje spodbudili ukrepanje na tem področju. Ta pobuda, sprejeta pred zasedanjem Evropskega sveta februarja 2014, naj bi znatno okrepila rast in konkurenčnost v industriji. Komisija bo v naslednjih nekaj tednih svoj prispevek predložila Evropskemu svetu.“ Stanje evropske industrije Vsi deli gospodarstva se spopadajo z zaskrbljujočimi trendi na področju produktivnost in zaposlovanja. Produktivnost EU v primerjavi z Združenimi državami spet zaostaja, brezposelne pa je še vedno 11 % evropske delovne sile. Industrija je utrpela še zlasti veliko škodo, saj je izgubila več kot 3,8 milijona delovnih mest. Glavni rezultati obeh poročil so: Pozitivne točke: Pomanjkljivosti: Poročili predlagata naslednje prednostne naloge: Sektorska razsežnost pristopa EU k industriji Evropa je vodilna v svetu v več industrijskih sektorjih, od katerih večina vključuje raznovrstne vrednostne verige, ki povezujejo krovna ter številna mala in srednja podjetja. Komisija je že predlagala niz političnih ukrepov za strateške sektorje, kot so avtomobilski sektor, jeklarstvo, varnost in obramba. Ozadje Industrijska politika bo naslednjih šest mesecev visoko na dnevnem redu EU. Svet za konkurenčnost bo 26. in 27. septembra kot uvod pred zasedanjem Evropskega sveta februarja 2014 začel politično razpravo o industrijski konkurenčnosti in rasti, ki bo enkratna priložnost za opredelitev načina podpiranja gospodarske rasti in realnega gospodarstva na najvišji politični ravni. Več informacij: MEMO/13/815: Poročilo o konkurenčnosti 2013: brez industrije ni rasti in delovnih mest MEMO/13/816: Industrijska konkurenčnost držav članic EU: dosežen napredek, vendar številni izzivi ostajajo


text: Množični protest proti levičarski italijanski vladi | Ripost News Množični protest proti levičarski italijanski vladi 2019. október 29. 21:59:45 Zelo spoštujem Viktorja Orbána in z veseljem se vedno pogovarjam z njim in ga štejem za prijatelja - je Silvio Berlusconi povedal madžarskemu časopisu na protivladni demonstraciji v Rimu. Dvesto tisoč ljudi je v soboto v Rimu protestiralo proti levičarski italijanski vladi. Voditelji desnih strank so ostro kritizirali koalicijo Gibanja petih zvezd in Demokratične stranke. Matteo Salvini je dejal, da bodo najprej zmagali v provincah, nato pa tudi v državi. Protivladne demonstracije pod imeni treh italijanskih predsednikov desnih strank Giorgia Melonija (italijanski brati – FdI), Silvija Berlusconija (Forza Italia) in Mattea Salvinija (Liga) so potekale v soboto. Dvesto tisoč Italijanov na trgu sv. Janeza in avenije v rimskem Lateranu zahteva demokratično volilno pravico in takojšnjo odstop leve Contejeve vlade. Obupani državljani, ki jih ne predstavlja nezakonita vlada, regionalne zastave, strankarske zastave, transparenti so obkrožali na videz neskončno množico. Pred nastopi voditeljev strank so spregovorili guvernerji regij, ki jih vodi Liga. Na primer, guverner Sicilije Nello Musumeci, ki se je skliceval na odprta pristanišča, je dejal: "Lampeduzo je Evropa opustila, Sredozemlje je spremenilo v množično grobišče brez imen in križev." Silvio Berlusconi je izjavil, da lahko levičarska grožnja zvišanja davkov ali zapora zmaga le s kombinacijo desničarskih sil, ki jih vodi Matteo Salvini. Osemindvajsetletni Berlusconi je bil desetletja junak italijanske desnice. V svojem govoru je spomnil na zmagovalne trenutke na istem območju demonstracij proti povišanju davkov, ki jih je izvedla levičarska Prodijeva vlada. "Sedanja vlada celo za povečanje davk daje lisice – je dejal in dodal – kot limono te izstisnijo, in če ne moreš plačati davka, te vržejo v zapor za osem let." Giorgia Meloni je v svojem govoru nasprotoval predlogu zakona o državljanstvu levičarke Laure Boldrini, ki bi otroke uporabljal za spodbujanje priseljencev. Opozoril je, da je Malteška konvencija o razdelitvi migrantov Italijo spremenila v evropsko begunsko taborišče. "Sanjam o vladi, ki ima pogum reči, da je nezakonito priseljevanje v Italijo prepovedano. Upravičeni so samo tisti, ki izpolnjujejo pogoje. Če bi morali graditi stene, bi morali zgraditi zidove, če bi morali zapreti pristanišča, bi to že dolgo naredili" – je poudaril. Zvišal je tudi glas proti diktaturi enotnosti. Po besedah Meloni sedanja vlada družine vidi kot sovražnike, zato moramo iz papirjev odstraniti predstave o materi in očetu, izkoreniniti nacionalno spolno identiteto, vse, kar je opredeljeno, in želimo Italijane spremeniti v brezkontrolirano, obvladljivo maso. Publika je na oder pozdravila Mattea Salvinija, kapetana desnega centra. Salvini se je v Rimu zavezal, da bo osvobodil petzvezdičnega župana Virginije Raggi, ki je prestolnico spremenil v smetnjaško morje in državo iz "komunistične vlade, ki jo obdajajo davki." Povedal je, da je desnica pripravljena vladati Italiji. Glede priseljevanja je dejal, da meni Italijane, ki so v državo prišli z uradnimi papirji, plačevali davke in spoštovali italijansko kulturo, "nanje gledam kot na sestro ali brata, ne na barvo kože, ampak na integriteto." Vrata so odprta za tiste, ki bežijo pred vojno, toda če jih bo prizadelo razpelo, božični prizor ali templji, lahko takoj odidejo domov – je dejal. V svojem govoru se je poklonil državam, ki so nasprotovale Sorosovim interesom, češ da "Viktor Orbán dobro varuje pravico do svobodnega razmišljanja in sprejema Madžare." Salvini je več mesecev prosil rimske protestnike, da se pokroviteljsko potegujejo, saj bodo v provincah Umbrija, Kalabrija, Emilia Romagna, Toskana, Marche, Apulia, Campagna, Liguri in Veneto potekale občinske volitve. Obljubil je, da bo desničar v teh vrstah zmagal. "Zelo spoštujem Viktorja Orbána, z veseljem se pogovarjam z njim in ga štejem za prijatelja. Menim, da je pomembno biti prisoten v Evropski ljudski stranki, veliki družini demokracije in svobode, in upam, da bo naša stranka ponovno smatrala Fidesza za polnega in brezpogojnega člana – je ob koncu dogodka za madžarski časnik povedal madžarski časnik Silvio Berlusconi. – Veselim se tudi sprejema predsednika vlade v Budimpešti, kjer ga bodo pozdravile srčne novice ljudi, države in osebe – je dodal. Številni so se v soboto udeležili demonstracije naklonjenosti v bližini italijanskega veleposlaništva Mattea Salvinija pred italijanskim veleposlaništvom v Budimpešti. Demonstracijo je napovedal Zsolt Bayer. Publicist je v govoru na prireditvi na Hír TV dejal, da si italijanski domoljubi zaslužijo, da jih v tem zgodovinskem trenutku podprejo madžarski rodoljubi. Poudaril je: vsi so številka njena cena mora jasno povedati, da Italijani niso sami, nacionalnim silam se ni treba več sam boriti proti globalističnim silam, ki jih čezmejno prizadevajo uničiti.


text: 1925 (MCMXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na četrtek. Dogodki 3. januar - Benito Mussolini (Il Duce) oznani, da prevzema absolutno oblast v Italiji. 18. marec - t. i. tornado treh držav () prizadene Missouri, Illinois in Indiano v ZDA, v najhujši tovrstni katastrofi v zgodovini države umre 695 ljudi. 3. april - Združeno kraljestvo, Južna Afrika in Avstralija ponovno uvedejo zlati standard za svoje valute. 10. april - izide klasični roman Veliki Gatsby ameriškega avtorja F. Scotta Fitzgeralda. 28. april - v Parizu je odprta svetovna razstava Exposition internationale des arts décoratifs et industriels modernes, ki da ime gibanju art déco. 5. maj - japonski zakon o volitvah razširi volilno pravico na vse moške, starejše od 25 let (pred tem so lahko volili le posestniki). 29. maj - britanski raziskovalec Percy Fawcett pošlje zadnji telegram v domovino preden izgine v amazonski džungli. 6. junij - Walter Chrysler ustanovi avtomobilsko podjetje Chrysler Corporation. 13. junij - Charles Francis Jenkins uspešno demonstrira sinhronizirano predvajanje slike in zvoka. 10. julij - guru Meher Baba prične svoje 44-letno obdobje molka. 18. julij - Adolf Hitler izda Moj boj. 21. julij - Scopesov proces: srednješolski učitelj John T. Scopes je na sodišču v Tennesseeju spoznan za krivega učenja evolucijskega nauka in obsojen na plačilo globe. 8. avgust - okrog 40.000 članov Ku Klux Klana priredi parado po Washingtonu kot prikaz vplivnosti organizacije. 25. avgust - francoske enote se umaknejo iz Porurja. 5. november - sovjetska tajna služba OGPU usmrti agenta Sidneyja Reillyja. 11.–12. november - silovito neurje povzroči hude poplave v Pomurju, Murska Sobota je pod vodo. 1. december - po sedemletni okupaciji se 7000 britanskih vojakov umakne iz Kölna. 3. december - v Londonu so podpisani locarnski sporazumi, ki urejajo ozemeljska vprašanja med zahodnimi zaveznicami, novonastalimi vzhodnoevropskimi državami in Weimarsko republiko. 5. december - javno je razkrita prevara ponarejevalca Alvesa dos Reisa in njegovih pajdašev, ki zaradi svojega obsega zamaje celotno portugalsko gospodarstvo ter politiko. 15. december - Reza Šah prevzame oblast v Iranu. 25. december - z združitvijo šestih nemških kemičnih podjetij je ustanovljeno podjetje IG Farben. 26. december - prične se izkop Velike sfinge v Gizi. Rojstva 18. januar - Gilles Deleuze, francoski filozof († 1995) 26. januar - Paul Newman, ameriški igralec, dirkač in poslovnež († 2008) 8. februar - Jack Lemmon, ameriški igralec († 2001) 21. februar - Tom Gehrels, nizozemsko-ameriški astronom († 2011) 2. marec - Jurij Levičnik, slovenski gospodarstvenik († 1989) 19. maj - Malcolm X, afroameriški politik, aktivist za človekove pravice († 1965) Pol Pot, kamboški revolucionar († 1998) 23. maj - Joshua Lederberg, ameriški genetik, nobelovec († 2008) 28. maj - Dietrich Fischer-Dieskau, nemški pevec († 2012) 21. junij - Alastair Graham Walter Cameron, kanadsko-ameriški astrofizik († 2005) 26. junij - Pavel Ivanovič Beljajev, ruski pilot in kozmonavt († 1970) 29. junij - Giorgio Napolitano, italijanski pravnik, politik in pesnik († 2023) 4. julij - Ciril Zlobec, slovenski pisatelj in politik († 2018) 20. julij: Jacques Delors, francoski politik in ekonomist Milan Mihelič, slovenski arhitekt in urbanist († 2021) 28. julij - Baruch Samuel Blumberg, ameriški zdravnik, nobelovec († 2011) 2. avgust - Jorge Rafael Videla, argentinski general in politik († 2013) 8. avgust - Alija Izetbegović, bosanski politik, pisatelj, pravnik in filozof († 2003) 28. avgust - Arkadij Natanovič Strugacki, ruski pisatelj in scenarist († 1991) 1. september - Roy Jay Glauber, ameriški fizik, nobelovec († 2018) 8. september - Peter Sellers, angleški komik in igralec († 1980) 24. september - Geoffrey Ronald Burbidge, angleški astronom, astrofizik in kozmolog († 2010) 27. september - Robert G. Edwards, angleški fiziolog, nobelovec († 2013) 13. oktober - Margaret Thatcher, britanska političarka († 2013) 17. oktober - Anica Šinkovec, slovenska gledališka igralka († 2004) 25. oktober - Janez Bitenc, slovenski skladatelj, pedagog in publicist († 2005) 31. oktober - John Anthony Pople, angleški kemik, nobelovec († 2004) 15. november - Tone Svetina, slovenski pisatelj († 1998) 16. november - Stane Dolanc, slovenski politik († 1999) 21. november - Veljko Kadijević, srbski general († 2014) 22. november - Miki Muster, slovenski kipar, ilustrator in animator († 2018) 24. november - Simon van der Meer, nizozemski fizik, nobelovec († 2011) 1. december - Martin Rodbell, ameriški biokemik, nobelovec († 1998) 4. december - Lino Lacedelli, italijanski alpinist († 2009) 11. december - Paul Greengard, ameriški nevroznanstvenik, nobelovec († 2019) Smrti 18. januar - John McTaggart Ellis McTaggart, britanski filozof (* 1866) 3. februar - Oliver Heaviside, angleški matematik, fizik in elektrotehnik (* 1850) 24. februar - Hjalmar Branting, švedski politik, nobelovec (* 1860) 7. marec - Georgij Jevgenjevič Lvov, ruski plemič in politik (* 1861) 12. marec - Sun Jat-sen, kitajski revolucionar, državnik in politik (* 1866) 3. junij - Nicolas Camille Flammarion, francoski astronom (* 1842) 22. junij - Felix Christian Klein, nemški matematik (* 1849) 1. julij - Erik Alfred Leslie Satie, francoski skladatelj (* 1866) 26. julij - Friedrich Ludwig Gottlob Frege, nemški matematik, logik in filozof (* 1848) 16. september - Aleksander Aleksandrovič Fridman, ruski matematik in fizik (* 1888) 29. september - Léon Bourgeois, francoski politik, nobelovec (* 1851) 31. oktober - Mihail Vasiljevič Frunze, ruski revolucionar (* 1885) 5. december - Władisław Stanisław Reymont, poljski pisatelj, nobelovec (* 1867) 28. december - Sergej Jesenin, ruski pesnik (* 1895) Nobelove nagrade Fizika - James Franck in Gustav Ludwig Hertz Kemija - Richard Adolf Zsigmondy Fiziologija ali medicina - ni bila podeljena Književnost - George Bernard Shaw Mir - Austen Chamberlain in Charles Gates Dawes


text: 2020 je zadnje leto drugega desetletja v 21. stoletju; prvo desetletje tega stoletja je trajalo od 1. 1. 2001 do 31. 12. 2010, drugo desetletje med 1. 1. 2011 in 31. 12. 2020 itd. D-02020. 2020. leta


Forum Nosečnost: Baby center Maribor!!! - Ringaraja.net Forum > [Nosečnost] > Kaj potrebujem za novorojenčka? > Baby center Maribor!!! Baby center Maribor!!! Mene pa zanima ce je katera bila v Baby centru v MB, ker imajo akcijo dveh vozickov in sicer znamke ABC D...(ne znam vec napisat). Oba imata jajcko zraven prideta pa, eden je 60.000 sit in ima manjsa kolesa, drugi pa pride 40.000 sit(klubska cena) in ima vecja kolesa. Akcija pa traja samo do konca tega meseca. Kaj pravite na to? Aja, meni osebno sta oba vozicka zelo lepa. In kaj pravite na to znamko? Jaz sem slisala veliko kritik na racun teh vozickov. Menda se dokaj hitro pokvarijo.. Joj ne kupuj ABC. Jaz ga sicer nimam, ima ga pa kolegica in zadnjič sem ga malo vozila in skoraj pop... zraven. Sicer lep ampak težko vodljiv in baje tudi nestabilen. Odloči se za katerega drugega. Ne kupovat ABC- ja. Mi ga imamo, in ti lahko iz prve roke povem, da so prav zanič. V 6 mesecih smo ga imeli že trikrat na servisu, med drugim je bil tudi polomljen, pa ne izvajamo nobenih akrobacij. bučkaaa ob 11:33 Alica2 ob 11:16


text: 1765 (MDCCLXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek, po 11 dni počasnejšem julijanskem koledarju pa na soboto. Dogodki Rojstva 27. marec - Franz Xaver von Baader, nemški teolog, filozof († 1841) 29. september - Karl Ludwig Harding, nemški astronom († 1834) Smrti 17. maj - Alexis Claude Clairaut, francoski matematik, astronom (* 1713)


text: Seznam slovenskih matematikov. A Matija Ahacel (1779–1845) France Ahlin (1905–1977) Anton Ambschel (1749–1821) Leopold Andrée (1879–1952) Lilijana Arih (1942–) France Avsec (1930–2008) B Dušan Babič Robert Bakula (1963 -) Iztok Banič Vladimir Batagelj (1948–) Davide Batič (1971–) Andrej Bauer (1971–) Mojca Bavdaž Katja Berčič Bogomil Bergant (?—2014) Janez Bernik (1967–) Lojze Bernik (1908–1985)? France Bezjak (1909–1990) (Aleksander Bilimovič 1876–1963) Ivan Bizjak (1956-2023) Andrej Blejec (1953–) Marijan Blejec (1919–1992) Marko Boben (1973–) Ludvik Bogataj (1949–2009) Marija Bogataj (1950–) Zvonimir Bohte (1935–) Drago Bokal (1978–) Barbara Boldin (1976-) Velimir Bole (1947–) Mirjam Bon Klanjšček (1954–) Janko Bračič (1963–) Janko Branc (1902–1963) Franc Breckerfeld (1681–1744) Matevž Bren (1954–) Silvo Breskvar (1902–1969) Boštjan Brešar (1968–) France Brešar (1935–2013) Matej Brešar (1963–) Zdene Breška (1947–) Kristijan Breznik Andrej Brodnik (1961–) Branko Butinar (1947–) C Kristjan Cafuta Anton Cedilnik (1949–) Josip Celestina (1845–1912) Matija Cencelj (1958–) Andrej Cergol (1595–1645) Gregor Cigler (1967–) Jaka Cimprič (1970–) Mara Cotič (1954–) Karin Cvetko Vah (1975–) Č Marijan Čadež (1912–2009) Franc Čemažar (1899–1978) Drago Čepar (1946–) Miran Černe (1963–) Vladimir Černe (1904–1961) Jože Andrej Čibej (1953–2011) Jernej Čopič (1975–) Venčeslav Čopič (1893–1980) Matevž Črepnjak Anton Črnivec (1856–1936) D France Dacar Srečko Devjak (1947–) Mirko Dobovišek (1951–) Jožica Dolenšek (1935/6–) Vilko Domajnko Lovro Dretnik (1977–) Barbara Drinovec Drnovšek Roman Drnovšek (1966–) Andreja Drobnič Vidic (1969–) Đ Igor Đukanović E Daniel Eremita F Darjo Felda (1956–) Liljana Ferbar (1969–) Franc Ferjan (1885-1964) Karla Ferjančič Anuška Ferligoj (1947–) Gašper Fijavž Janez Dizma Florjančič de Grienfeld (1691–1757) Franc Forstnerič (1958–) Ajda Fošner Maja Fošner Johannes Frischauf (1837–1924) G Boštjan Gabrovšek Ludvik Gabrovšek (1910–1988) Franc Galič (1929–1982) Josip Globevnik (1945–) Darja Govekar Leban (1964–) Janez Grad (1933–) Gregor Grasselli Jože Grasselli (1924–2016) Janko Gravner (1960–) Aleksander Grm (1972–) Jan Grošelj Rudolf Grošelj - "Fiči" (1880–1942) Teodor Grudinski H Izidor Hafner (1949–) Peter Hafner (1958–2009) Melita Hajdinjak (1977–) Ferdinand Avguštin Hallerstein (1703–1774) Herman Koroški (~1100–1160~) Milan Hladnik (1950–) Franc Hočevar (1853–1919) Bojan Hvala (1961–) Dušan Hvalica (1950–) I Stane Indihar (1941–2009) Barbara Ikica Vesna Iršič (1993–) Martin Ivanetič? J Gašper Jaklič (1975–) Jurij Jaklič (1967–) Primož Jakopin (1949–) Rajko Jamnik (1924–1983) Dušanka Janežič (1952–) Barbara Japelj Pavešić Blaž Jelenc (1981–) Jožef Jenko (1776–1858) Fran Jeran (1881–1954) Marjan Jerman (1972–2020) Jože Jesenko (1943–) Urban Jezernik Borut Jurčič Zlobec (1947?-) Aleksandar Jurišić (1963–) Martin Juvan (1966–) K Milan Kac (1924–2010) Marko Kandić (1983–) Tadej Kanduč Jure Kališnik (1980–) Ivan Kavkler (1946–) Iztok Kavkler (1975–) Bogdan Kejžar Aleksander Kelenc Sandi Klavžar (1962–) Igor Klep Tomaž Klinc (1938–) Ivan Klodič (1828–1898) Andrej Kmet (1943–) Žiga Knap (1937–) Marjeta Knez (r. Krajnc) Damjan Kobal (1962–) Andrej Kobav (1593–1654) Damjana Kokol Bukovšek Matej Kolar (1969–) Dejan Kolarič (1978–) Martina Koman (1931–2021) Matjaž Konvalinka Tomaž Kosem (1980–) Irena Kosi Ulbl (1968–) Andrej Košir Pavla Košir (1914–2015) Tomaž Košir (1962–) Katarina Košmelj (1955–) Joahim Košutnik (1714–1789) István Kovács (1969–) Gregor Kovačič (1960–) Matjaž Kovše (1980–) Jernej Kozak (1946–) Marjeta Krajnc = Marjeta Knez Edvard Kramar (1947–2021) Marjeta Kramar Fijavž (1973–) Marko Kranjc (1952–) Josip Križan (1841–1921) France Križanič (1928–2002) Bogdan Krušič (1933–2017) Igor Kukavica (1964–) Klemen Kukec (?–1541) Teo Kukuljan (1994–) Karel Kunc (1879–1950) Ivan Kuščer (1918–2000) Klavdija Kutnar (1980–) Bojan Kuzma Boštjan Kuzman Uroš Kuzman (1984–) L Ivo Lah (1896–1979) Leon Lampret ? Vito Lampret (1943–) Boris Lavrič (1955–) Luka Lavtar (1846–1915) Franc Lebedinec Peter Legiša (1950–) Lado Lenart (1941-) Jože Lep (1928–2013) Gorazd Lešnjak (1953–) Bojan Logar (1948–1999) Matija Lokar (1962–) Dragan Lukman Anton Leskovšek Žiga Lukšič Lara Lusa M Bojan Magajna (1955–) Jože Malešič (1945–) Aleksander Malnič (1954–) Vida Manfreda Kolar (1969–) Tilen Marc Leila Marek Crnjac (1957–) Franc Marinček (1933–1990) Janez Markelj (Olga Markič) Janko Marovt Dorjan Marušič (1957–) Dragan Marušič (1953–) Nadja Marušič Miklavž Mastinšek (1951–) Blaž Matek (1852–1910) Josip Mazi (1872–1935) Vinko Medic Matej Mencinger Ivan Meško (1933–2019) Igor Meze France Mihelič (1952–) Milan Miklavčič (195#?–) (ZDA) Štefko Miklavič (1971–) Martin Milanič Pavlina Mizori Oblak (1937–) Uroš Milutinović (1954–) Štefan Močilnik (1928–1996) Franc Močnik (1814–1892) Franc Močnik (1907–2000) Dušan Modic (1927–2022) Bojan Mohar (1956–) Ivan Molinaro (1903–1988) Primož Moravec (1975–) Veno Mramor Než(k)a Mramor Kosta (1954–) Janez Mrčun (1966–) Marija Munda (1932–2012) N Ignac(ij) (Nace) Nadrah (1942–) (računalnikar) Josip Nejedli (1821–1919) Jože Nemec (1943–) Andrej Novak (1933–2019) Tina Novak (1977–) O Polona Oblak (1978–) Janez Jakob Olben (1643–1725) Matjaž Omladič (1950–) Vesna Omladič (1950–) Bojan Orel (1953–) Marko Orel (1980–) P Dušan Pagon (1955–) Marko Pahor? Petar Pavešić (1964–) Gregor Pavlič (1954–) Anton Pavšič/Pausi (1886–1982) Zvonko Perat (1945–) Matjaž Perc (1979–) fizik Mihael Perman (1961–) Bernard Pergerl (1440–1501) Andrej Perlah (1490–1551) (Bogomil Pertot 1933-2021) Matjaž Pertot (1959–) Peter Petek (1944–) Tatjana Petek (1963–) Iztok Peterin (1974–) Anton Peterlin (1866–1912) Anja Petković Komel Matej Petković Marko Petkovšek (1955–2023) Jože Petrišič (1947–2023) Lovro (Lovrenc) Pičman (1929–2022) Marija Pihlar? Vladimir Pilgram 1907-1978 Karol Pirjevec (1883–1961) Tomaž Pisanski (1949–) Valentin Pivk (1933–2021) Josip Plemelj (1873–1967) Bor Plestenjak (1970–) Lucijan Plevnik Gregor Podlogar (1994–) Aleksander Potočnik (1956–) Primož Potočnik (1971–) Janez Povh (1973–) Jože Povšič (1907–1985) Jasna Prezelj Perman (1970–) Andreja Prijatelj (1953–2002) Niko Prijatelj (1922–2003) Ivan Pucelj (1930–) R Martin Raič (1973–) Janez Rakovec (1949–2008) Marko Razpet (1949–) Dušan Repovš (1954–) Marijan Ribarič (1932–2022) Boštjan Rode (1942–) Valerij Romanovskij (1961–) Brigita Rožič Marina Rugelj (1964–) Darja Rupnik Poklukar (1969–) Viljem Rupnik (1933–) Nina Ružić Gorenjec S Oton Sajovic (1907–1996) Pavle Saksida (1960–) Franc Savnik (1940–) Janez Krstnik Schoettl (1724–1777) Aleksander Simonič (1961–) Marjan Skrbinšek (1913–1974) Tomislav Skubic (1930–1996) Jure Slak Marko Slapar (1973–) Tomaž Slivnik (1948–) Jaka Smrekar Marko Sodnig (1729–1800) Andrej Srakar (1975–) Mihael Fidel Sreš (1885–1959) Janez Stare (1952–) Jožef Stefan (1835–1893) Boštjan Steiner (1680–1748) Rok Strašek (1972–) Sašo Strle (1966–) Anton Suhadolc (1935–) Irena Swanson Š Anton Šantel (1845–1920) Gregor Šega (1974–) Peter Šemrl (1962–) Klemen Šivic Marjeta Škapin-Rugelj (1961–) Majda Šket Andrej P. Škraba Riste Škrekovski Majda Škrinar Majdič Helena Šmigoc Simon Špacapan Primož Šparl (1978–) Janez Šparovec (1960) Ivan Štalec (1910–1994) Janez Šter Jože Štublar (1955-) T Ivo Tejkal (1880–1941) Aleksandra Tepeh Karl Tirnberger (1731–1780) Gabrijel Tomšič (1937–2016) Karel Toš (1687–1737) Cveto Trampuž (1935–1999) Zvonko Trontelj (1937–) Nada Trunk Širca (1957–) ? Aleksej Turnšek (1964–) U Jože Ulčar (1915–1967) Aljaž Ule (1973–) (Andrej Ule) Lan Umek Terezija Uran (1935–) Stanko Uršič (1917–2000) Janez Usenik (1949–) V Alojzij Vadnal (1910–1987) Anton Vakselj (1899–1987) Aleš Vavpetič Jurij Vega (1754–1802) Vasja Vehovar (1958–) Ciril Velkovrh (1935–2017) Dejan Velušček Marija Vencelj (1941–2020) (častna članica DMFA) Ivan Verčko Aleksander Vesel (1965–) Ivan Vidav (1918–2015) Matija Vidmar Vito Vitrih Jože Vogrinc (1925–1987) Aljoša Volčič (1943–) Jurij Volčič Marina Volk Vinko Vovk (1919–1970) Jože Vrabec (1940–) Damjan Vrenčur (1980–) Joso Vukman (1946–) Z Marta Zabret Eva Zabric (1959–) Egon Zakrajšek (1941–2002) Helena Zakrajšek Borut Zalar Aleš Založnik (1954–) Boris Zgrablić Milan Ziegler (1905–1984) Blaž Zmazek (1968–) Josip Zohil (1947 - 2023) Nika Zorc Darko Zupanc (1960–) Rihard Zupančič (1878–1949) Ž Albin Žabkar (1901–1962) Jože Žabkar (1900–1985) Emil Žagar Amalija Žakelj Matjaž Željko Janez Žerovnik (1958–) Janez Žibert Petra Žigert Pleteršek Tomislav Žitko (? - 2023) Vladimir Žitko (1903–1954) Arjana Žitnik (r. Rosina) (1966) Matjaž Žunko Glej tudi seznam matematikov seznam slovenskih astronomov seznam slovenskih fizikov seznam slovenskih statistikov Matematiki


Rečeno je, da je vsakih 3,5 sekunde telefon izgubljen ali ukraden, kar je ravno tisto, zaradi česar postaja mobilno polje za varnostno kopiranje podatkov vse bolj gneča. Ostati pred konkurenco ni piknik, vendar WinX MediaTrans z lahkoto! Pazite! Dva več razširjenosti Firefox Malware Extensions, s Full-Blown Trojanci tokrat Lani julija smo poudarili, da se je razširitev programa Google Bralnik obveščevalnika spremenila v crapware, dodatek za NoScript je ugrabil drugo razširitev in celo razširitev za hitro klicanje je povzročila neželeno pošto, tako da je bilo le vprašanje časa, kdaj je bila pripeta razširitev s popolnim trojancem. Začetnik Geek: Make Windows 7 Update Najdi posodobitve za več kot samo OS Ali ste novi v sistemu Windows 7 in kako deluje Windows Update? Privzeto ne bo preverjal, ali so nameščene posodobitve za druge Microsoftove programe, zato lahko Windows Update najde posodobitve za Office in druge aplikacije MS. Ne, za Chromebook ne potrebujete protivirusnega programa Pred kratkim je Malwarebytes objavil protivirusni program za Chromebooke (prek aplikacije za Android). Ampak tukaj je stvar: to je popolno sranje. Za Chrome OS ne potrebujete protivirusnega programa; Ne zanima me, kako ga poskušajo prodati. Kako narediti Windows 8 je vgrajen Anti-Virus Scan Odstranljivi pogoni Windows Defender privzeto ne skenira izmenljivih pogonov, kot so pogoni USB ali kartice SD, vendar lahko hitro spremenite nastavitev, da se bo to zgodilo samodejno. Microsoft Security Essentials je program Free Antivirus Microsoft Security Essentials je brezplačen pripomoček, ki zagotavlja zaščito v realnem času za prepoznavanje in odpravljanje škodljivih virusov in druge zlonamerne programske opreme iz računalnika. Danes si bomo ogledali, kako deluje in kakšno zaščito ima. Razumevanje nadzora uporabniškega računa v sistemu Windows 7 Kontrola uporabniških računov, drugače znana kot UAC, je bila redno navajana kot ena od težav Viste in je bila celo predmet reklame Apple. Vendar pa je ta funkcija močno povečala varnost računalnikov Vista in danes bomo videli, kako je bilo izboljšano v operacijskem sistemu Windows 7. Zakaj ne bi uporabljali filtriranja naslovov MAC na vašem Wi-Fi usmerjevalniku Filtriranje naslovov MAC vam omogoča, da določite seznam naprav in jih dovolite samo v omrežju Wi-Fi. Kakorkoli že, to je teorija. V praksi je ta zaščita dolgočasna za vzpostavitev in enostavna za kršitev. Kako uporabljati dvofaktorno overjanje za Windows Live na vaših napravah Pred kratkim smo vam pokazali, kako na računu Windows Live omogočite preverjanje pristnosti v dveh faktorjih. Toda to je morda pokvarilo nekaj aplikacij, ki jih še ne podpirajo - e-poštni odjemalec telefona pride na misel. Tukaj je, kako jih popraviti. Če je eden od mojih gesel ogrožena Ali so moja druga gesla ogrožena? Če je eno od gesel ogroženo, ali to samodejno pomeni, da so ogrožena tudi vaša druga gesla? Čeprav je v igri kar nekaj spremenljivk, je vprašanje zanimiv pogled na to, kaj je geslo ranljivo in kaj lahko storite, da se zaščitite. Najpogostejša in najmanj uporabljena 4-mestna PIN številka [Poročilo o analizi varnosti] Kako varna je vaša 4-mestna PIN številka? Ali je vaša številka PIN preveč običajna ali je nekoliko bolj edinstvena v primerjavi z drugimi? Ljudje na blogu Data Genetics so sestavili zanimivo analizo ... Oracle ne more zaščititi vtičnika Java, zakaj je še vedno privzeto omogočen? Java je bila odgovorna za 91 odstotkov vseh računalniških kompromisov v letu 2013. Večina ljudi ne omogoča samo brskalnika Java brskalnika - uporabljajo zastarelo in ranljivo različico. Hej, Oracle - čas je, da privzeto onemogoči ta vtičnik. Najboljši načini za skrivanje ali zaščito z geslom v sistemu Windows Imaš nekaj datotek, ki jih ne želiš videti drugi? Ali pa morda samo zapirajo mapo Dokumenti in jih želite skriti? Tukaj je nekaj različnih načinov za zakrivanje vaših datotek in kadar jih boste morda želeli uporabiti. Žične varnostne kamere vs Wi-Fi kamere: Katere bi morale kupiti? Obstaja toliko možnosti, da izberejo, ko gre za domače varnostne kamere. Večina pa sodi v eno od dveh kategorij: enostavno nastavljive Wi-Fi kamere (kot je Nest Cam) in žični nadzorni sistemi, ki so opremljeni z DVR-slikovno škatlo in peščico kamer. Kako zavarovati svoj Facebook račun Če že nekaj let uporabljate Facebook, potem veste, da vaš račun vsebuje resnično zakladnico informacij, ki bi jih tatovi radi radi. Morda gre brez besed, a trdno zavarovanje vašega računa Facebook bo šlo daleč proti varovanju pred izpostavitvijo velikega dela vašega osebnega življenja neprimernim elementom. Fix for Outlook 2007 Nenehno prosi za geslo za Vista Če naletite na razburljiv problem, pri katerem vas Outlook nenehno vpraša za vaše geslo, čeprav vsakič preverite polje »Zapomni si moje geslo«, potem imate srečo, ker je bralec Malcolm s tem namigom napisal, kako odpraviti težavo.


text: VS00026133 ZGD-1 člen 41, 41/1 družba z omejeno odgovornostjo (d. o. o.) - kršitev zakona ali statuta - prepoved konkurence - kršitev prepovedi konkurence - direktor družbe - ustanovitev nove gospodarske družbe - nekdanji družbenik - dopuščena revizija Družbenik družbe z omejeno odgovornostjo (tožeče stranke) je zaradi sporov z ostalima družbenikoma in slabšega poslovanja tožeče stranke ustanovil novo družbo, ki je opravljala enako dejavnost kot tožeča stranka. Že s samim tem ravnanjem je kršil statutarno konkurenčno prepoved tožeče stranke in prepoved konkurence po prvem odstavku 41. člena ZGD-1. Novoustanovljena družba je sklepala posle s strankami, ki so pred tem poslovale s tožečo stranko. V času, ko je bil toženec direktor tožeče stranke in/ali njen družbenik, ni smel sklepati takih poslov niti tako, da so bili prikazani kot posli, ki so jih sklenili zaposleni v novoustanovljeni družbi. VSRS Sklep I Up 137/2019 VS00026153 začasna odredba - kolektivno upravljanje avtorske in sorodnih pravic - pavšalne in neizkazane navedbe - materialna škoda - posledice izpodbijane odločitve - težko popravljiva škoda ni izkazana Vrhovno sodišče se strinja s presojo sodišča prve stopnje, da pritožnik s svojimi navedbami ni izkazal verjetnosti nastanka težko popravljive škode v smislu drugega odstavka 32. člena ZUS-1. V predlogu za izdajo začasne odredbe je navajal, da je posledica izvrševanja odločb Urada Republike Slovenije za intelektualno lastnino nastanek kaznivega dejanja, kar mu povzroča nepremoženjsko in premoženjsko škodo. Njegove navedbe v zvezi z nepremoženjsko škodo, ki naj bi se kazala kot občutek nemoči v odnosu do države in državnih organov, kot izguba zaupanja v državne institucije in pravno državo ter kot občutek prevaranosti, kar vse naj bi vplivalo na njegovo psihofizično zdravje in stanje, so namreč pavšalne in presplošne. Prav tako zatrjevanih neugodnih občutkov in posledic, ki naj bi mu nastale, ni konkretiziral. Pritožnik za potrditev le teh tudi ni predložil dokazov, kar pomeni, da gre zgolj za njegove navedbe, ki niso izkazane. VSRS Sklep I R 104/2019, enako tudi VSRS Sklep I R 105/2019 VS00028310 določitev krajevne pristojnosti po višjem sodišču - delegacija pristojnosti iz tehtnih razlogov - nezadovoljstvo z delom sodišča - objektivna nepristranskost sodišča - očitno neutemeljen predlog Predlagatelj ni ponudil prepričljivih razlogov, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da so vsi sodniki pristojnega sodišča nezmožni objektivno nepristranskega odločanja. VSRS Sklep II DoR 179/2019 VS00026568 ZPP člen 2, 7, 214, 339, 339/1, 339/2-14, 367a, 367c. OZ člen 121, 121/1. URS člen 14 predlog za dopustitev revizije - zavarovanje odgovornosti delodajalca - splošni zavarovalni pogoji - zavarovalno kritje - nesreča pri delu - podizvajalci - pojem delavca - pasivna legitimacija - zavrnitev predloga za dopustitev revizije VSRS Sklep VIII DoR 111/2019-8 VS00027568 ZPP člen 367a predlog za dopustitev revizije - ugoditev predlogu - dopuščena revizija - odškodnina iz naslova duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti - invalidnina Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči prve in druge stopnje pravilno uporabili materialno pravo v zvezi z vštevanjem invalidnine v odškodnino iz naslova duševnih bolečin zaradi zmanjšanja življenjske aktivnosti. VSRS Sklep II DoR 358/2019 VS00026551 ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. ZNP-1 člen 37, 216. ZNP člen 34, 37 predlog za dopustitev revizije - nepravdni postopek - zapuščinska zadeva - zavrženje predloga za dopustitev revizije Ker je bil v obravnavani zadevi postopek začet pred uveljavitvijo ZNP-1, je treba uporabiti prej veljavni ZNP, v katerem pa revizija v nepravdnih postopkih ni bila dovoljena, razen, če je zakon določal drugače. VSRS Sklep II DoR 74/2019 VS00026592 ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. ZZZDR člen 51 predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje - dolg zakonca kot samostojnega podjetnika posameznika - smrt zakonca - zapadlost terjatve - zavrnitev predloga za dopustitev revizije OZ člen 177. ZPP člen 128, 128/5, 166, 166/1, 367, 370, 377, 384, 384/1. ZMed člen 6 VSRS Sklep II DoR 39/2019 VS00026549 ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. OZ člen 154 predlog za dopustitev revizije - odškodninska odgovornost - prometna nesreča - zavrnitev predloga za dopustitev revizije ZMed člen 6. ZPP člen 128, 128/5, 166, 166/1, 367, 370, 377, 384, 384/1 ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3. OZ člen 133, 133/3 VSRS Sklep II DoR 89/2019 VS00026552 predlog za dopustitev revizije - skupno premoženje zakoncev - delitev skupnega premoženja zakoncev - določitev deležev na skupnem premoženju - zavrnitev predloga za dopustitev revizije OZ člen 179, 179/1, 182 ZPP člen 384, 384/1. ZST-1 člen 15, 15/3 VSRS Sklep II DoR 47/2019 VS00026569 predlog za dopustitev revizije - vznemirjanje lastninske pravice - časovne meje pravnomočnosti - zavrnitev predloga za dopustitev revizije VSRS Sklep II DoR 370/2019 VS00026598 ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/2. ZPrCP člen 41, 45 predlog za dopustitev revizije - objektivna odškodninska odgovornost - soprispevek oškodovanca - pešec - zavrnitev predloga za dopustitev revizije OZ člen 62, 62/1, 336, 336/1, 337, 352, 352/1 Začetek teka zastaranja odškodninskega zahtevka je treba presojati po 352. členu OZ, torej brez dodatnega enodnevnega zamika po tem, ko je oškodovanec zvedel za škodo in povzročitelja, zastaranje pa nastopi s potekom treh let. V skladu s 352. členom OZ začetek teka zastaralnega roka ni vezan na zaključek zdravljenja kot tak, čeprav utegne biti to z vidika oškodovančeve skrbnosti najbolj oprijemljiva okoliščina, temveč na trenutek, ko je oškodovanec zvedel za obseg in višino škode. Trenutek subjektivnega spoznanja in zaključek zdravljenja torej časovno ne sovpadata zmeraj. Odškodninska obveznost namreč zapade že takrat, ko nastane škoda, za njeno védenje pa je treba upoštevati (celoten) obseg in višino oziroma upoštevno škodno obdobje, zajeto v njenem odpravljanju; torej tako potek zdravljenja kot tudi njegov sestavni del - zaključek zdravljenja. To pomeni, da je lahko z vidika oškodovančevega védenja o obsegu škode tudi pri zastaranju odškodninskih terjatev v končni fazi upošteven prvi naslednji trenutek/dan po koncu obdobja, ko je zdravljenje še potekalo in je škoda do zadnjega trenutka (zaključka) zdravljenja še vedno nastajala. V tem primeru enodnevni zamik ni posledica uporabe 336. člena OZ, temveč oškodovančevega védenja, ki časovno ne sovpada z zaključkom zdravljenja. VSRS Sklep II DoR 323/2019 VS00026603 ZPP člen 14, 319, 367a, 367a/1 dopuščena revizija - vezanost na pravnomočno sodbo - subjektivne meje pravnomočnosti - rešitev predhodnega vprašanja Revizija se dopusti glede vprašanja, ali je bilo v konkretni zadevi kršeno načelo subjektivnih meja pravnomočnosti sodne odločbe, s tem ko je sodišče svojo odločitev glede predhodnega vprašanja oprlo na sodno odločbo, v kateri so nastopale druge pravdne stranke kot v konkretni zadevi. VSRS Sklep II DoR 365/2019 VS00026553 ZPP člen 367a, 367a/1, 367c, 367c/3. OZ člen 153, 153/1, 153/2, 352, 352/1 dopuščena revizija - objektivna odškodninska odgovornost - prometna nesreča - soprispevek oškodovanca - premoženjska škoda - zastaranje odškodninske terjatve - začetek teka zastaranja Revizija se dopusti glede vprašanj: - ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo (153. člen Obligacijskega zakonika), ko je presodilo, da je temelj zahtevka podan v višini 40 %, v preostanku, to je v višini 60 %, pa je tožnica sama odgovorna za nastalo škodo; - ali je sodišče druge stopnje pravilno uporabilo materialno pravo (prvi odstavek 352. člena Obligacijskega zakonika), ko je presodilo, da škoda iz naslova tuje pomoči, ki se uveljavlja za obdobje 1 leta in 10 mesecev, torej do septembra 2013, ni zastarana.


text: (foto: Getty Images) Angleški prvoligaš Aston Villa je okrepil svoje vrste s 25-letnim francoskim krilnim igralcem Charlesom N'Zogbio, ki se na Villa Park seli po uspešni sezoni v majici Wigana. Pri slednjem je Francoz lani zabil kar devet zadetkov, še posebej pa se je izkazal ob izteku sezone, ko je na zadnjih šestih tekmah skupaj dosegel pet golov in odigral ključno vlogo pri obstanku Wigana med najboljšimi. "Zelo sem vesel in navdušen, ker sem podpisal za Aston Villo. To je veliko korak naprej zame in prepričan sem, da se bom tukaj hitro znašel," je povedal N'Zogbia. Aston Villa, ki je v zadnjih tednih izgubila Ashleyja Younga (Manchester United) in Stewarda Downinga (Liverpool), bo za nekdanjega člana Newcastla odštela nekaj manj kot 11 milijonov evrov.


(IZ MINUTE V MINUTO) V Italiji potrjenih 55 okužb s koronavirusom. Italijanski virolog Giorgio Palù: Italija bo morala razglasiti pandemijo. Prišli smo od faze uvoza virusa do avtohtonega širjenja! (FOTO + VIDEO) sreda, 22 avgust 2018 13:19 Mafijski botri si podajajo roke... (foto: arhiv Demokracije) Okrožno sodišče v Ljubljani je zavrglo predlog družbe Electa Naložbe, ki je v lasti Jureta in Damijana Jankovića, za začetek poenostavljene prisilne poravnave. Sodišče je med drugim zapisalo, da instituta poenostavljene prisilne poravnave ni mogoče uporabiti, če dolžnik s tem le zavlačuje odločanje o predlogu za začetek stečajnega postopka. Kakor koli že, poskusi družine Janković, da bi se na preprost način otresli dolgov, so se očitno ponesrečili ... Današnje maratonsko sojenje v zadevi »prostitutke«, ki se je vleklo skozi ves dan, je postreglo z novo bizarno odločitvijo v slovenskem sodstvu. Razvpiti medijski džihadistki Mojca Pašek Šetinc in Eugenija...


text: 1660. je sedmo desetletje v 17. stoletju med letoma 1660 in 1669. D-01660.


Subject: TH DvD Sat Oct 25, 2008 7:07 pm Izid: 5. december 2008 DVD1: History - The very best of Tokio Hotel TV! Direktno z YouTube na TV zaslon! Preživi z Tokio Hotel večer pred televizorjem in doživljaj z fanti Tokio Hotel TV Highlights (vrhunce) preteklega leta! Bill, Tom, Gustav in Georg so za ta DVD izbrali svoje najljubše momente - poleg tega boste lahko videli ekskluzivne in še nikoli videne scene! Skupina komentira celotni dokumentarec in ti izdaja prave misli in občutke k pokazanim scenam! Bodi poleg - čisto blizu - kot peti član skupine - pri preteklih 356 dneh špekularne Tokio Hotel kariere! V zasebnem intervjuju izdajajo Bill, Tom, Gustav in Georg do sedaj skrivnostne detajle o dolgo pričakovanem novem studijskem albumu. Opazuj Billa kako dela prve posnetke v studiu! Poleg tega dobiš vpogled v štiri popolnoma nove in le za ta DVD posnete Tokio Hotel TV dele, kako se je skupina na delo novega albuma pripravljala! Od boleče Paintball bitke preko Billovega maščevanja pri Go-Kart tekmi vse do zaprašenega Quad* zaslodovanja po puščavi Nevade! Tukaj boš doživel skupino kot še nikoli! Bodi poleg, ko nastajajo ideje za nove pesmi novega albuma Tokio Hotel-a! In kot je že v navadi izhaja tudi to v več različicah: Verzija 1 - Standart: DVD1 History - The very best of Tokio Hotel TV + 8-stranski Booklet Verzija 2 - Deluxe: + DVD2 Future - The road to the new Album + Ekskluzivni poster + 24-stranski Booklet z veliko novimi slikami! Verzija 3 - Skupek: + Čisto nova in ekskluzivna kratka majica *Quad - slika Subject: Re: TH DvD Sat Oct 25, 2008 7:12 pm jst si ga bom takoj kupla .. samo nej pride n police j že moj !!!!!! :D:D Subject: Re: TH DvD Sun Nov 02, 2008 7:11 pm jeje komej čakam... Subject: Re: TH DvD Sun Nov 02, 2008 7:20 pm jeje komej èakam... Subject: Re: TH DvD Sat Nov 22, 2008 2:34 pm to en video od novega DVDja Subject: Re: TH DvD Sat Nov 22, 2008 8:50 pm še neki slikc Subject: Re: TH DvD Sat Nov 22, 2008 8:51 pm mene j Bill tko fukiš, sexy, hot ... na tisti sliki k ma čelado na glavi ..... njamaaaa... Subject: Re: TH DvD


Ernie Ball Polypro Strap, Brown | Gear4music Ernie Ball Polypro Strap, Brown Igrajte ure in ure zaradi trpežnega in udobnega polipropilenskega tkanine Vrhunska zanesljivost iz močnih in čvrstih usnjenih koncev Primeren za vse velikosti predvajalnika z enostavno nastavljivo dolžino Lahka in trpežna, odličen trak za glasbenega glasbenika Ernie Ball Polypro Strap, Brown Pregled Delovanje in slog. Če potrebujete trak, ki zagotavlja odlično vzdržljivost in izjemno udobje, je Ernie Ball Polypro trak odlična izbira. Njegovi močni usnjeni konci in trpežna polipropilenska tkanina so strojno zašiti za maksimalno življenjsko dobo, tako da se lahko z zaupanjem igrate in veste, da bo vaš pas vedno trdno pritrjen. Ne samo, da je ta trak zelo varen, ampak tudi zelo udoben. Trpežna zaponka delrin omogoča priročno prilagajanje dolžine tega traku, tako da lahko z njim udobno prilegate vsakemu igralcu. S svojo robustno konstrukcijo in enostavnostjo uporabe je ta trak idealna izbira za delujočega glasbenika. Št. izdelka: 129799 Ernie Ball Polypro Strap, Olive Ernie Ball Polypro Strap, Purple Ernie Ball Polypro Strap, Burgundy Ernie Ball Polypro Strap, Red Koda modela: PO4052 Dolžina: 41 "do 72" Konec Material: usnje Kliknite tukaj za nakup Ernie Ball Polypro Strap, Brown in vašega izbranega pribora


Linijski snegolovi so res vrhunska rešitev Urednik\t 31 avgusta, 2020 24 avgusta, 2020 Categories Linijski snegoloviTags linijski snegolovi, sneg, snegolovi Stara mama živi v samem centru mesta, ki na letnem nivoju prejme kar nekaj padavin v obliki snega. In linijski snegolovi so rešitev, ki je polepšala njene zimske dni. Zakaj govorim polepšala? Zato ker se je stara mama morala do tega trenutka vsako leto ubadati z zaplatami snega, ki so padale iz strehe dobesedno nenapovedano. In kako to, da se je morala moja stara mama ukvarjati z nenapovedanimi zaplatami snega. Zato ker je imela na strehi točkovne snegolove, ki so jih pa žal montirali popolnoma napačno. Ne vem zakaj, toda razmaki med točkovnimi snegolovi so bili preveliki, kar pa je pomenilo, da so ta sidra popustila in zaplata snega je treščila na tla in prestrašila staro mamo in hkrati naredila cel kup dela mojemu očetu, ki je moral nato hitro očistiti ta sneg s pločnika, saj bi drugače iz njega nastal led. Druga težava, zaradi katere so bili linijski snegolovi popolnoma logična izbira pa je to, da je zapadel sneg ustvaril na strehi zaplate snega, kjer se je potem zgodilo to, da je na novo zapadel sneg začel drseti po obstoječi zamrznjeni zaplati snega. Seveda točkovni snegolovi v tem primeru niso mogli pomagati, saj so bili prekriti s snegom in spet se je ponovila ista zgodba. Sneg je padel na pločnik, prestrašil staro mamo, moj oče pa je moral poskrbeti za čiščenje pločnika. Toda zdaj je vse drugače. Linijski snegolovi ki smo jih montirali so poskrbeli za obe težavi. Na prvo žogo linijski snegolovi poskrbijo, da se sneg ustavi po celotni dolžini strehe, tako ni več ubežnih zaplat v primeru majhnih padavin. Na drugi strani pa linijski snegolovi zaradi svoje višine tudi poskrbijo, da v primeru večjih padavin ne pride več do drsenja na novo zapadlih snežnih zaplat, po obstoječi snežni zaplati. Linijski snegolovi poskrbijo, da se sneg lepo odtali, in lepo odteče po žlebovih. Vesela je stara mama in vesel je tudi moj oče, ki mu ni treba več čistiti pločnikov. Previous Post: Previous post: V igralni salon sem šel z prijateljem Next Post: Next post: Kapljična okužba in zaščitne maske


b) primarni vodovod (primarno vodovodno omrežje in naprave):


Evropska gospodarska skupnost (EGS, predhodnica današnje EU) se je na začetku svojega delovanja financirala izključno s proračunskimi prispevki držav članic. Od leta 1970 pa je za financiranje v veljavi sistem lastnih sredstev, ki na dveh dejanskih virih lastnih sredstev – kmetijske dajatve in carine, ki ju dopolnjuje tretji vir na osnovi davka na dodano vrednost (DDV). Leta 1988 je Evropski svet uvedel četrti dodatni vir na osnovi BDP, iz katerega bi morali črpati sredstva, če in ko znesek iz naslova DDV in tradicionalnih lastnih sredstev ne bi zadoščal za kritje finančnih obveznosti. Sčasoma je ta vir postal ključni vir za proračun Evropske unije in bo v finančnem letu 2007 predvidoma pomenil 70 odstotkov prihodka, medtem ko sredstva iz naslova DDV prispevajo približno 15 odstotkov, delež tradicionalnih lastnih sredstev (carin in kmetijskih dajatev) pa se je tako zmanjšal na le 15 odstotkov dohodka. V letu 2008 ali 2009 je predvidena revizija trenutnega proračunskega obdobja in hkrati naj bi Komisija predstavila predloge za spremembe tako na stroškovni kot dohodkovni strani. Poslanci v odboru za proračun pa že zdaj opozarjajo, da je trenutni sistem prezapleten, popolnoma nerazumljiv za širšo javnost in nepregleden, zato je reforma nujna. Prva stopnja: enakost, enostavnost in solidarnost Finska je aprila 2004 predstavila predlog za nadomestitev sedanjega finančnega sistema Evropske unije, ki bi temeljil na bruto nacionalnem dohodku (BND). Podlaga za prispevke držav članic bi bil njihov delež v skupnem BND Unije, kar bi predstavljalo pravičnejšo razdelitev bremen. Poslanci se zavedajo, da bi morale biti vse spremembe sedanjega sistema sprejete s pogajanji, pri čemer bi morali spremeniti tudi način porabe proračunskih sredstev. Na prvi stopnji naj bi veljala naslednja politična načela: · enakost med državami članicami; · preprosta predstavitev sistema izvoljenim predstavnikom in državljanom; · solidarnost in enako dostojanstvo med državami članicami; · vzpostavitev politične povezave med reformo prihodkov in pregledom odhodkov, kot določa medinstitucionalni sporazum. Prva stopnja naj bi se začela takoj po ratifikaciji sporazuma in bi pomenila prehodno fazo do uvedbe novega sistema lastnih sredstev. Druga stopnja: dejanska lastna sredstva Evropske unije Novi sistem nikakor ne bi pomenil, da bi Evropska unija lahko uvedla in pobirala svoje davke. Davčna suverenost bi ostala v pristojnosti držav članic in vse spremembe na tem področju bi morale biti - tako kot doslej - sprejete s soglasjem. Države bi lahko začasno prenesle del finančne suverenosti na Unijo (in jo kadarkoli spet prevzele od nje), da bi se del davkov neposredno odvajal v evropski proračun, podobno kot se lahko zdaj delež davkov neposredno odvaja v proračune regionalnih ali lokalnih organov oblasti v državah članicah. Prihodnji sistem virov lastnih sredstev naj bi upošteval naslednja načela: · polno spoštovanje načela fiskalne suverenosti držav članic; · fiskalna nevtralnost; · nespremenjeni obseg proračuna EU; · postopno uvajanje; · jasna povezava med reformo prihodkov in reformo odhodkov. Sistem naj bi se začel uvajati leta 2014, s postopno ukinitvijo sedanjega sistema v prehodnem obdobju. Temeljil naj bi na že obstoječih davkih in dajatvah v državah članicah, pri čemer bi se določen delež teh dajatev odvajal v evropski proračun, tako pa bi se tudi vzpostavila neposredna povezava med evropskimi davkoplačevalci in Unijo. Davki, ki bi lahko postali vir za financiranje Unije, so: · DDV; · trošarine na motorna goriva in drugi davki na energijo; · trošarine na tobak in alkohol; · davki na dobiček podjetij. Med davki, ki so bili predlagani v različnih razpravah kot morebitni viri, pa so naslednji: · davki na poslovanje z vrednostnimi papirji; · davki na prevozne ali telekomunikacijske storitve; · dohodnina; · obdavčenje obresti pri viru; · dobiček ECB (dohodek od tiskanja denarja); · ekološki davek; · davki na devizne transakcije; · davki na prihranke.


1919. Študentska ustava (ŠU-2), stran 5176. Š T U D E N T S K A U S T A V A (ŠU-2) – so sklepi vseh organov Študentske organizacije Slovenije in njenih organizacijskih oblik javni; – so splošni akti Študentske organizacije Slovenije in temeljni akti njenih organizacijskih oblik javno objavljeni na spletnih straneh; – so akti, ki urejajo volitve v posameznih organizacijskih oblikah, javno dostopni in javno objavljeni na spletnih straneh najmanj za čas poteka volilnega postopka. – sprejemajo, organizirajo in izvajajo programe interesnih oziroma obštudijskih dejavnosti študentov na področju kulture, izobraževanja, športa, tehnične kulture, turizma, mednarodnega sodelovanja, javnih občil in drugih področjih interesnega oziroma obštudijskega delovanja študentov, na področjih interesnega in obštudijskega delovanja študentov, določenih z nacionalnim programom visokega šolstva in drugimi nacionalnimi programi, ki se financirajo iz državnega proračuna ter drugih virov, razen če ni z zakonom ali s tem aktom drugače določeno; – sprejemajo, organizirajo in izvajajo programe, ki vplivajo na socialno-ekonomski položaj študentov; – se zavzemajo za kakovostno in javno dostopno visoko šolstvo v Republiki Sloveniji; – zagotavljajo pogoje za delovanje in razvoj interesnih oziroma obštudijskih oblik združevanja študentov; – zagotavljajo sodelovanje študentov pri upravljanju lokalnih zadev, ki jih občina, mestna občina ali širša samoupravna lokalna skupnost ureja samostojno na področjih, ki vplivajo na življenje in delo študentov; – zagotavljajo vpliv študentov pri upravljanju javnih zadev in pri delu državnih in drugih organov; – zagotavljajo vpliv študentov pri sprejemanju zakonskih in drugih predpisov, ki urejajo življenje in delo študentov; – imenujejo predstavnike študentov v organe in delovna telesa mednarodnih organizacij in skupnosti, katerih članica je Republika Slovenija in v katerih sodelujejo predstavniki študentov; – zagotavljajo sodelovanje študentskih predstavnikov v organih odločanja in upravljanja visokošolskih zavodov in državnih organih, ki so dolžni zagotoviti sodelovanje študentskih predstavnikov v skladu z zakonom; – opravljajo gospodarske in druge dejavnosti v skladu s predpisi, ki urejajo opravljanje teh dejavnosti; – zavzemajo študentska stališča do družbenih vprašanj; – opravljajo druge naloge in dosegajo druge cilje, določene s študentsko ustavo in drugimi akti, sprejetimi na podlagi študentske ustave. – imenuje Namestnika predsednika Študentske organizacije Slovenije. Namestnik predsednika Študentske organizacije Slovenije je lahko samo eden izmed članov Predsedstva Študentske organizacije Slovenije, razen Predsednika Študentske organizacije Slovenije; – izmed članov Predsedstva Študentske organizacije Slovenije, ki niso predsedniki izvršilnega organa posamezne študentske organizacije univerze oziroma Sveta študentskih organizacij lokalnih skupnosti imenuje Predsednika odbora Študentske organizacije Slovenije in člane odborov Študentske organizacije Slovenije v naslednje stalne odbore Študentske organizacije Slovenije: – Odbor Študentske organizacije Slovenije za mednarodno sodelovanje, – Odbor Študentske organizacije Slovenije za obštudijske in interesne dejavnosti študentov, – Odbor Študentske organizacije Slovenije za socialna in zdravstvena vprašanja, – Odbor Študentske organizacije Slovenije za visoko šolstvo in izobraževanje, – preverja in odloča o skladnosti poslovanja, delovanja in aktov Študentske organizacije Slovenije in njenih organizacijskih oblik s pravilnikom, ki ureja namensko porabo sredstev, ki ga na predlog Predsedstva Študentske organizacije Slovenije sprejme Skupščina; – preverja in odloča o skladnosti poslovanja, delovanja in aktov organizacijskih oblik Študentske organizacije Slovenije z akti, ki zavezujejo Študentsko organizacijo Slovenije in njene organizacijske oblike; – preverja in odloča o skladnosti poslovanja, delovanja in aktov organov Študentske organizacije Slovenije z akti, ki zavezujejo Študentsko organizacijo Slovenije; – odloča o skladnosti pravilnikov, poslovnikov in drugih splošnih aktov Študentske organizacije Slovenije s Študentsko ustavo in o skladnosti uredb, odlokov in drugih posamičnih aktov predstavniških organov Študentske organizacije Slovenije s Študentsko ustavo in pravilniki Študentske organizacije Slovenije; – preverja in odloča o odgovornosti organov Študentske organizacije Slovenije in njenih organizacijskih oblik v skladu z akti Študentske organizacije Slovenije; – na lastno pobudo ali na zaprosilo organa Študentske organizacije Slovenije ali njenih organizacijskih oblik podaja mnenje o posamezni zadevi iz njene pristojnosti; – v postopku ustanavljanja študentskih organizacij univerz, študentskih organizacij samostojnih visokošolskih zavodov in višjih šol ter študentskih organizacij lokalnih skupnosti izvaja naloge, ki jih določa Študentska ustava in drugi akti Študentske organizacije Slovenije; – izvaja nadzor nad volitvami v organe organizacijskih oblik v primerih in v skladu z določili Študentske ustave in drugih aktov Študentske organizacije Slovenije; – izvaja druge naloge, za katere jo zadolži Skupščina. – denarna sankcija; – statusna sankcija. – ima status študenta na visokošolskem zavodu, samostojnem visokošolskem zavodu ali višji strokovni šoli v Republiki Sloveniji; – ne sme biti pravnomočno obsojen za kaznivo dejanje; – ne sme mu biti izrečen kakršenkoli disciplinski ukrep s strani organizacijske oblike Študentske organizacije Slovenije, ki ga je imenovala v Nadzorno komisijo. – ne sme mu biti izrečen kakršenkoli disciplinski ukrep s strani organizacijske oblike Študentske organizacije Slovenije, ki ga je imenovala v Razsodišče. – Generalni sekretar sam zahteva razrešitev; – nastane kateri od razlogov, ko po predpisih o delovnih razmerjih preneha delovno razmerje po samem zakonu; – Generalni sekretar pri svojem delu ne ravna skladno z zakonodajo, Študentsko ustavo in drugimi akti, sprejetimi na njeni podlagi ali neutemeljeno ne izvršuje sklepov Predsedstva Študentske organizacije Slovenije ali Skupščine Študentske organizacije Slovenije oziroma ravna v nasprotju z njimi. – 7 % se nameni za Študentsko organizacijo Slovenije; – 61 % se nameni delovanju študentskih organizacij univerz, in sicer: – 32 % se nameni za delovanje študentskih organizacij lokalnih skupnosti.


Na obstoječem ali predvidenem poselitvenem območju, kjer je zgrajen, se gradi ali rekonstruira javni vodovod, je priključitev na javni vodovod obvezna.


text: Rezultánta je vektorska vsota dveh ali več vektorjev, npr. sil v fiziki. V algebri je rezultánta tudi determinanta, sestavljena iz koeficientov dveh polinomov. Polinoma imata skupno ničlo natanko tedaj, ko je njuna rezultanta enaka nič. Algebra Mehanika