text: Opazite podobnost? Apple Švicarjem za uro po obtožbah, da so jo ukradli, plačal 20 milijonov Z zajetnim kupčkom denarja se je končal spor med švicarskimi železnicami in Applom, ki je nastal, ker je ameriški tehnološki gigant na svojih napravah uporabil uro, ki izjemno spominja na legendarno uro, značilno za železniške postaje, ki jo je za SBB oblikoval Hans Hilfiker. Apple bo Švicarskim železnicam (SBB) plačal 20 milijonov frankov oziroma 16,6 milijona evrov, v zameno za ta znesek pa bo lahko na svojih napravah še naprej uporabljal obliko ure, ki močno spominja na tisto v lasti Švicarjev. Apple se je na udaru znašel, ko so Švicarji zagrozili s tožbo, potem ko so na zadnji verziji Applove tablice iPad opazili izjemno podobno uro. Oktobra so sklenili dogovor, po katerem bi Apple dobil licenco za uporabo, a se je zapletlo pri finančnem delu dogovora, ki je zdaj očitno razrešen. Legendarno uro je za SBB leta 1944 oblikoval inženir Hans Hilfiker, zaščitni znak ure pa je rdeč sekundni kazalec. SBB je to podobo tudi uradno zaščitila. Pri Applu kopiranja nikoli niso priznali, čeprav je precej očitno, jeza Švicarjev pa je bila še toliko večja, ker gre za družbo, ki izjemno ščiti svoje patente po vsem mogočih sodnih poteh. Še posebej znani so po številnih sodnih bojih s Samsungom.


Nagrado za najlepše božično mesto je letos osvojil Talin!


source: CulturaX

text: Izguba in pridobitev telesne teže Za primerno reguliranje telesne teže je najprej potrebno spremeniti prehranjevalne navade tako, da nam ob zaužitje zadostne količine hrane le ta omogoči, da se zadovoljijo vse dnevne potrebe organizma po ogljikovih hidratih, beljakovinah, maščobah, vitaminih in mineralih in sicer v razmerju glede na fizično in psihično aktivnost ki jo telo opravlja čez celoten dan. Otroci ki se ukvarjajo s športom bi morali imeti več obrokov dnevno. Najprimerneje bi bilo, da imeli tri večje obroke dnevno (zajtrk, kosilo in večerja) in dve malici. Največkrat se pojavijo problemi z lakoto v času pouka, saj otroci dostikrat v tem času skoraj nič ne jedo, po pouku pa zaužijejo preveč hrane, pogosto takrat pojedo tudi sladkarije. Vso to hrano tudi zaužijejo prehitro, vendar jim vsa ta hrana ponavadi ne zagotovi dovolj energije, ki jo otrok potrebuje pri treningu. Če želijo spremeniti prehrambene navade je to potrebno storiti postopoma. Otroku je potrebno razložiti kaj je dobro zanj in kaj ne. Na ta način se na otroka ne izvaja prisila po zamenjavi prehrambenih navad, temveč se postopoma zamenjujejo nezdrava živila, oziroma neustrezen način priprave hrane. Zajtrk je najvažnejši dnevni obrok, ki ga nikakor ne smemo preskočiti. Vseboval naj bi večjo količino ogljikovih hidratov, da se dopolnijo zaloge energentov in zato da bi imeli energijo za opravljanje vsakodnevnih aktivnosti. Lahko se sestoji iz raznih žitaric, različnega sadja, svežega sira, koruznih kosmičev, jogurta in različnih sadnih sokov. Namen malice je zmanjšati padec energije med dvema glavnima obrokoma. Zato naj bo le ta lahka in ne preveč kalorična. To je še posebej pomembno za otroke v času, ko so v šoli ali na potovanju na samo tekmovanje. To so lahko različne sadne ali zelenjavne solate, kvalitetni sendviči (integralni kruh, piščančja prsa, zelenjava...) ali izdelani dodatki prehrani (proteinski ogljikovo hidratni shake, energetska čokolada...). Kosilo in večerja morata vsebovati dovolj ogljikovih hidratov (integralni riž, integralne testenine, krompir...) in beljakovin (tunina, kurja ali piščančja prsa, soja...) ter nenasičenih maščobnih kislin (olive, olivno olje, orehe, ribe...). Če je le možno, je potrebno otrokom pripraviti hrano, ki jo imajo radi in pri tem paziti na načela zdrave prehrane. Vitamini in minerali bi morali biti sestavni del dopolnila k hrani, saj je težko zagotoviti zadostno količino, ki je potrebna otrokom, ki se ukvarjajo s športom, samo z zaužitjem hrane. Enako velja za različne izotonične napitke, ki naj bi se zaužili pred, med in po treningu. Proteini, različne aminokisline in ogljikovi hidrati niso nujni, če je preko zaužitja hrane zagotovljena njihova zadostna količina. Dobro pa je koristiti dodatke k hrani, če otroci, ki se ukvarjajo s športom zaradi različnih obveznosti ne morejo imeti rednih obrokov. Ti se prav tako lahko koristijo na potovanjih ali ko se želi povečati telesna teža. Pri preparatih kot so creatin, je potrebno biti pozoren, saj le ta nase veže ogromno količino vode. Prav tako je potrebno biti pozoren pri preparatih, ki dvigujejo testosteron kot je tribestan (tribulus teresteris), ki ima lahko neke kontraindikacije pri otrocih, ki se ukvarjajo s športom. Zaradi tega naj bi se le ti uporabljali šele po končanju pubertete. Nobena nedovoljena sredstva, kot so anabolični steroidi, psihostimulansi, krvni doping ali rastni hormon se v športu ne bi smeli uporabljati, še posebej ne pri otrocih, saj se lahko resno poruši naravni sistem rasti in razvoja, prav tako lahko nastanejo resne posledice, ki lahko pustijo sledi pri nadaljnjem ukvarjanju s športom, kakor tudi na normalno življenje. Na osnovi vsega navedenega lahko zaključimo, da bo otrok športnik, ki se drži pravilne prehrane, bolje zdržal zahtevne treninge in tekme, manj bo podvržen poškodbam, imel bo boljši imunski sistem, maksimalno se bo razvijal in rasel, imel bo več koncentracije in pozornosti, imel bo optimalno telesno težo ter druge pridobitve zaradi pravilne prehrane. Mislim, da so to zadostni razlogi, da se začnemo bolj pozorno ukvarjati s prehranjevalnimi navadami otrok, ki se ukvarjajo s športom.


source: wikipedia

text: Aksióm (: axíoma − trditev, teza) označuje stališče, načelo, tezo, sodbo, ki se jo sprejema brez dokazov in služi kot načelo ali premisa deduktivnega dokazovanja. Po tradicionalnem razumevanju, ki izhaja od Aristotla, aksiomi ne potrebujejo dokazov, saj je njihova resničnost neposredno razvidna. Po Kantovem razumevanju so aksiomi neposredno odvisni od sintetičnih načel a priori. Aksiom je mogoče opredeliti še kot enačbo, formulo, ki je del aksiomatičnega sistema in torej ne izhaja iz kakšne druge enačbe v tem sistemu. V epistemologiji je aksiom samoumevna resnica, na kateri mora temeljiti preostalo znanje. Epistemologi si niso enotni ali sploh obstaja kakšen aksiom v tem smislu. Beseda aksiom prihaja iz glagola ἀξιόειν: axióein, kar pomeni primerno soditi in tudi zahtevati, kar po vrsti pride iz ἄξιος: axios - primeren. Drug izraz za aksiom je postulat (oziroma predpostavka), ki se ga ne rabi v taki meri, kot ga je Evklid, ki ga je uvedel. Če se ga rabi, se misli v bistvu na aksiom. Aksiom v matematiki pa je očitna (temeljna) trditev ali načelo kakor izrek, ki se je ne dokazuje. Zgledi aksiomov: aksiom asociativnosti vsote (a + b) + c = a + (b + c), aksiom komutativnosti vsote a + b = b + a. aksiom izbire aksiomi Kolmogorova Arhimedov aksiom Peanovi aksiomi Veliko aksiomov se v bistvu imenuje izreki. Zgodovinski razvoj Stari Grki Logično-deduktivno metodo sklepanj, ki sledijo iz premis z uporabo veljavnih argumentov (silogizmov, pravil sklepanj), so razvili stari Grki in je postala temelj sodobne matematike. Glej tudi seznam aksiomov Zunanje povezave Matematična logika


Start:up Alpe-Adria Summit bo okrepil čezmejne vezi slovenskega in avstrijskega ekosistema Dne 12. junij 2020 objavil Mitja Sagaj Uresničitev vizije o čezmejnem startup ekosistemu, ki bi se lahko postavil ob bok vodilnim startup ekosistemom na globalni ravni, bo dodaten zagon dobila 23. in 24. junija 2020 na Start:up Alpe-Adria Summitu, dvodnevnem dogodku slovenskih in avstrijskih deležnikov startup ekosistemov. Dogodek, ki bo v luči trenutnih razmer potekal preko spleta, in sicer z osrednjega prizorišča v Celovcu in še dveh dodatnih prizorišč v Ljubljani in Mariboru, ne bo le okrepil vezi med slovenskim in avstrijskim startup ekosistemom, pač pa bo tudi priložnost za izboljšave in za promocijo skupne vizije na evropskem in globalnem nivoju. V ta namen bo na Start:up Alpe-Adria Summitu predstavljen tudi Alpe-Adria Startup and Scaleup Manifesto. Po zaslugi bogatega programa s pogovori, okroglimi mizami in tremi izjemno zanimivimi delavnicami je udeležba na dogodku zanimiva za širok krog udeležencev, predvsem za predstavnike startupov in scaleupov, predstavnike korporacij ter MSP-jev, ki sodelujejo s startupi, predstavnike univerz in raizkovalno-razvojnih institucij, znanstvenih in tehnoloških parkov ter inkubatorjev, vladnih in drugih služb, ki so del podpornega okolja za podjetnike. Za podjetnike dragocene delavnice izkušenih strokovnjakov Futurist Francois Marmion bo v svoji delavnici predstavil pomembnost širokega pogleda podjetnikov, ki se morajo zavedati, da bodo največje spremembe za njihov posel v prihodosti prišle iz drugih panog, ne iz njihove lastne panoge. Zato je ključen 360-stopinjski pregled, ki jim bo omogočil prepoznavanje novih poslovnih priložnosti tudi izven lastne panoge. Robin Wauters, tehnološki navdušenec in ustanovni urednik medija Tech.eu bo s podjetniki delil trike in nasvete, kako povečati svoje možnosti za kar največji medijski izplen njihove podjetniške zgodbe. Zelo konkretno bo svetoval tudi, kako pripraviti komunikacijsko kampanjo, kako predstaviti startup medijem in blogerjem, katera pravila pri tem upoštevati, čemu se izogniti, pa tudi, zakaj je ključno vzpostaviti odnos z novinarji že v začetku podjetniške zgodbe, da bi si kasneje zagotovili poročanje o sebi. Robin bo govorili tudi o ustvarjanju podcastov, udeležence pa bo seznanil tudi z evropskim medijskim prostorom. Investitor, soustanovitelj in direktor TMRW, največjega coworkinga v južnem Londonu, Francois Mazoudier vas bo popeljal v drobovje sveta tveganega kapitala in z vami delil stvari, o katerih sicer nihče ne govori. Zakaj, če sploh, poseči po tveganem kapitalu, kaj so alternative tveganemu kapitalu, kaj pričakujejo investitorji od podjetij, kako podjetnike izkoristijo namesto da bi jim pomagali, razkril pa bo tudi najpogostejše napake in napačne predstave. Udeležba na dogodku je brezplačna za vse udeležence, je pa potrebna prijava.


Prizadevajte si jesti zdravo in s proteini uravnoteženo prehrano, ne glede na stopnjo aktivnosti, saj vam bo zagotovila vse potrebne hranilne snovi . Proteini za energijo Škrob in druge oblike ogljikovih hidratov zagotavljajo vir energije, da vaše telo opravlja svoje delo po svojih najboljših zmožnostih, ne glede na vašo dejavnost ali vrsto športa s katerim se ukvarjate. Na splošno bolj ko trenirate, več ogljikovih hidratov morate vključiti v svoje dnevne jedi. Zahteven vadbeni režim bo hitro porabil shranjeno energijo od ogljikovih hidratov, zato je potrebno vklučiti ogljikove hidrate v večino vaših obrokov. Dieta z nizko vsebnostjo ogljikovih hidratov lahko privede do pomanjkanja energije med vadbo, izgubo koncentracije in zakasnitvijo okrevanja. Če se želite za svoj šport ali dejavnost športno prehranjevati z uporabo diete z nižjo vsebnostjo ogljikovih hidratov, morate poiskati strokovno pomoč in se predhodno posvetovat. Zdravi viri ogljikovih hidratov vključujejo: -Polnozrnati kosmiči (vključno z nekaterimi žitnimi tablicami) -Krompir (z olupom) -Sadje, vključno s suhim in konzerviranim sadjem Prehranjevanje samo z jedmi, bogatimi s proteini ne bo ustvarjalo velikih mišic. Mišična masa se pridobiva s kombinacijo mišične krepitve in prehrane, ki vsebuje beljakovine in zadostno energijo iz ravnovesja ogljikovih hidratov in maščob. Niso vsi proteini, ki jih jeste, uporabni za izgradnjo nove mišice. Če pretiravate z beljakovinami, se presežek porabi pretežno za energijo, saj vaše telo že ima tisto, kar potrebuje za popravilo mišic. Večina navdušencev fitnesa lahko dobi dovolj beljakovin iz zdrave in raznolike prehrane, ne da bi bistveno povečevala vnos beljakovin. Zdravi viri proteinov: -Fižol, grah in leča -Sir, jogurt in mleko -Ribe, vključno z mastnimi ribami, kot so losos ali skuša -Tofu, tempeh in druge rastlinske mesne alternative -Pusti kosi mesa -Piščanec in druga perutnina Za večino obrokov športne prehrane moramo vključiti vir beljakovin, da bi optimirali gradnjo mišic. Ob jemanju beljakovin pred in po vadbi je bilo dokazano, da pomagajo začeti proces popravljanja mišice. Beljakovinskih športni prigrizki: -Mleko vseh vrst- manjše maščobne vrste vsebujejo manj energije -Nesladkana sojina pijača -Naravni mlečni jogurti vseh vrst – tudi grški jogurt in kefir -Sojin jogurt in druge rastlinske alternative -Nesoljeni mešani oreški in semena -Nesladkano suho sadje -Humus s korenjem in zelenjavnimi paličkami Hrana pred športom in vadbo Počakati morate približno tri z vadbo, potem ko ste imate glavni obrok, kot je zajtrk ali kosilo. Uro pred vadbo, lahko imate lahkoten prigrizek, ki vsebuje nekaj beljakovin, in je višji v vrednosti ogljikovih hidratov in nižji v vsebnost maščob. To je dobra izbira, saj vam pomaga med vadbo in nato tudi pri okrevanju po vadbi. Izberite si prigrizek, ki ga boste hitro prebavili, na primer: -Sadje, kot je banana -Rezina polnozrnatega kruha, namazanega z arašidnim maslom -Navaden ali sadni škrob z nizko vsebnostjo maščob -Jogurt ali drugi mlečni izdelki -Skuta in krekerji -Kozarec mleka ali drugih mlečnih nadomestkov Prigrizki, ki se jih je treba izogniti pri športni prehrani Te vrste hrane lahko povzročijo nelagodje v želodcu, če se z njimi prehranjujete tik pred vadbo: Maščobna živila, kot so: -Čips ali krompirček -Sir s polnimi maščobami -Velike količine oreškov Hrana z visoko vsebnostjo vlaken, kot so: -Žita z visoko vsebnostjo vlaken -Surovi oreški in semena Hrana in pijača med vadbo Večino vadb, ki trajajo manj kot 60 minut, potrebuje le vodo. Če ste vadili dlje, uporabite ogljikove hidrate, ki se hitro prebavljajo, in nekatere elektrolite (soli in minerali), kot so: -Izotonične športne pijače Vedno poskrbite, da pijete dovolj vode (ali podobnega) tudi med vašo vadbo Voda in vadba Tudi voda je povezana z načinom športnega prehranjevanja. Če ne pijete dovolj vode, lahko to pomembno vpliva na vašo uspešnost. Pred vsako vadbo se morate dobro hidrirati. To pomeni redno pijte vodo skozi ves dan. Izbira pijače je odvisna od intenzivnosti in trajanja vadbe ter vaših ciljev usposabljanja. Hrana in pijača prav tako igrata pomembno vlogo pri učinkovitosti okrevanja po vadbi. Če trenirate večkrat na dan, lahko oskrbo z gorivom iz ogljikovih hidratov in beljakovin, kot je kozarec mleka in banane, zaužijete v prvih 60. minutah po zaključku vadbe. Če trenirate manj kot to ali imate več časa za regeneracijjo, se prepričajte, da se rehidrirate z vodo in jeste takoj, ko lahko. Prehranska dopolnila in vadba Na splošno bo uravnotežena prehrana zagotovila hranila in energijo, potrebno za šport, brez potrebe po dodatkih k prehrani. Športniki, ki želijo uporabljati dodatke, bi morali poiskati strokovno mnenje registriranega strokovnjaka za športno prehrano. Vadba za izgubo teže Po zahtevni rutinski vadbi boste precej lačni, če se med treningi ne prehranjujete pravilno oziroma ne dobite pravilnega polnjenja z potrebnim gorivom. Če poskušate izgubiti težo, boste morali gledati, kaj jeste in pijete po treningih. Če zaužijete več kalorij s prehrano, kot ste jih pokurili med vadbo, boste začeli pridobivati na teži in ne izgubljali.


Nagrada Saharova svobodo misli 2011 Nagrada je poimenovana po ruskem fiziku in oporečniku Andreju Saharovu, ki je v nekdanji Sovjetski zvezi zaradi svojega nasprotovanja jedrskemu programu in represivnim politikam živel v notranjem izgnanstvu Letošnjo nagrado Saharova za svobodo misli si deli pet arabskih aktivistov, ki jim je Parlament tako izrekel priznanje in podporo njihovim prizadevanjem za svobodo in človekove pravice. Slovesna podelitev je bila 14. decembra na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta v Strasbourgu. Dobitniki nagrade so Asma Mahfuz (Egipt), Ahmed al-Zubair Ahmed al-Sanusi (Libija), Razan Zajtuneh (Sirija), Ali Farzat (Sirija) in posmrtno Mohamed Buazizi (Tunizija). Datum podelitve, 14. december, je v grobem sovpadel z obletnico podpisa Splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah, ki se je zgodila 10. decembra 1948. Lanski dobitnik nagrade Saharova, kubanski novinar Guillermo Fariñas, se zaradi omejitev kubanskih oblasti podelitve ni mogel udeležiti. Nagrada je poimenovana po ruskem fiziku in oporečniku Andreju Saharovu, ki je v nekdanji Sovjetski zvezi zaradi svojega nasprotovanja jedrskemu programu in represivnim politikam živel v notranjem izgnanstvu. Po razpadu Sovjetske zveze je postal poslanec ruskega parlamenta, bil pa je tudi med ustanovitelji organizacije za človekove pravice Memorial, ki deluje še danes. Sommaire du dossier : - Dobitniki nagrade Saharova hvaležni za evropsko podporo arabski pomladi - Nagrada Saharova 2011 za aktiviste arabske pomladi - Asma Mahfuz - Asma Mahfuz: sedanji režim v Egiptu je še hujši od Mubarakovega - Ahmed El-Senusi - Ahmed El-Senusi: Ne želim si maščevanja - Razan Zaitouneh - Ali Farzat - Mohamed Bouazizi - Trije finalisti za Nagrado Saharova: priznanje borcem za človekove pravice - Nagrada Saharova: med kandidati tudi slovenski pisatelj Boris Pahor - V Strasbourgu prazen sedež za nagrajenca Guillerma Fariñasa - Nagrada EP za človekove pravice v čast Andreju Saharovu Dobitniki nagrade Saharova hvaležni za evropsko podporo arabski pomladi Asma Mahfuz (levo), mlada egiptovska blogerka, in Ahmed El-Senusi, ki je bil v času Gadafijevega režima najdlje zaprti libijski oporečnik. "S podelitvijo nagrade Saharova petim aktivistom arabske pomladi daje Evropski parlament priznanje prizadevanjem vseh tistih, ki se borijo za dostojanstvo, temeljne svoboščine in politične spremembe v arabskem svetu", je na sredini podelitvi nagrad v Strasbourgu dejal predsednik Buzek. Predsednik je tudi poudaril, da nas "zgodovinski dogodki opominjajo na našo odgovornost, vključno s potrebo, da podpremo prebujajočo se, mlado in živahno civilno družbo, v arabski pomladi pa so imele odločilno vlogo tudi ženske". Nagrajenci so se zahvalili za nagrado, ki pomeni simbolno nepogrešljivo podporo Evrope v času arabskim vstajam. Opozorili so, da so človekove pravice v njihovih državah še vedno pred izzivom, oblikovanja resnično demokratičnih režimov, ki bodo spoštovali temeljne svoboščine in človekovo dostojanstvo. Nagrado sta lahko osebno prevzela le dva dobitnika, Asma Mahfuz, mlada egiptovska blogerka, in Ahmed El-Senusi, ki je bil v času Gadafijevega režima najdlje zaprti libijski oporečnik. Parlament je z minuto molka počastil spomin na Mohameda Buazizija, ki je s samosežigom zaradi nadlegovanja tunizijske policije sprožil val protestov v tej državi, kakor tudi na vse druge žrtve arabskega upora. V svojem govoru je Asma Mahfuz dejala: "Ta nagrada je namenjena vsem ljudem v Egiptu, ki so bili veliko bolj pogumni od mene in so dejansko žrtvovali svoje življenje na ulicah. Rada bi vam povedala, kako zelo sem ponosna na vse mučenike arabske revolucije. Ne bomo se jim izneverili, še naprej gremo po njihovi poti." Ahmed El-Senusi je opozoril na pomen sprave: "Obnoviti moramo državo in pokazati strpnost celo do tistih, ki so zagrešili zločine in kršili človekovo dostojanstvo." Zahvalil se je evropskim državam, ki so prve priskočile na pomoč Libiji, za njihovo "nedvoumno diplomatsko in vojaško podporo". Sirski karikaturist Ali Ferzat, ki je v izgnanstvu v Kuvajtu, je poslal video sporočilo, kjer se je zahvalil za nagrado, hkrati pa izrazili svojo žalost zaradi naraščanja števila žrtev v njegovi domovini, ki se povečuje iz minute v minuto. Sirska odvetnica za človekove pravice Razan Zajtuneh, ki se mora skrivati pred oblastmi, je poslala pismo, kjer pravi: "Rada bi se zahvalila Evropskemu parlamentu in vsem, ki simpatizirajo z uporom našega ljudstva, ter nas na kakršenkoli način podpirajo v boju, da bi bil jutrišnji dan brez nasilja, zaporov in prelivanja krvi. To je nagrada za vse pogumne ljudi v Tuniziji, Egiptu, Libiji, Jemnu, Bahrajnu in drugod, za vse tiste, ki so si priborili svobodo in za tiste, ki se zanjo še vedno borijo." Nagrajenci Saharova za svobodo misli 2011 Asma Mahfuz se je leta 2008 pridružila egiptovskemu mladinskemu gibanju 6. april pri organizaciji stavke za temeljne pravice. Neprestana režimska šikaniranja in nadlegovanja novinarjev ter aktivistov in tunizijske izkušnje so jo spodbudili k organizaciji protestov. Z objavami na youtubu, facebooku in twitterju je prispevala k mobilizaciji Egipčanov, ki so zahtevali svoje pravice na trgu Tahrir v središču Kaira. Kmalu po aretaciji jo je vrhovni svet oboroženih sil zaradi pritiska uglednih aktivistov izpustil na prostost ob plačilu varščine. Ahmed El-Senusi je bil oporečnik z najdaljšim stažem v libijskih zaporih, kjer je zaradi poskusa državnega udara proti polkovniku Gadafiju prebil kar 31 let. Mohamed Buazizi je bil tunizijski trgovec, ki se je zažgal v protest zaradi stalnega poniževanja in nadlegovanja policistov. Njegovo dejanje je spodbudilo javno izražanje sožalja in jeze po vsej Tuniziji, kar je na koncu privedlo do padca režima takratnega predsednika Ben Alija. Ali Ferzat je karikaturist, kritik sirskega režima in predsednika Bašarja al A 4000 sada. Avgusta je bil aretiran, policisti so ga pretepli, mu "v opozorilo" zlomili obe roki ter zasegli njegove risbe, nato pa je pobegnil iz države. Razan Zajtouneh je sirska odvetnica za človekove pravice, ki se skriva pred varnostnimi organi, ker jo obtožujejo, da je vohunka, saj na svojem blogu ShRIL objavlja podatke o pobojih in drugih kršitvah človekovih pravic v Siriji. Nagrada Saharova za svobodo misli Nagrada se imenuje po sovjetskem jedrskem fiziku in disidentu Andreju Saharovu, Evropski parlament pa jo podeljuje od leta 1988 posameznikom ali organizacijam, ki so pomembno prispevali k boju za človekove pravice in demokracijo. Sama nagrada je vredna 50 tisoč evrov. Nagrada Saharova 2011 za aktiviste arabske pomladi Letošnjo nagrado Saharova za svobodo misli si bo delilo pet arabskih aktivistov, ki jim Parlament tako izreka priznanje in podporo njihovim prizadevanjem za svobodo in človekove pravice. Slovesna podelitev bo 14. decembra na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta v Strasbourgu. Dobitniki nagrade so Asma Mahfuz (Egipt), Ahmed al-Zubair Ahmed al-Sanusi (Libija), Razan Zajtuneh (Sirija), Ali Farzat (Sirija) in posmrtno Mohamed Buazizi (Tunizija). Kandidate so skupaj predlagale politične skupine ELS, S&D, ALDE in Zeleni skupin. Odločitev konference predsednikov (predsednik parlamenta in vodje političnih skupin) o nagrajencih je bila soglasno sprejeta v četrtek zjutraj, predsednik Jerzy Buzek pa je na zasedanju poudaril: "Ti posamezniki so prispevali k zgodovinskim spremembam v arabskem svetu. Naša nagrada vnovič poudarja solidarnost in trdno podporo, ki jo Parlament namenja njihovim prizadevanjem za svobodo, demokracijo in konec avtoritarnih režimov. Je tudi simbolno priznanje vsem, ki si prizadevajo za spoštovanje, demokracijo in temeljne pravice v arabskem svetu in drugod." Asma Mahfuz Asma Mahfuz se je leta 2008 pridružila egiptovskemu mladinskemu gibanju 6. april pri organizaciji stavke za temeljne pravice. Neprestana režimska šikaniranja nadlegovanja novinarjev in aktivistov ter tunizijske izkušnje so jo spodbudili, k organizaciji protestov. Z objavami na youtubu, facebooku twitterju je prispevala k mobilizaciji Egipčanov, ki so zahtevali svoje pravice na trgu Tahrir v središču Kaira. Kmalu po aretaciji jo je vrhovni svet oboroženih sil zaradi pritiska uglednih aktivistov izpustil na prostost ob plačilu varščine. Ahmed al-Zubair Ahmed al-Sanusi Ahmed al-Sanusi je bil oporečnik z najdaljšim stažem v libijskih zaporih, kjer je zaradi poskusa državnega udara proti polkovniku Gadafiju prebil kar 31 let. Kot član nacionalnega prehodnega sveta si zdaj prizadeva, da bi Libija zaživela v svobodi in dohitela svet z vzpostavitvijo demokratičnih vrednot po koncu Gadafijevega obdobja. Razan Zajtuneh Razan Zajtouneh je odvetnica, ki se ukvarja predvsem s človekovimi pravicami in na svojem blogu SHRIL objavlja podatke o pobojih in drugih kršitvah človekovih pravic v Siriji. Tako je javno razkrila grozodejstva sirske vojske in policije, njene objave pa so pomemben vir informacij za mednarodne medije. Trenutno se skriva pred varnostnimi organi, ki jo obtožujejo, da je vohunka, aretirali pa so tudi njenega moža in mlajšega brata. Ali Farzat Farzat je politični satirik, kritik sirskega režima in predsednika Bašarja al Asada. Karikature, ki objavlja od začetka vstaje marca 2011, so še dodatno spodbudile upor v državi. Avgusta je bil aretiran, policisti so ga pretepli, mu "v opozorilo" zlomili obe roki ter zasegli njegove risbe. Mohamed Buazizi Buazizi je bil tunizijski trgovec, ki se je zažgal v protest zaradi stalnega poniževanja in nadlegovanja policistov. Njegovo dejanje je spodbudilo javno izražanje sožalja in jeze po vsej Tuniziji, kar je na koncu privedlo do padca režima takratnega predsednika Ben Alija. Samosežig je bil tudi povod za vstaje in velike spremembe v drugih arabskih državah, kot sta Egipt in Libija, znane pod skupnim imenom arabska pomladi. Nagrada Saharova za svobodo misli Nagrada se imenuje po sovjetskem jedrskem fiziku in disidentu Andreju Saharovu, Evropski parlament pa jo podeljuje od leta 1988 posameznikom ali organizacijam, ki so pomembno prispevela k boju za človekove pravice in demokracijo. Sama nagrada je vredna 50 tisoč evrov. Preostala finalista ožjega izbora sta bila beloruski aktivist in novinar Dimitri Bandarenka in kolumbijska mirovna skupnost San José de Apartado. Asma Mahfuz Njena zgodba se je začela z video prispevkom, meseca februarja objavljenim na YouTube, v katerem kot mlada, zakrita ženska poziva ljudi, naj se pridružijo protestom proti zdaj že nekdanjemu egiptovskemu predsedniku Mubaraku na kairskem trgu Tahrir. Po odstopu Mubaraka so Mahfouzovo avgusta zaradi kritik na račun vojaških oblasti aretirali, nato pa jo po množičnih protestih proti varščini izpustili. Mahfouzova se je že leta 2008 kot študentka ekonomije pridružila mladinskemu gibanju 6. april, ki je preko Facebooka in Twitterja podpiralo stavko v egiptovskem industrijskem mestu El-Mahalla el-Kobra. Stavka se je krvavo končala, oblasti pa so začele zapirati spletne aktiviste. Stran na Facebooku je hitro dobila več kot 70.000 prijateljev, Mubarakov padec pa je dokaz, da so lahko tudi družabna omrežja učinkovito orodje za mobilizacijo ljudi. Citat: "Nikoli ne reci, da ni upanja. Upanje izgine samo takrat, ko rečeš, da ga ni več." Asma Mahfuz: sedanji režim v Egiptu je še hujši od Mubarakovega Asma Mahfuz: "Družabna omrežja so bili alternativa. Skozi njih smo uspeli ljudem sporočiti, kaj se dogaja in kakšna je prava narava Mubarakovega režima." Asma Mahfuz je ena izmed tistih egiptovskih demokratičnih aktivistk in aktivistov, ki so k odstopu prisilili egiptovskega predsednika Hosnija Mubaraka. Kljub temu pa zanjo Nagrada Saharova za svobodo misli ne pomeni srečnega konca prizadevanj Egipčanov za vzpostavitev demokracije v njihovi državi. Z Mahfouzovo smo govorili o izzivih, ki so pred Egiptom in njeno vizijo demokratičnega islama. Kako pomembni so bili splet in družabna omrežja v arabski pomladi v Egiptu? Družabna omrežja so bili alternativa. Skozi njih smo uspeli ljudem sporočiti, kaj se dogaja in kakšna je prava narava Mubarakovega režima. Napovedovali smo proteste in ljudi prepričali, da se jim pridružijo. Vedno smo govorili o kritični masi in družabna omrežja so bila ključna zato, da smo jo dosegli. Vendar pa sedanji režim družabna omrežja uporablja zato, da nas napada. Ustvarja lažne profile, širi lažne informacije in govorice. Tako ustvarja vtis, da ima režim podporo navadnih ljudi iz ulice. Vrhovni vojaški svet je videl, kakšne napake je delal Mubarak in sedaj uporabljajo naša orodja, da bi nas zlomili. Vas je strah vrnitve starega režima? V bistvu je sedanji režim del starega reda, tako da ne moremo reči, da je stari režim padel. Še več, sedanji režim je hujši od starega. Uporabljajo vsa sredstva, da bi se maščevali tistim, ki so pozivali h koncu vojaške vladavine. Počnejo nekaj zelo nevarnega. Podpihujejo sovraštvo med egiptovskim ljudstvom in vojsko, ki ga prej ni bilo. Tisti vojaki, ki so se uprli grozodejstvom Vrhovnega sveta, so zdaj v zaporih podvrženi mučenju. Kako ocenjujete uspeh islamistov na volitvah v Tuniziji in Egiptu? Morate poskusiti islam bolje razumeti. Islamisti niso edini predstavniki silama. Kot je rekla vodja evropske diplomacije Catherine Ashton, je islam velika religija, ki ne sme postati plen skrajnežev. Kako bi lahko EU in Evropski parlament podprla prehod v demokracijo v arabskem svetu? Zavračam vsako tuje posredovanje, menim pa, da bi moral Parlament vztrajati pri spoštovanju humanitarnega prava. Menim, da bi moral Parlament izkoristi 4000 ti svoje zveze z vladami in jih prepričati, naj nehajo podpirati Vrhovni vojaški svet z orožjem in drugimi stvarmi. Vendar pa je naloga egiptovske civilne družbe, da zagotovi spoštovanje človekovih pravic v Egiptu. Vam bo Nagrada Saharova pomagala pri vaših prizadevanjih? Morda, vendar mi bo predvsem pomagala na mednarodnem odru. Naš cilj je vzpostaviti boljše odnose med državami. Ko bodo spoštovane človekove pravice ljudi po vsem svetu, bodo lahko ljudje bolj kreativni in produktivni. Več : - Profil Asme Mahfuz Ahmed El-Senusi je v sorodu z zadnjim libijskem kraljem, ki ga je z vojaškim prevratom leta 1969 z oblasti odstavil Moamar Gadafi. Al-Sanussi je leta 1972 sodeloval v neuspešnem puču proti Gadafiju, zaradi katerega je potem v zaporu preživel več kot tri desetletja. Leta 2001 je bil pomiloščen, vendar še danes trpi za posledicami mučenja in osamitve. Prvih 18 let v zaporu ni smel sprejemati obiskovalcev, v tem času mu je umrla tudi žena. Kot politični zapornik z najdaljšim stažem v Libiji je al-Sanussi danes član libijskega nacionalnega prehodnega sveta. Čeprav še vedno nosi simbole libijske kraljevine, se ima za republikanca in ne pričakuje, da bo Libiji vladala njegova družina. "Republika je boljša rešitev, saj želijo ljudje sodelovati pri vladanju in se mu ne želijo odreči v korist ene družine ali osebe," pravi. Citat: "Če verjameš v svoj cilj, potem lahko preneseš vse." Ahmed El-Senusi: Ne želim si maščevanja ed El-Senusi: "Ne morem reči, kdaj bodo organizirane volitve. Najprej moramo imeti močno državo, vojsko in policijo, potem pa so na vrsti volitve." Nekdaj politični zapornik z najdaljšim stažem v Libiji, zdaj pa eden izmed libijskih voditeljev in dobitnik Nagrade Saharova za svobodo misli: to je Ahmed El-Senusi, s katerim smo se pogovarjali ob robu podelitve nagrad 14. decembra v Strasbourgu. Mislite, da vam bo nagrada v pomoč pri ponovni izgradnji Libije? V pomoč bo tako meni kot libijskemu ljudstvu, saj je to prvič, da je Libijec prejel takšno nagrado. Če mi boste pomagali pri opravljanju mojega dela, bo to pomagalo tudi libijskemu ljudstvu. Kako lahko Evropski parlament podpre prehod v demokracijo v Libiji? EU lahko veliko pomaga, saj ponovno gradimo svojo državo, Evropa pa ima s tem veliko izkušenj, saj si je morala opomoči od vojne. Potrebovali bomo vsako pomoč, saj začenjamo od začetka. Kakšen je danes položaj v Libiji? Libijci so zelo srečni, saj so se znebili diktatorja. Veselijo se nove prihodnosti, izgrajene na temelju demokracije in svobode govora. Nekateri se bojijo, da bo Libija potonila v državljanski vojni, vendar za kaj takšnega ni možnosti. Ljudje bodo naredili vse, da ohranijo svojo svobodo. V Tuniziji in Egiptu so se volitve že zgodile. Kdaj bo sledila Libija? Tunizija in Egipt se razlikujeta od Libije, saj je bil tam vzpostavljen sistem z varnostnimi silami in vojsko. Libija tega nima, začenjamo iz nič. Zato tudi ne morem reči, kdaj bodo organizirane volitve. Najprej moramo imeti močno državo, vojsko in policijo, potem pa so na vrsti volitve. Zaprti ste bili 30 let. Ste kdaj izgubili upanje? Ne. Sem musliman, zato ostajam potrpežljiv tudi v zelo hudih časih. Teh 31 let je bilo preizkus in uspel sem preživeti. Poleg tega sem verjel v to, kar sem storil (organizacija prevrata proti Gadafiju, op.p.), moji napori so bili poplačani in zato sem sedaj zelo srečen. Lahko odpustite tistim, ki so vam ukradli življenje? Do teh ljudi sovraštva ne občutim, saj vem, da ljudje včasih delajo stvari, v katere ne verjamejo. Nekoga, ki me je v zaporu mučil, sedaj srečujem v Bengaziju. Nikoli nisem niti pomislil, da bi mu kaj storil, prepuščam ga njegovi vesti. Moje sanje so se uresničile, ne zahtevam maščevanja. Več : - Profil Ahmeda El-Senusija Razan Zaitouneh se še vedno skriva pred sirskimi oblastmi, zaradi česar Evropski parlament njene slike ne bo objavil. Gre za odvetnico za človekove pravice in urednico bloga Syrian Human Rights Information Link, ki je objavil prve novice o grozodejstvih sirskega režima. Ta jo je obtožil, da je tuja agentka, aretiral pa je njenega moža in brata, medtem ko so njeni ostareli starši zaradi strahu pred aretacijo pobegnili od doma. Zaitounehova je branila sirske politične zapornike, zbirala denar za njihovo obrambo ter na blogu javno obsojala politične umore in druge kršitve človekovih pravic v Siriji. Zavzema se za odstop sirskega predsednika Bašarja al-Assada in sojenje slednjemu pred Mednarodnim kazenskim sodiščem (ICC). Odvetnica se je javnosti zadnjič oglasila na Twitterju, ko je število žrtev v protivladnih protestov v Siriji ocenila na več kot 3500. Citat: "Najlepše pri sirski revoluciji je dobra volja sirskih ljudi, ki so proteste spremenili v karneval, v ples in pesmi o svobodi, kljub vsem kroglam, aretacijam in tankom." Ali Farzat je narisal že več kot 15,000 karikatur, v katerih je osmešil marsikaterega arabskega diktatorja. K njegovi smrti je leta 1989 pozval Sadam Husein, njegove risbe pa so bile prepovedane tudi v Jordaniji in Libiji. V njegovi domači državi so karikature ljudi spodbudile k uporu proti sirskemu predsedniku Bašarju al-Asadu. Avgusta so neznanci Farzata močno pretepli in mu zlomili obe roki, po vsej verjetnosti pa so isti ljudje odgovorni tudi za izginotje kovčka z njegovimi risbami. Nekateri člani sirske opozicije so po tem dogodku svoje slike svojih profilov na Facebooku zamenjali s fotografijo hospitaliziranega Farzata. Citat: "Svoje karikature posvečam sodobnim idealom: svobodi, demokraciji, ljubezni in miru. Postavljam jih nasproti zlom: krivici, represiji, diktaturi, terorizmu, uničevanju okolja, korupciji." Mohamed Bouazizi je bil eden izmed tistih mladih v arabskih državah, ki sta mu represija in pomanjkanje priložnosti zamejevali prihodnost. Decembra 2010 se je obupani Bouazizi, potem ko so mu policisti prepovedali prodajati stvari na ulici - to je bil edini vir njegovega prihodka -, protestno zažgal pred guvernerjevo palačo, pri čemer je za poškodbami čez nekaj dni umrl. Bouazizija j 4000 e v bolnišnici obiskal takratni predsednik Tunizije Ben Ali, vendar s tem ljudskega besa ni pomiril. Ben Ali je moral po množičnih protestih odstopiti, arabska pomlad pa se je nato razširila še v Egipt, Libijo, Sirijo in druge arabske države. Trije finalisti za Nagrado Saharova: priznanje borcem za človekove pravice Finalisti: arabski revolucionarji, beloruski novinar, kolumbijski kmetje. © www.flickr.com/radiosvaboda and ©BELGA Pet aktivistov demokratičnih revolucij v arabskem svetu, beloruski novinar Dmitri Bandarenka in mirovno združenje kolumbijskih kmetov San Jose de Apartado so v ožjem izboru za Nagrado Saharova za svobodo misli 2011. Nagrajenec bo znan 27. oktobra, prejel pa bo denarno nagrado v višini 50.000 evrov. Podelitev bo potekala 14. decembra na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta v Strasbourgu. Pet aktivistov, udeležencev demokratičnih revolucij, ki so preplavile arabski svet v tem letu: Mohamed Bouazizi (Tunizija), Asmaa Mahfouz (Egipt), Ahmed a-Zubair in Ahmed al-Sanusi iz Libije ter Razan Zeitouneh in Ali Farzat iz Sirije. Predlagale so jih Evropska ljudska stranka (EPP), socialisti in demokrati (S&D), liberalci (ALDE) in Zeleni. Dmitri Bandarenka je beloruski novinar in civilnodružbeni aktivist, soustanovitelj gibanja za demokratične spremembe v Belorusiji in koordinator kampanje za vstop države v EU. Predlagali so ga evropski konservativci in reformisti (ECR) Mirovno skupnost San José de Apartadó iz Kolumbije je predlagala Evropska združena levica - Nordijska zelena levica. "Ta skupnost kolumbijskih kmetov je mednarodno priznan simbol poguma, vztrajnosti in zavezanosti vrednotam miru in pravice, in sicer v okolju, ki ga zaznamuje brutalnost in uničenje," so zapisali v obrazložitvi. Kolumbijo sicer že več desetletij pretresa državljanska vojna, v kateri pa kmetje nočejo zavzemati strani, ampak zahtevajo le svobodo za običajne ljudi. Nagrada Saharova: med kandidati tudi slovenski pisatelj Boris Pahor Lani je nagrado prejel Kubanec Guillermo Fariñas, ki je v zadnjih nekaj letih že večkrat protestno gladovno stavkal, da bi tako opozoril na zatiranje oporečnikov na Kubi. Aktivisti iz demokratičnih revolucij v Tuniziji, Egiptu, Libiji in Siriji, palestinski zdravnik in mirovnik Izeldin Abuelaiš, beloruski novinar Dmitri Badarenka in kolumbijski kmetje, borci za mir v tej južnoameriški državi: to so kandidati, ki so bili skupaj s slovenskim pisateljem in nekdanjim taboriščnikom Borisom Pahorjem predlagani za letošnjo Nagrado Saharova za svobodo misli. Slednjo vsako leto podeljuje Evropski parlament. Boris Pahor je slovenski pisatelj, ki živi v italijanskem Trstu. Borec za svobodo misli, oster nasprotnik vseh totalitarizmov ter zagovornik pravic manjšin in manjšinskih jezikov je zanimanje javnosti prvič vzbudil s svojimi deli, v katerih opisuje svoje izkušnje iz koncentracijskih taborišč. Pahorja je za Nagrado Saharova predlagal slovenski poslanec Milan Zver iz Evropske ljudske stranke skupaj s še 51 svojimi kolegi. Izeldin Abuleaiš je palestinski zdravnik in ustanovitelj organizacije Hčerke za življenje. Predlagala ga je politična skupina Evropskih konservativcev in reformistov. Abuleajš je življenje posvetil prizadevanjem za mir med Izraelom in Palestino, pravijo mu pa tudi "čarobni, skrivnostni most" med obema ljudstvoma. Politične skupine Evropske ljudske stranke, socialistov in demokratov, liberalcev in Zelenih so za nagrado predlagale predstavnike gibanj arabske pomladi. "Arabska pomlad je simbol za vse tiste, ki si prizadevajo za dostojanstvo, demokracijo in temeljne pravice v arabskem svetu," so zapisali v obrazložitvi. Kandidati so Mohamed Bouazizi (Tunizija), Asmaa Mahfouz (Egipt), Ahmed a-Zubair in Ahmed al-Sanusi iz Libije ter Razan Zeitouneh in Ali Farzat iz Sirije. Dmitri Bandarenka je beloruski novinar in civilnodružbeni aktivist, soustanovitelj gibanja za demokratične spremembe v Belorusiji in koordinator kampanje za vstop države v EU. Predlagali so ga evropski konservativci in reformisti. Mirovno skupnost San José de Apartadó iz Kolumbije je predlagala Evropska združena levica - Nordijska zelena levica. "Ta skupnost kolumbijskih kmetov je mednarodno priznan simbol poguma, vztrajnosti in zavezanosti vrednotam miru in pravice, in sicer v okolju, ki ga zaznamuje brutalnost in uničenje," so zapisali v obrazložitvi. Kolumbijo sicer že več desetletij pretresa državljanska vojna, v kateri pa kmetje nočejo zavzemati strani, ampak zahtevajo le svobodo za običajne ljudi. Nagrada Saharova za svobodo misli Poimenovana je po ruskem fiziku in disidentu Andreju Saharovu, Parlament pa jo podeljuje vsako leto od leta 1988 naprej in sicer organizacijam in posameznikom, ki so pomembno prispevali k boju za človekove pravice in demokracijo. Lani je nagrado prejel Kubanec Guillermo Fariñas, ki je v zadnjih nekaj letih že večkrat protestno gladovno stavkal, da bi tako opozoril na zatiranje oporečnikov na Kubi. Julija letos je potem, ko so kubanske oblasti privolile v izpustitev političnih zapornikov, končal svojo zadnjo gladovno stavko. Med nekdanjimi nagrajenci so sicer tudi Južnoafričan Nelson Mandela (1988), vodja burmanske opozicije Aung Sang Suu Kyi (1990) in Organizacija Združenih narodov (2003). Kako bo potekala izbira? Nominacije bodo 5. oktobra predstavljene v odboru Parlamenta za zunanje zadeve, ki bo 20. oktobra izbral tri finaliste. Predsedniki političnih skupin Parlamenta bodo nato 27. oktobra izbrali nagrajenca, ki bo povabljen na slovesno podelitev 14. decembra v Strasbourgu. Nagrada znaša 50.000 evrov, kandidate pa lahko imenujejo politične skupine v Parlament ali vsaj 40 poslancev. V Strasbourgu prazen sedež za nagrajenca Guillerma Fariñasa Namesto kubanskega oporečnika Guillerma Fariñasa, dobitnika letošnje nagrade Saharova za svobodo misli, je na podelitvi na njegovo odsotnost žal opozarjal prazen sedež v plenarni dvorani Evropskega parlamenta, saj mu oblasti v Havani niso izdale dovoljenja, da bi lahko odpotoval iz države. "Čeprav so aktivisti, kot je Guillermo Fariñas, preganjani in v zaporih, se njihovega glasu ne more utišati. Naloga Evropskega parlamenta pa je, da ta glas okrepi. Nagrada Saharova je simbol Parlamenta v boju za človekove pravice po vsem svetu. Prazen sedež za letošnjega nagrajenca je najboljši dokaz, kako pomemben je ta boj," je v svojem govoru opozoril predsednik Jerzy Buzek. Parlamentarci so nato poslušali posnetek nagovora, v katerem je nagrajenec Guillermo Fariñas izrazil hvaležnost, ker Evropski parlament "ni zapustil kubanskega ljudstva v tem več ko pol stoletja trajajočem boju za demokracijo. Nagrado Andreja Saharova za svobodo misli za leto 2010, ki mi je bila podeljena, sprejmem samo zato, ker se počutim kot delček tega uporniškega duha, ki ga nosi v sebi ta narod, kateremu s ponosom in častjo pripadam." Fariñas je bil kritičen do oblasti v Havani: "Menim, da tistim, ki nam v naši lastni državi slabo vladajo, ni v čast, da z otoka, na katerem sem se rodil, ne morem prostovoljno oditi in se nanj vrniti, kar je neizpodbiten dokaz za to, da se avtokratski sistem v moji državi ni prav nič spremenil." Evropske poslance je nato pozval, naj se pri oblikovanju politike EU do Kube ne pustijo "zapeljati sirenskemu petju krutega režima „primitivnega komunizma“ in ne ugodijo zahtevam kubanske vlade po tujih posojilih in naložbah, če ta ne izpolni naslednjih petih točk: še naprej naj spušča na prostost vse politične zapornike in zapornike vesti, ne da bi jih izgnala, in se javno obveže, da ne bo nikoli več zapirala nenasilnih političnih nasprotnikov; nemudoma naj odpravi nasilje in grožnje miroljubnim nasprotnikom v državi, ki jih izvajajo vojaški in paravojaški privrženci režima; oznani naj, da bodo preučeni in odpravljeni vsi kubanski zakoni, ki so v nasprotju s splošno deklaracijo o človekovih pravicah; v vsakdanji praksi naj omogoči oblikovanje opozicijskih političnih strank, tiska, ki ne bo podrejen sistemu državnega socializma, neodvisnih sindikatov ali katere koli druge vrste miroljubnih družbenih subjektov; javno naj sprejme, da bodo imeli vsi Kubanci, ki živijo v diaspori, pravico do udeležbe v kulturnem, gospodarskem, političnem in družbenem življenju Kube. Življenjepis nagrajenca 48-letni Guillermo Fariñas je po izobrazbi doktor psihologije, sicer pa poskuša delovati kot neodvisni novinar. Je tudi ustanovitelj neodvisne tiskovne agencije Cubanacán Press, ki si prizadeva za osveščanje javnosti o usodi in razmerah, v katerih živijo kubanski politični zaporniki. Za svojo dejavnost je leta 2006 dobil nagrado Novinarjev brez meja za kibernetsko svobodo. Doslej je že 23-krat gladovno stavkal. Zadnjo, 135-dnevno stavko, je začel 24. februarja po smrti oporečnika Orlanda Zapata Tamaya, ki je umrl po 80 dneh gladovne stavke. Fariñas je stavko končal 8. julija, potem ko so kubanske oblasti v Havani izpustile 52 političnih zapornikov. Guillermo Fariñas je tretji kubanski dobitnik 50 tisoč evrov vredne nagrade. Leta 2002 jo j 204c e dobil Oswaldo José Payá Sardiñas, leta 2005 pa Dame v belem. Prazen sedež za nagrajenca Letošnja podelitev nagrade Saharova ni prva brez prisotnosti nagrajenca. Leta 2008 nagrade ni mogel prevzeti zaprti kitajski aktivist za človekove pravice Hu Jia - video sporočilo je poslala njegova žena Zeng Jinyan. Za Aung San Suu Kyi leta 1990 in Dame v belem leta 2005 so nagrado prevzeli svojci ali posebni predstavniki. Nagrada Saharova Nagrada Saharova za svobodo misli se imenuje po sovjetskem fiziku in oporečniku Andreju Saharovu, Evropski parlament pa jo od leta 1988 podeljuje posameznikom ali organizacijam, ki so dali pomemben prispevek k boju za človekove pravice in demokracijo. Nagrada EP za človekove pravice v čast Andreju Saharovu Andrej Dimitrijevič Saharov, ruski jedrski fizik, borec za človekove pravice in Nobelov nagrajenec za mir, je zaradi moralnih pomislekov glede vplivov svojega dela pri razvoju vodikove bombe svoja prizadevanja posvetil boju za človekove pravice v Sovjetski zvezi. Evropski parlament v njegovo čast od leta 1988 vsako leto podeli nagrado Saharova za človekove pravice. Življenjska pot Andreja Saharova: 1921: Rojen v Moskvi kot sin učitelja fizike. 1942-47: Diplomira iz fizike cum laude in kmalu tudi doktorira. 1948: Sodeluje v skupini vodilnih sovjetskih znanstvenikov, ki razvijajo atomsko in pozneje tudi vodikovo bombo. 1950: Zaradi narave svojega dela ima moralne pomisleke. Postane zagovornik mednarodnega neširjenja jedrskega orožja in podpornik Pogodbe o delni prepovedi jedrskih poskusov iz leta 1963. 1967-68: Prelomni leti v življenju Andreja Saharova. Leta 1967 sovjetske voditelje pozove, da sprejmejo predlog ZDA o zavrnitvi protiraketne obrambe, kajti ta lahko vodi do oboroževalne tekme in tako poveča nevarnost vojne. Kremelj se za njegove prošnje ne zmeni. V naslednjih letih svoje pomisleke zapiše v eseju z naslovom Razmišljanja o napredku, mirnem sobivanju in intelektualni svobodi, kjer navaja: "Svoboda misli je edino jamstvo za izvedljivost znanstvenega demokratičnega pristopa do politik, ekonomije in kulture." Zaradi tajne prodaje eseja in njegovega tiska v tujini Saharov postane disident. 1970: Sodeluje pri ustanovitvi Odbora za človekove pravice v Moskvi. 1975: Prejme Nobelovo nagrado za mir, ki jo v njegovem imenu prevzeme njegova žena Elena Bonner. 1979-80: Zaradi kritike sovjetskega napada na Afganistan ga skupaj z ženo izženejo v bližnje mesto Nižji Novgorod, kjer ostaneta do leta 1985. 1986: Mihael Gorbačov ga osvobodi iz hišnega pripora. 1988: Evropski parlament v njegovo čast ustanovi nagrado za človekove pravice. 1989: Saharova izvolijo v novi sovjetski parlament. December 1989: Umre zaradi srčne kapi. Evropski parlament in človekove pravice Evropski parlament v Evropi in po svetu zagovarja spoštovanje osnovnih človekovih pravic, svoboščin in demokracije. Po vsem svetu redno pošilja svoje poslance kot opazovalce, ki bedijo nad potekom volitev. Poslanci skrbijo, da so v okviru gospodarskih in trgovinskih sporazumov, ki jih Evropska unija sklene s tretjimi državami, spoštovane človekove pravice, Parlament pa vsako leto podeli nagrado Saharova osebam ali organizacijam, ki se borijo za svobodo misli. Ne zamudite uradno predstavitev desetih kandidatov za nagrado Saharova v sredo zjutraj na skupni seji Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Pododbora za človekove pravice.


To so stranke, ki se izogibajo besedi Slovenija | Nova24TV V slovenskem parlamentu imamo dve vrsti strank. V eno skupino spadajo tiste, ki imajo v svojem imenu besedo Slovenija ali slovensko (Slovenska demokratska stranka, Nova Slovenija in Demokratična stranka upokojencev), v drugo pa stranke, ki se temu izogibajo. To so Stranka modernega centra, Socialni demokrati, Združena levica in Zavezništvo Alenke Bratušek. Poglejmo, kje so vzroki za to izogibanje. O izbiri imen slovenskih političnih strank in njihovi vključitvi slovenskih simbolov smo vprašali vse naštete stranke levice. Iz Zavezništva Alenke Bratušek so nam sporočili, da je “izbira imena posamezne stranke kompleksen proces, na odločitev pa vplivajo številni dejavniki. Kljub temu da na koncu v imenu stranke ni bila vključena beseda Slovenija, to še ne pomeni, da je bila namerno izpuščena, pri izbiri imena so bili ključni drugi dejavniki.” Kaj pravijo v SMC o izogibanju besedi Slovenija V SMC, ki je najmlajša in hkrati največja parlamentarna stranka v slovenskem političnem prostoru, se tudi niso odločili za vključitev nacionalnega termina. To komentirajo z besedami, da “je v Sloveniji vsaka politična stranka samodejno tudi slovenska politična stranka”. Zakon o političnih strankah v 3. členu jasno določa, da v Republiki Sloveniji ne sme delovati stranka, ki ni registrirana v skladu z določbami tega zakona, ali stranka, ki ima sedež v tujini. “Sama omemba slovenstva v imenu stranke še ni zagotovilo dejanskega domoljubja in delovanja v dobro ljudi in Republike Slovenije,” so zapisali. Odgovorov iz ZL in SD še nismo prejeli. “Stranke, ki izhajajo iz komunističnih strank, nacionalnega vprašanja ne priznavajo. Za njih je nacionalno vprašanje preživeto, saj izhajajo iz delavstva, ki je internacionalno,” je pomen slovenstva in nacionalnih idej v levih, socialističnih strankah komentiral zgodovinar Stane Granda. Slovenske politične stranke se ne razlikujejo samo po programih in stališčih, ki jih zastopajo. Že samo vpogled v njihova imena nam jasno pokaže razmejitev med desnico in levico. Vse stranke, ki sodijo v desni politični prostor, imajo v svojih imenih besedo slovenska, ki kaže na bolj domoljubno naravnanost do države. Na drugi strani pa na polju politične levice – z izjemo upokojenske stranke DeSUS – ni niti ene stranke, ki bi v imenu vsebovala besedo slovenska/ski ali Slovenija. Oglejte si še: Razkrit magnetogram: Preberite, kako je Židan izdal strankarsko kolegico in glasoval za Bratuškovo Totalitarne stranke ne priznavajo nacionalnih vprašanj Zgodovinar Stane Granda ta fenomen pojasnjuje z dejstvom, da izhaja vsa moderna levica iz marksizma in zato ne zagovarja nacionalnih vprašanj. Če pa v imenu že imajo državno ime, je to po državi – in ne po narodu: “Tudi Slovenska socialdemokratska stranka se ni imenovala slovenska, temveč je bila jugoslovanska, vendar ne v smislu Jugoslovanov, temveč v smislu prostora, v katerem je delovala.” Kot primer je navedel znano izjavo enega od vodilnih slovenskih komunistov Borisa Kidriča, ki je nekoč v Kočevskem Rogu na vprašanje, kako bi se odločil v dilemi med mednarodnimi interesi delavstva ali narodnimi interesi Slovencev, odgovoril, da “bi se moral kot komunist prvo odločiti za internacionalne interese delavstva pred slovenskimi”. Za njih je nacionalno vprašanje ruralno in predmoderno, je komentiral Granda. Narodnoosvobodilni boj za potrebe taktike Da je slovenska levica v redkih primerih za potrebe propagande uporabila tudi nacionalno retoriko, pripisuje Granda njihovemu izjemnemu taktiziranju. “Morate vedeti, da so bili komunisti vedno mojstri taktike in so za svoje potrebe vedno sposobni taktično vključiti nacionalno vprašanje.” Klasičen primer, kako so komunisti uspeli zlorabiti nacionalno krotkost, je bilo obdobje med 2. svetovno vojno, in sicer z uporabo terminov, kot so “narodnosvobodilni odbori, – sveti, – boj” in podobno. “Takoj po vojni so partizane preimenovali v narodno armijo – ljudsko armado, vse druge organe pa so tako preimenovali v krajevne ljudske odbore itd,” je še dejal zgodovinar Granda.


Leta 1513 je umrl Julij II. in dvajset dni kasneje je bil za papeža izvoljen Firenčan Giovanni Medici, ki si je privzel ime Leon X. Po značaju je bil pravo nasprotje svojega prednika: ljubil je mir in rad se je zabaval; z Julijem II. ga je družilo občudovanje umetnosti. Velikodušno je podpiral umetnike. Občudoval je Michelangela, čeprav se je zaradi njegove vzkipljive narave pred njim vedno počutil neprijetno. Pač pa se je po značaju čudovito ujemal z Raffaellom, ki je postal najljubši umetnik na papeškem dvoru. Leonu X. je bil tako pri srcu, da ga je menda hotel imenovati za kardinala! Svojemu velikemu podporniku se je Raffaello hotel oddolžiti tako, da je še bolj zagnano delal. Dokončal je 'stance' in leta 1514 ga je papež imenoval za voditelja del pri gradnji bazilike svetega Petra namesto umrlega Bramanteja. To je tedaj pomenilo najvišje priznanje za umetnika.


text: Prihranite čas in denar, vlagajte v kader! Brez popolnih evidenc kadrovskih podatkov danes ne gre več. Vodenje evidence prisotnosti oziroma delovnega časa za obvladovanje delovnih procesov je v trenutnem času postalo že skoraj nuja. Zato bi vas radi opozorili na nekaj zmožnosti, ki jih ne ponuja noben drug sistem. Z ugodnostmi našega kadrovsko informacijskega sistema in nadzora ter izkoristka delovnega časa boste že z minimalno investicijo bistveno povečali vašo učinkovitost in kvaliteto dela, pametno razporedili vaše človeške vire in seveda prihranil zelo veliko nepotrebnih stroškov. Ključ do uspeha je vsekakor učinkovita kadrovska služba, ki ne razmetava s časom in ima vse potrebne informacije takoj pri roki. QuickTime Kadrovska Evidenca je vaš nepogrešljiv pomočnik, ki kadruje z vami in raste skupaj z vašimi željami in potrebami vsak dan. Ne izgubljajte časa svojih zaposlenih! Sistem omogoča optimalen nadzor nad delovnim časom in je nepogrešljiv pomočnik pri obračunu plač. Program je nastavljiv je tako, da lahko večino orodij nastavite po svojih željah. Poljubno nastavljate urnike, tarife v urnikih, predloge za žigosanje, označujete koledarje in časovne dogodke, ki se izpisujejo na terminalih. Program skrbi za poljubno obveščanje na terminalih, za proženje zunanjih naprav (kamer, ključavnic), nadzoruje pooblaščen dostop, omogoča kontrolo tudi za zaposlene na terenu... V trenutku prikaže trenutno prisotnost vseh zaposlenih in pregled dnevnih dogodkov za vsakega zaposlenega. Če ne veste tega v naprej, v okviru nastavitev prepozna izmeno, nadure, ... "Če zaposleni vsak dan »ne-oddela« le 10 minut delovnega časa, pomeni to 38.5 ur letno, to je cel delovni teden, v najmanj profitabilnih panogah vsaj 200 EUR bruto. Uvedba QuickTime Delovne Prisotnosti se izplača prej kot v pol leta. Ostalo je čisti dobiček podjetja!" QuickTime Delovna Prisotnost vsebuje nastavljivo okolje po vaših željah, povezan je s QuickTime Kadrovsko Evidenco in se lahko povezuje s poljubnimi programskimi rešitvami. Prepričani smo, da je QuickTime Delovna Prisotnost več kot le izredno močno orodje za vodenje evidence prisotnosti zaposlenih. Je sistem, ki bo korenito in celovito poenostavil, organiziral in pospešil, torej pozitivno spremenil vaš način vodenja evidenc nasploh. In to po vaših pravilih, kot ste si jih zamislili in to brez omejitev. Izredno! Zakaj tako? Kaj nas loči od konkurence? Naj omenimo le nekaj prednosti našega sistema: Ker poskrbimo za celostne rešitve in damo garancijo na cel sistem, ponujamo zraven tudi registracijske programobilne terminale Acroprint s čitalci HID ter ostalimi materiali (kartice, ...) Seveda pa se morate o mnogih prednostih, ki jih nudi naš informacijski sistem, prepričati sami in to absolutno Privoščite si vrhunsko znanje po sprejemljivi ceni! Zato ne odlašajte in nas kontaktirajte. Naša predstavitev, nasveti in posvetovanje o najboljši rešitvi so BREZPLAČNE, uporabite pa lahko tudi ostale naše storitve in izkoristite ugodnosti drugih prodajnih programov našega podjetja, ki jih nismo navedli v dopisu.


Na Novi Zelandiji bodo snemali serijo Gospodar prstanov | Dnevnik Na Novi Zelandiji bodo snemali serijo Gospodar prstanov Gospodar prstanov Ameriški spletni velikan Amazon bo po napovedih v prihodnjih mesecih začel snemati visokoproračunsko serijo Gospodar prstanov po fantazijskem romanu angleškega pisatelja J.R.R. Tolkiena. Snemal jo bo na Novi Zelandiji, kjer so po tej knjigi nastali tudi filmi režiserja Petra Jacksona. 18. september 2019 10:31 18. september 2019 10:31 18. september 2019 10:31 Ameriški spletni velikan Amazon bo po napovedih v prihodnjih mesecih začel snemati visokoproračunsko serijo Gospodar prstanov po fantazijskem romanu angleškega pisatelja J.R.R. Tolkiena. (Foto: Facebook) Po poročanju agencije namerava zanjo porabiti več kot milijardo dolarjev, ker naj bi skušal posnemati uspeh serije Igra prestolov. Izvršna producenta J.D. Payne in Patrick McKay sta povedala, da država v južnem Pacifiku ponuja prvobitno lepoto Srednjega sveta, kamor je J.R.R. Tolkien postavil svojo zgodbo o vilinih, škratih in hobitih. »Morali smo najti nekaj veličastnega, z neokrnjenimi obalami, gozdovi in gorami, ki pa ima tudi studie ter visoko usposobljene in izkušene obrtnike,« sta zapisala v izjavi. Iz Studiev Amazon so sporočili, da se je predprodukcija že začela, snemanje pa se bo začelo »v prihodnjih mesecih« v Aucklandu. Gospodar prstanov in Hobit pripomogla k razcvetu turizma na Novi Zelandiji Serija bo po poročanju AFP raziskovala zgodbe, postavljene pred dogodki, ki so bili prikazani v Jacksonovih filmih. Filmska trilogija Gospodar prstanov in enako priljubljena, a kritiško slabše sprejeta filmska serija Hobit sta povzročila turistični razcvet na Novi Zelandiji. Lokacije, ki so bile uporabljene v njih, so pritegnile na milijone obiskovalcev, s čimer je turizem prehitel izvoz mleka kot največjega zaslužka države. Poleg tega so filmi spremenili novozelandski filmski sektor iz lokalne industrije v vodilnega na svetu, zlasti v posebnih digitalnih učinkih. »Lepo je videti, da se povezanost Nove Zelandije s Srednjim svetom nadaljuje,« je dejal minister za gospodarski razvoj Phil Twyford. Družba Invest Auckland pa je ocenila, da bo Amazonova produkcija prinesla "velik gospodarski zagon in priložnosti za zaposlitev". Gospodar prstanov Nova Zelandija serija snemanje Igralec Aiden Gillen o novi nadaljevanki Projekt Modra knjiga: Razmišljanje, ki lahko prestraši Povprečnemu gledalcu filmov in televizije ime Aiden Gillen ne pove veliko. Za koga gre, se jim posveti šele ob omembi Mezinčka, lika iz serije Igra... #foto Po HBO uspešnici v Černobilu cveti turizem Tako kot je serija Igra prestolov močno povečala turizem v hrvaških in severnoirskih obalnih mestih, kaže, da ima nova uspešnica televizije HBO...


text: Luč sveta ugledala posebna bibliofilska izdaja z naslovom S črnilom in zlatom 25 oktobra, 2017 LJUBLJANSKE NOVICE - slovenske elektronske novice Uncategorized Komentiraj Danes, 25. oktobra, so pri Cankarjevi založbi predstavili bibliofilsko izdajo z naslovom S črnilom in zlatom, v kateri avtorica posebne monografije ddr. Nataša Golob predstavlja najboljše srednjeveške spomenike knjižne umetnosti, ki so se ohranili v slovenskih knjižnicah in arhivih. Gre za knjigo, v kateri avtorica predstavlja pregled prvotiskov in listin do zgodnjega 16. stoletja. Kot je povedal urednik te res enkratne izdaje, urednik Tine Logar, monografija prvič celostno predstavlja knjižno slikarstvo v rokopisih in prvotiskih med letoma 850 in 1550, torej v obdobju med Brižinskimi spomeniki in prvo slovensko knjigo. "To je čas, ko so dela nastajala še v rokopisih, pogosto na pergamentu. In čas, ko so bili naši predniki priča prehodu na papir in kasneje na tisk," je dodal. Monografija znanstvenice ddr. Nataše Golob na več kot 350 straneh prinaša izbor rokopisov, rokopisnih fragmentov, prvotiskov, listin, ki jih dopolnjuje nekaj grafičnih listov, detajlov iz tiskov in knjigoveških zanimivosti. In še posebnost, izšla je le v 500 ročno vezanih in oštevilčenih izvodih, zanjo pa boste morali odšteti 1990 evrov (v prednaročilu 1390 evrov). Ponatisa v tej obliki ne bo, prav tako ne angleškega prevoda so še povedali izdajatelji.. Za ddr. Natašo Golob velja dodati, da gre za posebno poznavalko srednjeveških rokopisov in knjižnega slikarstva pri nas, ki se s to tematiko ukvarja že tri desetletja. Ob ostali njeni znanstvenih pristopih je v tem primeru pomembno omeniti, da je tokrat neposredno opisala 125 najbolj kakovostnih spomenikov knjižne umetnosti na Slovenskem, še 25 pa jih je vpletla v besedilo. "Teh 150 spomenikov je po svoje reprezentativnih, če govorimo o izstopanju po kvaliteti," je povedala. Kako vidi svoj delo ob pripravi tega enkratnega knjižnega dela si lahko ogledate v posnetku, ki smo ga posneli, da bi tudi neprisotni na predstavitvi tega enkratnega dela lahko poglobljeno spoznali njen pristop ob pripravi te res posebne monografije. Vsebina je razdeljena po poglavjih: Razgledi, Od zgodnjih pričevanj do 1200: rokopisi iz samostanskih knjižnic, Rokopisi med 1200 in 1450: za posvetno in cerkveno rabo, Knjižno slikarstvo med 1450 in 1530: skupnost rokopisov in knjig, Med 1380 in 1530: knjižno slikarstvo v italijanskih slogih, Od 1250 do 1500: iz francoskih in staronizozemskih ateljejev. Knjiga je po založnikovem namenu – Cankarjevi založb namenjena vsem, ki se zavedajo neprecenljive vrednosti rokopisne zapuščine, ter vsem, ki jih zanima povezanost Slovencev z evropskim prostorom in kulturo. Po Logarjevih zagotovilih je napisana v "izjemno tekočem in razumljivem jeziku", ki bo hkrati zadostila najbolj zahtevnim znanstvenikom in "navadnim" bralcem. Avtorica je slednjim knjigo denimo približala s slovarčkom manj znanih izrazov. Urednik Tine Logar še povedal, da je avtorica Nataša Golob, njen pristop in delo pa označil za "kisik" založb. "Brez takšne avtorice poslanstvo katere koli založbe ne more biti uresničeno," je povedal Logar in to enkratno delo označil za enega najpomembnejših projektov v založništvu v zadnjih letih. O avtorici ddr. Nataši Golob velja dodati še to, da je večino raziskovalnega dela posvetila srednjeveškim rokopisom, vprašanju njihovih struktur kot identifikacijskemu sporočilu o kraju in času nastanka, vprašanju vsebin in transmisije literarnih motivov, slikarskega okrasa in ikonografije ter prvotnih naročnikov, bralcev in ustvarjalcev. Predgovor k tej posebni knjigi, ki čaka le na 500 srečnežev, bolje rečeno bibliofilov, je napisal dr. France M. Dolinar, doktor cerkvene zgodovine, profesor zgodovine in arhivistike ter vodja nadškofijskega Arhiva v Ljubljani. Večino 130 fotografij v knjigi, izbranih izmed kar 1000 posnetkov za Nadškofijski arhiv Ljubljana, fotografski laboratorij Nadškofijskega arhiva Maribor, Narodne in univerzitetne knjižnice Ljubljana pa je delo Marjana Smerketa. Fotografije pa so prispevali še Jernej Hočevar, Nataša Golov in Tone Krampač. In kako zaključiti naš prispevek? Knjiga S črnilom in zlatom je dokaz, da smo Slovenci VELIK narod, zelo VELIK narod česar se velja zavedati. Pa tudi to, da imamo založbe, ki se zavedajo trajnosti in pomembnosti naše kulture./pripravila Alenka T. Seme


Fotografski pogled v neskončnost in večnost Objavljeno: Petek, 21.09.2018 Rubrika: KULTURA Redakcija Obiskovalci na odprtju razstave Jesenska razstavna sezona se v kostanjeviški Galeriji Božidar Jakac nadaljuje s fotografsko razstavo Branka Cvetkoviča NE-PROSTOR│NičniPROSTOR v nekdanji samostanski cerkvi. Kot je uvodoma povedal direktor galerije Goran Milovanović, je Cvetkovič, rojen leta 1951 v Novem mestu, živi pa v Ljubljani, javnosti poznan kot fotograf arhitekture, razvija pa tudi lasten umetniški fotografski izraz. Tega je podrobneje predstavila kustosinja razstave dr. Nadja Gnamuš. Njegov tokratni projekt odpira popolnoma drugačno fotografsko usmeritev v njegovem opusu in pomeni nov pristop k razumevanju prostora in pojmovanju univerzalnega prostorskega dojemanja. Z leve: Cvetkovič, Milovanović in Gnamuševa Takšen pristop je začel razvijati že pred desetletji, ko je bil službeno na Sejšelih in tudi tokratne fotografske podobe so nastale ob veličastnih pogledih na Atlantski ocean na Madeiri. “Fotografije odpirajo dobro znana občutja morja, njegove veličine, prostranosti in v gledalcu zbujajo skoraj panteistično doživljanje narave. ... Velikokrat pa morje postane nekaj popolnoma drugega: postane abstraktna površina, čista barvna ploskev, ki nima več horizonta in orientacijskih točk. Razstava deluje dejansko slikarsko, zelo se približuje abstraktnemu slikarstvu in to referenco je Cvetkovič zavestno vzpostavljal,” je povedala kustosinja. Fotografije omogočajo predstavo neskončnega, večnega, brezkrajnega, nečesa izven našega izkustva, njegova ideja je blizu dojemanju časa in prostora kot entitete. “Gre za popolno redukcijo prostora kot našega fizičnega izkustva, v katerem vsak dan hodimo, namesto tega pa umetnik vzpostavi idejo antiprostora kot najbolj skrajnega nasprotja prostorskega izkustva,” je nadaljevala Gnamuševa. “V sakralnem razstavnem prostoru imajo fotografije še specifičen predznak in stopijo v intimen dialog z drugimi vprašanji, z našim razumevanjem življenja, pojmovanjem zemeljskega, vesoljnega in navsezadnje tudi našim odnosom do smrti, ki jo fotograf izrecno tematizira s fotografijami mrtvih oči. Kot pravi sam Cvetkovič, je smrt tisti najbolj abstrakten in najbolj nedoumljiv prostor, ki obstaja znotraj naše zavesti in tudi prostor njene popolne odsotnosti,” je še dejala. Razstava bo na ogled do 25. novembra. Dan Valvasorjeve knjižnice v znamenju čebelarstva V knjigi Veliki ljudje slovenskega čebelarstva tudi Humek in Valvasor Knjižnica Brežice bo med 5. in 8. junijem zaprta V Mestnem muzeju Krško razstava o razvoju muzealstva v Posavju S tekmovanjem slovenskih godb se v Krškem zaključuje Teden ljubiteljske kulture Predavanja o ohranjanju dediščine osvetlila oblačno soboto Knjižnica Brežice s Cepetavčkom nagradila mavrične bralce Tudi letos se bodo pesniki srečali v Kostanjevici na Krki Zaplesali v Teden ljubiteljske kulture Cegu pod lonec, fižolček v naročje; gremo v Podbočje 19.05.2019 | KULTURA


Vesoljc :: 18. jun 2004, 03:47 kolker morja majo, bi moral MORNARji met vec izkusenj... Mercier :: 18. jun 2004, 07:46 Tekma z Anglijo bo Velika tekma. Tokrat moram še jaz (skozi zobe sicer) čestitati Bariću. A kdo ve, zakaj hudiča ni Kranjčarja? Sergio :: 18. jun 2004, 08:43 Zakaj presneto zadovoljni? Hrvatje so zasencili igro Francozov. Padli \so 4 goli -- tri od teh so zadeli Hrvatje, enega bi pa morali razveljaviti zaradi igre z roko. Hrvatje bi morali zmagati to tekmo -- igrali so mnogo bolje od Francozov. Privoscim jim vstop v cetrtfinale, pa ceprav to pomeni, da bodo morali iti Anglezi malo pred casom nazaj v Mother Land :) kopernik :: 18. jun 2004, 08:52 S tem se pa ne strinjam. Še posebej glede "senčenja igre". Sicer bomo pa videli tekmo z angleži, ki bo (upam) izjemno zanimiva. PROTOTIP :: 18. jun 2004, 08:59 Tako tisti drugi gol Francozov, kot tudi prva enajstmetrovka za Hrvate se je zdela sporna, glede na to, kaki fauli so že bli na EP doslej, pa niso piskali penala. Drugač pa je bla kar komična tekma, sem se prijetno nasmejal ob gledanju slawc :: 18. jun 2004, 11:14 tista roka je nesporno sporna, kar pa za enajstmetrovko ne mores ravno trdit (bodycheck od zadaj). Skoda ker Mornar ni zadel gola na koncu, preprican sem, da bi se Francozom spet "posralo" dati se en gol. Sele to bi bila tekma! glinik :: 18. jun 2004, 11:52 Francozi bi morali včerajšno tekmo zgubit! Hrvatije so dali 2 gola, Francozi pa 1 !! Da tiste roke ni vide, ki jo je videl celi svet ... . Saj na koncu koncev sploh ni važno kdo špila bolše, važno bo kdo bo več ponudil sodniku. Meni ni jasno, zakaj ne spremenijo pravil, tako kot pri tenisu, dečki se lepo posvetujejo šele potem rečejo, kakšna je odločitev. Da sodnik pri fuzbalu ne spremeni odločitve je čisto idiotsko ! Naj živi podkupovanje! Slovenija je tudi lahko svetovni prvak, samo en "pravi" sodnik mora sodit . Še moja ulica bi lahko premagala Francoze, če bi bil sodnik moj prijatel, recimo. Vikking :: 18. jun 2004, 14:23 Hrvati so padali v 11metrskem prostoru francozov kot da bi bili brez nog, zato tako kot gola trezegeja kot 11 metrovke ne bi smelo biti in sodnik je le z tisto roko izenaču vodstvo hrvatov do katerega ne bi smelo biti, saj 11 metrovke sploh ni bilo. Ker za 11 metrovko mora biti očitni prekršek, ne pa to da se dva s telesi prerivata v prostoru, hrvat pa pade, ko malo bolj veter zapiha! Če gledamo 1 počas bi morali zmagat francozi, če gledamo drugi polčas pa hrvati! Če gledamo priložnosti pridemo do seštevka spet enakosti zato je remi najbolj pošten rezultat. Tisti ki trdi da bi mogli zmagat Hrvati je verjetno gledal samo 2 počas prvega pa ne. Tisti ki misli da bi mogli zmagat francozi je pa vidu samo prvi polčas. Je pa res da bi tista priloćnost Mornarja zapečatila usodo Francozov! Sicer so pa Hrvati igrali isto kot Slovensci, postavi se v obrambo in čakaj na protinapad oz. na napako obrambe! Hrvati lahko premagajo Angleže če bodo igrali bolj grobo od njih! Ker tisti ki je spremljal tekme na svetovnem ko so hrvati bili tretji, so ja tako tepli nasprotnike, pa zato niso bili kaznovani. Na tem EU pa sodniki takoj kaznujejo ostrejše prekrške, da ne govorimo o namernih pljuvanjih in brcanje s kopačko po čemer so hrvati zelo znani. Zato po moje nimajo šans z Angleži. perci :: 18. jun 2004, 19:37 Strinjam se z Vikkingom, predvsem s prvim odstavkom. Penal in roka sta se lepo skompenzirala. PROTOTIP :: 18. jun 2004, 20:27 Če so se hrvaški igralci strinjali s tem, da je bil penal prehud, pol ni hudir... Drugač pa, Bulgari so out. Se vidi, da nimajo več onega Stoičkova pa še koga. whatever :: 19. jun 2004, 01:43 Upam, da bojo naprej prišle tele reprezentance: grčija, portugalska (bolj prvošim portugalski kot španiji, ker je tudi gostiteljica prvenstva) francija, anglija (upam da hrvati ne bojo šli naprej) švedska, danska (boljš kot pa italijani) češka, nizozemska. (lahko tud nemci pridejo naprej, sam sem bolj za nizozemce, obvezno pa upam da bojo naprej pršli čehi) Wad@ :: 19. jun 2004, 08:56 edino namesto angleških huliganov bi raje videl švico..kar pa bo težko. flipflop :: 19. jun 2004, 11:24 Zgleda da Angleži nimajo skrbi samo na igrišču. Sergio :: 19. jun 2004, 11:30 Jaz pa privoscim Hrvatom, da premagajo Angleze in se uvrstijo v cetrtfinale. To bo se huda bitka... Bomo videli, kaj bo :) Raje bi Svicarje videl, da gredo naprej? Ahhhh... para! :: 19. jun 2004, 11:35 Tudi jaz navijam za Hrvate. Angleži pa naj zgubijo kolikor lahko. Kdo bo prenašal ekipo, ki jo podpira narod, pripravljen nardit vse za en fuzbal? perci :: 19. jun 2004, 11:40 Kdo bo prenašal ekipo, ki jo podpira narod, pripravljen nardit vse za en fuzbal? In ti bi rad, da grejo naprej Hrvati? Smešno, ni kaj . Matek :: 19. jun 2004, 11:42 Em, če pogledamo malo nazaj na hrvaške tekme na velikih tekmovanjih, po moje se jim je povrnilo za SP 2002 in tisto izredno sporno tekmo z italijani, ko je bilo več razveljavljenih golov kot pa danih, s tem da je bilo takrat vse v njihovo korist. Pač, tako je to v športu, brezzvezni se mi zdijo pa komentarji, da je to vse nastavljeno za boljše reprezentance. Potemtakem bi tudi italijani takrat zmagali. spremenil: Matek ( 19. jun 2004 ob 11:43 ) para! :: 19. jun 2004, 11:49 Ne vem, Perci, če gledaš kdo dela največ izgredov in nemirov med takimi nogometnimi dogodki, so Angleži daleč v vodstvu. flipflop :: 19. jun 2004, 12:11 Poglej Jazz DarwiN :: 19. jun 2004, 12:57 So vsi Hrvaški navijači na tekmi proti Franciji v prvem polčasu skandirali: "igrajte ,pederi" ,proti svojim igralcem seveda..! [brisano zaradi zaljenja naroda. -moderator.] spremenilo: trillian ( 19. jun 2004 ob 15:02 ) Vesoljc :: 19. jun 2004, 13:05 imho je takle post rahlo neumesen... v tem, da pa skandirajo svojim igralcem, pa ne vidim nic slabega. kwa pa bunker spilajo... Mercier :: 19. jun 2004, 13:25 Pritisk javnosti daje rezultate. Nič našim fantom ne moremo očitati neborbenosti ... dali so vse od sebe ... novinarji so barabe sranj. Ni rezultata, primerno drevo in štrik. DarwiN :: 19. jun 2004, 13:28 Kako drugače se pa igra proti Francozom ,kot pa bunker..Tu ni napake, le spudbujat se da svoje igralce na bolj narodno zavesten način ! Vesoljc :: 19. jun 2004, 14:17 se pravi, da vedno ko je nasprotnik "boljsi" (po cigavih ocenah ze?) je treba igrati defenzivno? bull... trillian :: 19. jun 2004, 14:59 vceraj se je pokazal energicen, hiter in sploh nebunkerski nogomet, ceprav je italija vodila in italijanska praksa je taka, da, cim dajo gol -> bunker.. i liked. in, darwin, to je tema o nogometu, ceprav ne navijas za hrvate, se ne pomeni, da lahko zalis cel narod. Alexius Heristalski :: 19. jun 2004, 20:30 He, he, Latvija je takorekoč šokirala Nemčijo ... Bravo. Wad@ :: 20. jun 2004, 12:44 češka pa nizozemce Sergio :: 20. jun 2004, 13:31 Skoda, da nisem gledal CZE:NL... Vsi pravijo, da je bila prava nogometna poslastica :) Bramac ^^ :: 20. jun 2004, 13:36 Gledal sem samo 2. polčas, čehi so igrali odlično!! Nedved je s svojimi streli prav popestril dogajanje, in tudi ostali čehi so igrali na vso svojo moč. perci :: 20. jun 2004, 13:48 Pizdumater, je**m ma**r rtvjevcem, a zato jst plačujem naročnino, da bodo predvajal tekmo rusija - grčija? Zdej pa ne vem al se norca iz nas delajo al kaj? Hvalabogu hrvati niso izgubili pameti. Trubadur :: 20. jun 2004, 13:51 Navijam za slovane Kere kol Sergio :: 20. jun 2004, 14:03 Tudi TV Koper ima se malo pameti :) jos69 :: 20. jun 2004, 14:09 jaz bi pa nekaj o "sporni" roki francozov proti hrvatom. Nisem siguren če je sodnik dogodek videl ali ne,vendar pa je že nekaj časa(let) najbolj pomembno ugotoviti to ali je igralec z roko igral-namerno ali ga je žoga v roko zadela. Glede na omenjeni dogodek in po teh kriterijih je zadeva popolnoma jasna. Trendi so takšni,da se takšnih "nastrelanih rok" ne sme soditi. Tako,da po mojem mnenju tu hrvati niso bili nič oškodovani.....so pa dobili podarjeno 11m. Nutcracker :: 20. jun 2004, 14:32 Kolikor vem, bodo prenašali tekmo POR-ŠPA. Link Wad@ :: 20. jun 2004, 15:18 hja če so tekmi istočasno moraš izbirati Sergio :: 20. jun 2004, 15:26 Lepo... V Pilotu je pisalo drugace :) perci :: 20. jun 2004, 16:33 Na rtv pejdzu pise, da bo prenos Rusija-Grcija link Matek :: 20. jun 2004, 16:39 A s eniso pred zacetkom prvenstva hvalil da bomo lahko spremljali prenose prav vseh tekem? kopernik :: 20. jun 2004, 16:42 Ker so očitno tekme tudi istočasno, bi to morali rešiti tako, da bi na slo1 prenašali eno tekmo, na slo2 pa drugo. To je edina možnost, če bi hoteli prenašati vse tekme. flipflop :: 20. jun 2004, 16:42 Kako bos ti spremljal prenos obeh tekem če sta pa ob istem času? kopernik :: 20. jun 2004, 16:45 Ja, tisti ki bi hoteli gledati en dvoboj bi gledali na slo1, ostali pa na slo2. npr. jaz bi gledal tistega portugalce in špance, moj sosed pa grke in ruse. spremenil: kopernik ( 20. jun 2004 ob 16:46 ) flipflop :: 20. jun 2004, 16:48 Sem MadManMatu odgovarjal,vmes si pa že ti oddal sporočilo je samo nekaj sekund razlike. Ja se strinjam da bi bla to dobra rešitev, ampak tega ne bodo naredili ker ne gledajo vsi nogometa, čeprav ne vem kdo gleda razne potrete pa umetnostna drsanja itd. kopernik :: 20. jun 2004, 16:50 Okej, nisem niti gledal časov, zato sem mislil, da odgovarjaš meni :-) Se pa popolnoma strinjam, nogomet ni zanimiv za vse gledalce. slawc :: 20. jun 2004, 17:12 ma kaksni trendi no, roka je zmeraj roka, namerna si zasluzi karton, drugace pa prednost oz. prekinitev. Trend bi bil kvecjemu to, da ce nekdo namerno brcne zogo nekomu v roko v 16m prostoru, da se ne dosodi 11m ampak indirektni strel. Tudi novice na tujih straneh omenjajo roko, nihce pa cudne enajstmetrovke. BTW, je kdo sploh opazil, da je bil eden od golov nizozemcev iz offside-a? snow :: 20. jun 2004, 17:30 Čehi zakon. :) Nizozemci niso bli v offside-u... itak sodniki takoj to piskajo, pa če so igralci poravnani ko je že panika :) TribesMan :: 20. jun 2004, 17:51 Jah v zadnjem krogu "kvalifikacij" so obe tekme v skupini ob istem času... tako da se ne da "špekulirat" in morajo vsi "zares" igrati... pač ukrep da so tekme malo bolj zanimive... Drgač bomo lahko spremlali prenose vseh ostalih tekem... pa sej je bilo vedno tako... perci :: 20. jun 2004, 18:20 pri nizozemskem golu je bil pasivni ofsajd - to se ne piska Zheegec :: 20. jun 2004, 20:29 Nastreljana roka se ne piska! Anyway, na RTV 2 bodo obe tekmi naenkrat - malo ena, malo druga. monster-x :: 20. jun 2004, 23:44 Španija izločena. Vedno bolj zanimivo postaja. :> perci :: 21. jun 2004, 00:23 To ni res. Roko moraš imeti ob telesu, drugače je tut nastreljana roka roka. Sploh pa Trezeguet ni nastreljal roke in ce bi jo imel ob telesu tut v sanjah ne bi ujel tiste zoge. Je pa res, da hrvatom prow nic ne privoscim zmage. Oddelek: Loža 111 7813 (4731) Quickbeam 16. jun 2008 11:49:00 Oddelek: Loža 1463 48500 (25662) DominusSLO 21. jul 2006 11:13:58 Oddelek: Loža 113 5447 (3181) Microsoft 5. feb 2004 01:28:12 Oddelek: Loža 155 6915 (4578) gkovac 21. nov 2003 17:26:11 Oddelek: Loža 94 3007 (2348) BigFoot 24. apr 2001 16:33:06


Live from Newport Jazz [Zvočni posnetek] James Carter Organ Trio zvočni CD | brez jezikovne vsebine https://d.cobiss.net/repository/si/files/111704... https://www.youtube.com/watch?v=8Dtkc3ZO5_Q video DVD | francoski, angleški, romski, nemški | [2018] https://d.cobiss.net/repository/si/files/111482... https://www.imdb.com/title/tt6247936/?ref_=fn_t... Reinhardt, Django, 1910-1953 zvočni CD | angleški | [2010?] Beier, Ludovic zvočni CD | francoski | 2009 Reinhardt, Django, 1910-1953 zvočni CD | 2009 zvočni CD | p 2007 Reinhardt, Django, 1910-1953 ; Grappelli, Stéphane zvočni CD | 2007 ǂLes ǂEnfants de Django zvočni CD | francoski | 2006 notno gradivo | nemški, angleški | cop. 2005


Upravljavec vzdržuje obračunske vodomere, skrbi za njihove redne preglede in za menjavo.


BÖLTINČAR (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj starček1 (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Prebivalec Občine (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj muraII (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj nogometaš89 (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj ZA NOGOMETAŠA (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj NdB (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Glaven izvajalec ni Maučec.. Iz evropskih sredsrev gre 70%, reflektori se pridejo na to novo igrisce... Slacilnice zal neso v sklopi toga projekta.. Vsi keri mate telko problemov z ten prosin me palamudite na pamet.... Pa ne bojte tak fausni... Ci bi se vas vec lidij prikazalo na tekmaj.. Tej ka vecijnoma po gostilnaj mate telko za povedati bi ze slacilnice daven vejk meli... Neven zakoj telko pluvlete po zupani. Saj ste pa ga volili.. ? ZA NdB (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj OBČAN B. (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj za df (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj hnppop..y (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj GOSTEK (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj ZA GOSTEKA (nepreverjen) 8 mesecev 1 teden nazaj Anonimnež je komentiral/a Zaposleni v podjetju zbrali 15 tisoč evrov, vodstvo znesek podvojilo in ga doniralo bolnišnici: na sobotainfo so pa dali rekl


V spoštovanju je moč Zaključni seminar Respect Words 17.00, MSUM - PANEL: AKTUALNA SITUACIJA NA BALKANSKI POTI Več kratkih predstavitev, ki bodo orisale trenutno aktualne in pogostokrat spregledane teme o migrantski situaciji v razširjenem lokalnem kontekstu od Grčije pa vse do Nemčije. Poseben poudarek bomo namenili policijskemu nasilju na balkanski poti. Prispevki: Militarizacija mej in regulacija migracij na periferiji (Jošt Žagar, novinar Radia Študent) Policijsko nasilje na Hrvaškem: Nezakoniti izgoni prosilcev za azil (Maddalena Avon, raziskovalka na Centru za mirovne študije v Zagrebu in članica Iniciative Dobrodošli) Obrat navznoter: Reakcije na migracije v Nemčiji od leta 2015 (Pia Masurczak, novinarka in raziskovalka na neodvisni radijski postaji Radio Dreyeckland v Nemčiji) Grčija: življenje na čakanju – situacija beguncev v Grčiji dve leti po sporazumu med Turčijo in Evropsko unijo (Erini Gianara in Ioanna Niaoti, radijski novinarki in producentki programa na grški javni radioteleviziji ERT S.A.) 19.00, MSUM - OKROGLA MIZA: SOVRAŽNI GOVOR IN PROTIDELAVSKI DISKURZ Namen okrogle mize je raziskati možnost razširitve sovražnega govora prek kulturnih na razredne kategorije. Spraševali se bomo, kako tehnike deljenja prebivalstva na nas in njih sovpadajo s tehnikami političnega in medijskega diskreditiranja delavskega razreda. Zakaj se skuša vzpostaviti spor med »domačim« delavskim razredom in manjšinami? Kaj ustvarja navidezne delitve med deprivilegiranimi skupinami in kdo te delitve poglablja? Na ta in podobna vprašanja bomo skušali odgovoriti s tremi strokovnjaki, ki delujejo na stičiščih manjšin in delavstva. Pridružili se nam bodo: Jelena Aščić (novinarka in voditeljica na RTV SLO, trenutno urednica oddaje Tednik), Luka Lukič (novinar Multimedijskega portala MMC RTV SLO), Goran Lukič (sindikalist in predsednik Delavske svetovalnice). Pogovor bo povezoval Arne Zupančič. GLASBA Gala hala, 20:30 - koncert Domorodni četrtki: Noair. After: DJ Kožni fotelji. Vstopnina: 3€ Jalla Jalla, 21:00 - klubski večer DJ Tovariš Strmoglavljen. Brezčasno, neograjeno, brezmejno potovanje od etna do jazza, okrog glasbe sveta. Čez Balkan Orient express do Indije in čez oceane ritmi in melodije, od Afrike do Amerike... Svet mnogoterih svetov in ostalih čudakov/inj. Klub Gromka, 21:00 - koncert Defonija: Ingrid Laubrock's Anti-House (nyc) V primeru Anti-House gre za spoj nespornih novomeških "all stars", pri čemer obvelja še dodatno intimen moment, saj so v zasedbi njen soprog in njeni najboljši prijateljici. "Kaskada neustrašne lepote," so zapisali pri All About Jazz. Channel 0, 21:00 - koncert Odpovedano: Grob (SI) + Fierce (IT). Tovarna Rog, Cirkusarna NaokROG, 21:00 - koncert + jam session JazzClubMezzoforte: Thierno Diallo solo kontrabas.Po otvoritvi bo jam session. Kino Šiška, 20:00 - koncert The Bongo Club (švedski indie rock) + Joker Out (shagadelic rokenrol). Vstopnina: 8€/ s popustom 4,8€ Pritličje, 22:00 - klubski večer Jung an Tagen "Agent Im Objekt" (Editions Mego): Puristični klubski zvoki za pospešeno prihodnost. SiTi Teater, 20:30 - koncert Razprodano: Rudi Bučar in Istrabend. Bar Prulček, 21:00 - koncert + jam session BorZ & Afrobeat ( Bor Zakonjšek - avtor glasbe, bobni, el.kitara, Julijan Erič - el.kitara, Aljoša Struga - el.bas, Jasna Kmetec - saksofon ). Po pavzi sledi skupno muziciranje in druženje, tako na odru kot pod njim. Center slovanskih kultur (ex- KUD France Prešeren), 20:00 - koncert Pliš: Tomaž Gajšt (klaviature, trobenta, flugenhorn), Murat (beatbox), Marko (bas kitara, kitara) in Aleksandra Ilijevski. Vstopnina: 10€ Cankarjev dom, Štihova dvorana, 19:00 - koncertna uprizoritev Iz lepih časov (1898-1907) Pisma, katerih dramatizacija je bila prvič postavljena na oder 16. junija 1976, bodo tokrat koncertno uprizorili na Cankarjev rojstni dan. Razkrila bodo pisateljevo zagledanost v literarno poslanstvo in dvom, da je veliki umetnik sploh sposoben ljubiti kaj drugega kot svojo sladko muko z imenom Literatura. Nastopajo: Daša Doberšek, Jana Zupančič, Uroš Fuerst, Jernej Gašperin. Brezplačne vstopnice. DRUŽENJE Z NAMENOM Jalla Jalla, 18:00 - delavnica Odbojka (igrišče za Celico). Pridite in povabite svoje prijatelje na sproščeno rekreacijo in druženje. RAZSTAVE Galerija Alkatraz, 20:00 - razstava Otvoritev razstave Maruše Meglič "Človek je osamljen otok". Jalla Jalla, 20:20 - razstava Na razstavi kolažev bo Matija Drobne - Maco predstavil izbor do sedaj nastalih analognih kolažev domišljijskih svetov - t.i. domišljije domišljij. PREDAVANJE Vodnikova domačija, 20:00 - predavanje Vrnitev glasbenih sindikatov? Primer sporazuma Winter Jazz Fest. 5 predavanje v okviru serije Iča Vidmarja: Nova muzika v New Yorku . Sindikalni sporazum med prireditelji znanega Winter Jazz Festa, newyorško podružnico sindikata ameriških glasbenikov AFM in neodvisnimi (jazz) glasbeniki iz leta 2012 še velja. Ali je na področju glasbenega dela še mogoče povezati uradni sindikat in njegovo organizacijo “od zgoraj navzdol” in sindikalizem neodvisnih s svojimi oblikami organiziranja od “spodaj navzgor”? GLEDALIŠČE SMG, 19:30 - uprizoritev Idioti: (Lars von Trier) V čem je smisel, da imamo družbo, ki postaja vse bolj bogata, če zaradi tega nihče ni srečnejši? Vstopnina: 15,5€ /9,5 € (dijaki, študenti, upokojenci) Šentjakobsko gledališče, 19:30 - komedija Ne šlataj 220V: Ne šlataj – 220 V! je elektro-komedija o vseh nas, ki smo se odločili, da slepo verjamemo modrim kombinezonom, pametnjakovičem in gobezdačem. Vstopnina: od 7€ dalje MGL, veliki oder, 19:30 - drama Dantonova smrt: vsebuje izseke iz zgodovinskih političnih govorov in jo zato štejemo med zgodnje predstavnice dokumentarne dramatike, močno cenzurirana. Čas: francoska revolucija. SNG Drama, veliki oder, 19:30 - komedija Ta veseli dan ali Matiček se ženi: Besedilo drame je dogajalno postavljeno v en sam dan, še več, 1000 dan, ko naj bi se Matiček in Nežka vzela. Režiser pričujoče uprizoritve je na eni od vaj poudaril, da je glavni igralec tega besedila prav "ta veseli dan", in s tem je jasno, da drama brez komične in privzdignjene situacije poročnega dne ne bi dosegla svojega cilja. Gonilo celotnega dneva, dogajanja in akterjev ostaja erotika. SNG Drama, mala drama, 20:00 - gledališki koncert Prekleti kadilci: gledališki koncert, ker se na eni strani spogleduje s koncertno formo in na drugi ohranja tipično gledališke elemente. Glasba prehaja v gledališke prizore in obratno. Pri tem pa se razmišljanje o kajenju in kadilski problematiki nenehno prepleta z utrinki iz življenja in dela naše prve dame nikotina, Svetlane Makarovič. Stara mestna elektrarna, 20:00 - uprizoritev Via Negativa: 365 padcev: Nenehno padamo. Padamo po stopnicah, padamo v zasede, v nezavest, v napačne roke ... Veliki zdrs se lahko zgodi kadarkoli. Finančni, okoljski, zdravstveni, kozmični, jedrski ... Smo v stalni pripravljenosti. Zaposleni z vzdrževanjem ravnotežja na vseh ravneh: osebno, lokalno, nacionalno, globalno ... Vstopnina: 10€ / 7€ (dijaki, študenti, upokojenci Moderna galerija, 20:00 - plesna predstava Imago Sonus: Plesna predstava, katere koreografijo je ustvaril Dénes Döbrei, temelji na sintezi plesa, vizualnih umetnosti in glasbe. Glavni motiv predstave je kontinuiteta, znotraj katere je mogoče izražati trenutne zgodbe, slike, ki prikazujejo podobe preteklosti, anekdote, vnaprej oblikovane koreografije nastale na osnovi resničnih dogodkov, pa tudi gibanje in ples, ki so posledica hipnih spodbud. Vse to spremlja glasbena improvizacija, ki jo izvaja skladateljica in glasbenica Jasna Jovićević. Brez vstopnine. Kreatorij DIC, 20:00 - drama Indigo: Predstava po motivih Ivana Cankarja - Hiša Marije Pomočnice. Teater Pozitiv. Skupina: Ivan Cankar. 10ka Klub smeha, 20:30 - improvizacijski gledališče Čikn #27: Spopad dveh improvizacijskih ekip. Vstopnina: 4€ Ljudski dom Šentvid, 21:00 - postdramska raziskava prisotnosti Brez: Pogled na svet, ki je zgrajen iz nasprotij, predvideva, da ne moremo nasloviti ene strani kovanca, ne da bi ob tem naslovili tudi tisto drugo, torej njeno nasprotje. Če torej govorimo o brez, govorimo tudi o z. Če govorimo o prisotnosti, nehote ali hote prikličemo tudi odsotnost. In obratno. Vstopnina: 5€ (nujna rezervacija na sodr.teater@gmail.com) Galerija ŠKUC, 21:00 - drama Samuel Beckett: Krappov zadnji trak: odpira vprašanja časa, človeške ujetosti v njem ter njegove minljivosti. Gre za eno bolj znanih enodejank Samuela Becketta, nastale leta 1957. Vstopnina: 3 EUR, rezervacije: info@skuc.org KINO Slovenska kinoteka 19:00 - Retrospektiva: Zavoljo Jeana Vigoja/D-day: dan za dokumentarec Filmarji našega časa: Jean Vigo (Cinéastes de notre temps: Jean Vigo) Jacques Rozier, Francija, 1964, digitalni format, 1.33, čb, 98’, ap V enem prvih delov TV-serije Cinéastes de notre temps Jacques Rozier zbere mnoge še živeče člane “Vigojeve ekipe”. 21:00 - Retrospektiva: Zavoljo Jeana Vigoja: Zavoljo Nice + Taris ali o plavanju + Nezadostno iz vedenja (À propos de Nice + La Natation par Jean Taris, champion de France + Zéro de conduite) Zavoljo Nice (À propos de Nice) Jean Vigo, Boris Kaufman, Francija, 1930, 35mm, 1.33, čb, 25', svp Dokumentarni film – in še mnogo več – prikaže življenje v Nici, rojstvo, rast in umiranje velikega karnevala, žarišča iluzije, fikcije in ekstaze. Taris ali o plavanju (La Natation par Jean Taris, champion de France) Jean Vigo, Francija, 1931, 35mm, 1.33, čb, 9', ap, svp Film o plavalskem šampionu Jeanu Tarisu, ki ga je Vigo ustvaril po naročilu Ge 2000 rmaine Dulac. Vigo je tu prvič delal z zvokom. Nezadostno iz vedenja (Zéro de conduite), Jean Vigo, Francija, 1933, 35mm, 1.33, čb, 44', ap, svp Življenje in upor dečkov v francoskem internatu. Kinodvor 18:30 - Babica (Sage femme,Martin Provost / Francija, Belgija / 2017 / 117 min Zgodba o nenavadnem prijateljstvu med dvema zelo različnima ženskama, v kateri blestita veliki imeni francoskega filma: Catherine Frot in Catherine Deneuve 21:00 - Nikoli zares tukaj (You Were Never Really Here),Lynne Ramsay / Velika Britanija, Francija, ZDA / 2017 / 90 min / angleščina Lynne Ramsay nam pod krinko surovega in temačnega trilerja ponudi tankočutno značajsko študijo, ki drzno kljubuje pravilom žanra. ______________________________ NATEČAJ Festival Pranger že sedmo leto zapored prireja natečaj Mlada kritika in nagrado Pranger - Mlada Kritika, ki je namenjen lucidnim kritičarkam in kritikom poezije z manj izkušenj.Svoj kritiški izdelek, ki naj obravnava eno izmed pesniških zbirk iz letošnjega izbora, pošljite najkasneje do 21. 5. 2018 na e-naslov mlada.kritika@pranger.si z zadevo »Za natečaj Mlada kritika 2018«. Več o pogojih sodelovanja, žiriji, ki bo dela pregledala, nagradi in pesniškem izboru pa najdete na www.pranger.si/mlada-kritika


5 težav, ki jih banane rešijo bolje od zdravil! - MojaLeta.si . Z nadaljno uporabo strani se strinjate z uporabo teh piškotkov.', //cookieAcceptButtonText: "V REDU" cookieMessage: 'Na MojaLeta.si uporabljamo piškotke, s pomočjo katerih izboljšujemo vašo uporabniško izkušnjo in zagotavljamo kakovostne ter brezplačne vsebine. Za nadaljnjo uporabo po novi evropski direktivi potrebujemo vaše soglasje za uporabo piškotkov. Več o tem...', cookieAcceptButtonText: "STRINJAM SE", cookieNotificationLocationBottom: true }); //Domnevna privolitev //$.cookie("cc_cookie_accept", "cc_cookie_accept", { // expires: 365, // path: '/' //}); }); 5 težav, ki jih banane rešijo bolje od zdravil! Moje zdravje > Prehrana | piše: M. L. | 31.8.2017 Banana vsebuje sladkorje in vlaknine in je odličen vir energije. Dokazano pa pomaga tudi pri zdravstvenih težavah, pri nekaterih še bolje, kot zdravila. Preberite, kdaj je bolje pojesti banano, kot vzeti zdravilo! Preprečite stres in depresijo, jejte banane. (foto: FreeDigitalPhotos.net)


text: Krka pod velikim pritiskom | Dnevnik Krka pod velikim pritiskom V 22. krogu košarkarske lige ABA Olimpija danes gostuje v Beogradu pri FMP, Krka pa jutri v Skopju pri MZT. 11. februar 2017 11. februar 2017 0:00 Matica Rebca s Krko čaka v Skopju proti MZT pomemben obračun v boju za obstanek v ligi ABA. (Foto: ABA) Potem ko so košarkarji Krke prejšnji konec tedna v ligi ABA klonili proti Mega Leksu, jih to pot znova čaka obračun z neposrednim konkurentom za obstanek. Jutri ob 12. uri v 22. krogu Novomeščani gostujejo v Skopju pri MZT, ki ima enako razmerje zmag in porazov. Drugi slovenski predstavnik Olimpija bo na delu že danes. Ob 21. uri košarkarje trenerja Gašperja Okorna v Beogradu čaka obračun s FMP. Trener Novomeščanov Dejan Mihevc je pred dnevi v pogovoru za Dnevnik priznal, da z igralci zaradi boja za obstanek v ligi ABA čuti pritisk, ki se pozna tudi v igri. Proti Mega Leksu je namreč Krka igrala v precejšnjem krču, kar so gostje znali izkoristiti. A za košarkarje dolenjskega moštva bo v preostalih petih krogih vsak obračun sila pomemben, zato bo pritisk vsakokrat velik. Ker imata Krka in MZT po 21. krogih oba po sedem zmag in 14 porazov, bo jutrišnji obračun štel dvojno. Na prvem obračunu so Novomeščani slavili z desetimi točkami razlike, a makedonsko moštvo v zadnjem obdobju kaže povsem drugačen obraz kot v prvem delu sezone. MZT je namreč zmagal na treh od zadnjih štirih obračunov in zdi se, da je trenerju Anteju Nazorju kakovostne posameznike le uspelo povezati v pravo celoto. Slednje pri Krki ni bilo nikoli vprašanje, a so davek terjale številne poškodbe. Zdravstveni karton Novomeščanov je sedaj že nekaj časa skoraj prazen, na Mihevcu pa je, da pred izredno pomembnim obračunom igralce sprosti in motivira. Neugodno gostovanje v 22. krogu čaka tudi Olimpijo. FMP je namreč na domačem parketu dobil zadnje štiri obračune in je na lestvici le še za zmago oddaljen od Ljubljančanov, ki so na zadnjih obračunih proti Karpošu in MZT v Stožicah razočarali predvsem s porazno igro v obrambi. »Predvsem bo treba kontrolirati skok, se dobro vračati v obrambo in tekmo odigrati s čim manj izgubljenimi žogami. Če smo sposobni izpolniti te pogoje, se lahko pogovarjamo o drugih stvareh,« je jasen trener Olimpije Gašper Okorn. Liga ABA, 22. krog: Zadar – Mornar 80:62 (24:16, 34:35, 57:51, Marinković 17; Waller 28), danes ob 19. uri: Budućnost – Karpoš, ob 21. uri: FMP – Olimpija, jutri ob 12. uri: MZT – Krka, ob 17. uri: C. zvezda – Cibona, ob 19. uri: Cedevita – Partizan, ob 21. uri: M. Leks – Igokea. V Grčiji zaradi stavke zastal promet Grčija je danes v znamenju 24-urne stavke proti pokojninski reformi. Ta med drugim predvideva povišanje starostne meje za upokojitev. Stavka je... V UKC Maribor več obolelih z gripo le pri otrocih V Univerzitetnem kliničnem centru (UKC) Maribor letos v primerjavi s preteklimi obdobji ni izrazitega porasta števila obolelih z gripo, razen pri... V velikih gorenjskih občinah že skoraj zadostili potrebam po vrtcih V večjih gorenjskih občinah so v minulih letih v večji meri rešili prostorsko stisko v vrtcih, tako lahko marsikje v javne vzgojnovarstvene zavode... HSBC bo zaradi padca dobička ukinil 35.000 delovnih mest Bančni velikan HSBC je zaradi padca dobička tretje leto zapored napovedal ukinitev 35.000 delovnih mest in številne ukrepe rezanja stroškov v ZDA in... E3 v roke Petrola Uprava družbe Elektro Primorska je za prodajo hčerinske družbe E3, ki je eden največjih prodajalcev elektrike v Sloveniji, kot najugodnejšega... Pretežno oblačno, občasno bo rahlo deževalo Danes bo pretežno oblačno. Na severovzhodu bo povečini suho, drugod bo občasno rahlo deževalo. Na Primorskem bo prehodno zapihala šibka burja,... Francoz po dolenjski avtocesti z več kot 200 kilometri na uro Policisti so na avtocesti med Drnovim in Brežicami vozniku osebnega avtomobila Porsche carrera francoskih registrskih oznak na daljši razdalji... Messiju uspelo, kar ni še nobenemu nogometašu Nogometaš Lionel Messi in Lewis Hamilton sta letošnja dobitnika prestižne nagrade laureus. Argentinski nogometni zvezdnik in britanski šestkratni...


text: Popolno število je v matematiki pozitivno celo število n, za katerega je vsota pozitivnih pravih deliteljev enaka: oziroma vsota deliteljev: Pravi delitelji števila n ne vsebujejo. 6 je najmanjše popolno število, saj je 6 = 1 + 2 + 3. Velja tudi 6 = 1 * 2 * 3; edino glede tega tudi izstopa kot število skladnosti. Naslednji popolni števili sta 28 = 1 + 2 + 4 + 7 + 14 in 496 = 1 + 2 + 4 + 8 + 16 + 31 + 62 + 124 + 248. Popolna števila so povezana z Mersennovimi praštevili Mn. Že Evklid je v deveti knjigi Elementov dokazal naslednjo trditev: če je Mn Mersennovo praštevilo, potem je Mn (Mn + 1)/2 popolno število. Če je vsota prvih n členov geometrijskega zaporedja kvadratov praštevilo, potem je zmnožek te vsote in n-tega člena popolno število. Za prva popolna števila tako velja: Euler je leta 1770 v svojem delu Algebra naprej pokazal, da so takšne oblike vsa soda popolna števila. S tem je odkril tesno povezavo med Mersennovimi praštevili in popolnimi števili. Nikomah (okoli 100) je v svoji knjigi Uvod v aritmetiko navedel štiri tedaj znana popolna števila manjša od 10.000. Prvi dve, 6 in 28, so poznali že pitagorejci. 496 in 8128 pa je dobil Evklid s svojo enačbo. Ni popolnega števila s 5. števkami. 5. popolno število 33.550.336 se končuje sicer na 6 in so ga našli šele v 15. stoletju. Tako pa se končuje tudi 6. popolno število 8.589.869.056. Velja pa, da se vsako popolno število končuje na 6 ali na 8. Tako po Evklidu velja, da so popolna števila Pn vsa tista Mersennova števila Mn, ki so praštevila: Pn = Mn(2n-1). Šesto in sedmo popolno število za n = 17, 19 je našel Cataldi (1548-1626) leta 1588. Naslednje štiri za n = 31, 67, 127, 257 pa je leta 1644 brez dokaza najavil Mersenne (1588-1648). Šele Euler je leta 1772 dokazal, da je Mersennovo število M31 praštevilo in s tem našel 8. popolno število 2305843008139952128 = 230(231-1). Trenutno ( ) poznamo le 47 Mersennovih praštevil in s tem tudi 47 sodih popolnih števil. Ne ve se ali obstaja neskončno število popolnih števil. Ne vemo tudi ali obstaja še kakšno popolno število manjše od 41., oziroma med zadnjimi sedmimi. Ne ve se tudi ali obstajajo liha popolna števila. Veliko rezultatov nam še ni pomagalo razvozlati njihovega obstoja. Če obstaja liho popolno število, mora biti večje od 10300. Poleg tega mora imeti tudi vsaj 8 različnih prafaktorjev (in vsaj 11, če ni deljivo s 3), ter mora biti vsaj en prafaktor večji od 107, dva prafaktorja večja od 104 in trije prafaktorji večji od 100. Upoštevajmo, da lahko vsota pravih deliteljev števila n da različna števila od n. Števila, katerih vsota je manjša od števila samega, se imenujejo nezadostna števila, števila, katerih vsota pa je večja, se imenujejo obilna števila. Ta števila skupaj s popolnimi števili izhajajo iz grške numerologije. Števili, katerih vsota njihovih pravih deliteljev je križno enaka, se imenujeta prijateljski števili, večji cikel takšnih števil pa se imenuje družabno število. Število, ki je samo sebi prijateljsko, je popolno število. Popolno število je tudi družabno število s periodo 1. Zvezo med prvimi 15. Mersennovimi in popolnimi števili podaja naslednja razpredelnica: Značilnosti Popolna števila imajo še nekaj drugih značilnosti. Vsako popolno število je trikotniško in je oblike: pri nekem celem n. Vsako popolno število je oblike: Prva števila takšne oblike, ki niso popolna, so : 0, 1, 120, 2016, 32640, 130816, 523776, 2096128, 8386560, ... Tudi za ta števila velja enaka značilnost geometrijskega zaporedja kvadratov: Vsako sodo popolno število razen 6 je vsota zaporednih lihih kubov. Na primer: 28 = 13 + 33, 496 = 13 + 33 + 53 + 73, 8128 = 13 + 33 + 53 + 73 + 93 + 113 + 133 + 153. Števčni koren vsakega sodega popolnega števila je enak 1. Na primer: 33550336 => 3+3+5+5+0+3+3+6 = 28 => 2+8 = 10 => 1+0 = 1, 8589869056 => 8+5+8+9+8+6+9+0+5+6 = 64 => 6+4 = 10 => 1+0 = 1, 137438691328 => 1+3+7+4+3+8+6+9+1+3+2+8 = 55 => 5+5 = 10 => 1+0 = 1, 2305843008139952128 => 2+3+0+5+8+4+3+0+0+8+1+3+9+9+5+2+1+2+8 = 73 => 7+3 = 10 => 1+0 = 1. Vsota obratnih vrednosti vseh deliteljev sodega popolnega števila Pn je enaka 2. Na primer za popolno število 8128: 1/1+1/2+1/4+1/8+1/16+1/32+1/64+1/127+1/254+1/508+1/1016+1/2032+1/4064+1/8128 = 2. Nobeno popolno število ni nedotakljivo. Glej tudi alikvotno zaporedje navidezno popolno število unitarno popolno število Zunanje povezave 44 popolnih števil Funkcija deliteljev Celoštevilska zaporedja Nerešeni matematični problemi


Kratek pregled stanja na področju duševnega zdravja zaposlenih v XY Uspešne organizacije se zavedajo, da lahko od zaposlenih pričakujejo visoko motiviranost in privrženost le takrat, ko bodo ti imeli občutek, da je njihovo delo cenjeno (Možina et al, 2009). »Za delavce niso pomembni le cilji, temveč tudi verjetnost njihovega doseganja in prizadevanje, ki sta za to potrebna« (Svetlik, 2009, str. 342). Področje klime in kulture v podjetju je močno povezano z zadovoljstvom zaposlenih, a lahko bi rekli, da velja tudi obratno. Nezadovoljni zaposleni ustvarjajo slabo klimo v podjetju, medsebojni odnosi se slabšajo, kar se nato odrazi v slabi organizacijski kulturi. Raziskave kažejo, da plača ni več tisto največ,...