text: Iran je etnična krpanka številnih ljudstev: poleg Perzijcev, ki so v večini, so tu še Azeri, Kurdi, Luri, Baloci, Arabci, Turkmenci in nekaj drugih. Vsako ima svojo kulturo, izvor, zgodovino, jezik, vero, navade in način življenja. Neža Hribernik, Hosein Mazarei Kljub globalizaciji so številni deli Irana ostali neokrnjeni vse do danes. Tudi slikoviti zahodni in severozahodni del, tako imenovani iranski Kurdistan. Za uvod in mehkejši pristanek na kurdskih tleh Irana sva pot začela v mestu Urumije, kjer se mešata kulturi azerbajdžanskih Irancev (Azerov) in Kurdov. Na ulicah je slišati mešanico kurdskega in azerbajdžanskega jezika (oba sta v Iranu neuradna jezika), videti je starejše moške s klobuki iz ovčje volne (Azere) ter moške s šalom, ovitim okoli glave (Kurdi). Kljub toliko razlikam v mestu vlada ozračje prijateljstva in sožitja med njimi. Urumije leži nekaj kilometrov stran od slanega jezera, ki je največje jezero na Bližnjem vzhodu in tretje najbolj slano na svetu. Na njem je več kot sto otočkov. V poznem popoldnevu se utaboriva ob obrežju in opazujeva, kako se jezero suši in izginja. To je eden največjih ekoloških problemov v Iranu. Pred štirimi leti je voda segala vse do ograde hiše, zdaj pa jezero gledamo le v daljavi, več kilometrov stran,« nama razlaga vaščan. S pogledom na slano jezero se v jutru počasi pomikava do kurdskega mesta Mahabad, ki je obdano s hribi in položeno tik pod umetno zajezeno jezero, katerega jez so načrtovali jugoslovanski inženirji. Mahabad ima ideološki pomen, saj je bil leto dni (1945-1946) prestolnica države Kurdistan (oziroma Republike Mahabad), edinega uspešnega poskusa Kurdov, da ustanovijo svojo državo. Kurdi so ljudstvo brez države, razpršeni na ozemljih Turčije, Irana, Iraka in Sirije. Po nekaterih podatkih jih je 30 milijonov, od tega jih sedem milijonov živi v Iranu. Mahabad je prežet z njihovo kulturo in tradicionalnim načinom življenja, pravijo, da se tu Kurdistan zares začne. Najbolj razpoznavni so gosto brkati moški v tradicionalni opravi: vrečaste hlače, šal okoli pasu in kvačkana kapica v kombinaciji s šalom, ovitim okoli glave. Ženske so oblečene v pisane obleke, s kratkimi črnimi brezrokavniki, glavo imajo ovito v šal, potiskan z rožnatimi vzorci. Na njihovih zapestjih se sveti zlatnina, poročna dota. Na bazarju Stojnice z oreščki, gorsko zelenjavo, rabarbaro in na drugi strani stojnice s konjsko opremo, krojači, pisanim poročnim blagom, čevlji iz druge roke. Slišati je glasbo, ta je neločljivo povezana s kurdsko kulturo. Dva sveta inštrumenta med Kurdi sta daf (iranski boben) in tanbur (lutnja s strunami in dolgim vratom), ki se poleg razvedrila uporabljata na vseh slovesnostih od poroke do pogreba. Na bazarju vlada prijetno kaotično ozračje, ljudje so nevsiljivo radovedni, vsi po vrsti nama izrekajo dobrodošlico »hos amadi« in vabijo k sebi domov. Kurdi so znani po svoji neizmerni gostoljubnosti, kar sva ničkolikokrat izkusila. Po nekaj besedah te povabijo domov na kosilo, ti ponudijo prenočitev, ne da bi v zameno pričakovali kakršnokoli povračilo. Gost je v Iranu kralj in kar težko se je včasih navaditi na vso pozornost in ustrežljivost. K nama pristopi študent Serdar in naju ogovori v angleščini: »Pridita, moja gosta sta, mama čaka na vaju s kosilom.« In res, stopiva v dom petčlanske družine s tremi odraslimi neporočenimi sinovi. Eden od njih je zbežal pred vero, brezposelnostjo in političnimi razmerami na Švedsko, kar je med Kurdi pogost pojav. Serdar je študent, njegov drugi brat je razgledan gradbeni delavec, ki mi zna povedati kar nekaj besed o Sloveniji. Mama naju pogosti s tradicionalno kurdsko kuhinjo in naju predstavi sorodnikom in sosedom. Oče je razpet med dvema ženama. V Kurdistanu je, drugače kot v preostalem Iranu, poligamija zelo razširjena. Mož s tremi ženami in 15 otroki ni nič nenavadnega. Proti mestu Tekhab Pot nadaljujeva po ovinkasti in slabo vzdrževani cesti proti mestu Tekhab. Spremljajo naju pogledi na obdelovano zemljo, preproste hiše iz posušenega blata, stare avtomobile, slabo založene trgovine ob poti, prizor, kako ob cesti odirajo kravo in čistijo njene notranje organe. Na poti se ustaviva v jami Sahulan, ki spominja na podzemlje oziroma had, kjer se po reki v čolničkih vozijo iranski turisti. Mestu Sakez le pomahava. Od tod je cesta prepolna avtomobilov, ki iz obmejnega mesta Baneh, ki med Iranci velja za raj pretihotapljene poceni sodobne tehnologije, na strehi avtomobilov tovorijo vse od pralnih strojev, televizorjev LCD do avtomatiziranih kuhalnikov za riž. S ceste zavijeva proti jami Karaftu, ki so jo ljudje naseljevali pred dva tisoč tristo leti. Veličasten 25-metrski klif je v notranjosti izklesan in prepreden z rovi, sobami in balkoni v več nadstropjih. Prespiva v vasici pri družini s štirimi otroki, ki živijo tik ob šoli, v katero naju na ogled povabijo zjutraj. Otroci od sedmega do petnajstega leta so razdeljeni v samo dva razreda. Ker je šola majhna, učenci tudi niso ločeni po spolu. Fantje so v večini, veliko deklet pa neizšolanih, saj je njihova glavna skrb gospodinjstvo. »Če ne učim v kurdščini, me v vasi nihče noče poznati,« pravi učitelj. Izobrazba med Kurdi ni najpomembnejša, večina fantov se po končani osnovni ali srednji šoli zaposli in trdo dela za preživetje. Potrebe po visoko kvalificiranem kadru so namreč v Kurdistanu majhne in dokončana univerza ne pomeni nujno tudi višje plače in boljše službe. Pot naju pelje proti mestu Tekhab do Takht-e Sulejmana, ene največjih znamenitosti zahodnega Irana. To je zoroastrijansko svetišče iz časa Sasanijcev (6. stoletje), ki stoji na vzpetini ob kraterskem jezeru. V bližini je starodavni vulkan, z ostanki svetišč in templjev, v središču katerega je 80 metrov globoka luknja, ki je bila nekdaj napolnjena z vodo. Iz mesta Tekhab se odpraviva v Sandaz in po slikoviti, ovinkasti, ozki cesti pot nadaljujeva proti mestu Marivan. Prečiva vas Negel, kjer hranijo enega izmed štirih najstarejših ohranjenih koranov. Tisoč let stari pergamentni rokopis je našel pastir, na kraju najdišča pa zdaj stoji mošeja. Marivan je manjše obmejno mesto ob velikem jezeru, obdanem z vasicami. Na ulicah je videti starejše moške, ki z otroško zagretostjo igrajo damo, diši po kalanah (različica palačink, napolnjenih s čemažem), v lekarni srečava dva mlada kurdska komunista, ki opevata Žižka in poveličujeta socialistično Jugoslavijo. Pot iz Marivana skozi vasico Hovraman po ozki dolini reke Sirvan do mesta Paveh je ena najlepših, najbolj divjih in neokrnjenih v Iranu. Deviška pokrajina pogorja Zagros, ljudje, ki živijo kot že stoletja, desetine majhnih stopničastih vasic, ki se vzpenjajo po strmih pobočjih, dajejo vtis, kot da pred nama ni še nihče stopil v te kraje. Nobenega potniškega prometa, na cesti se znajdejo le jekleno trpežni trideset let stari avtomobili. Življenje teče umirjeno in počasi, ženske v pisanih oblekah sedijo naslonjene na zidove hiš, pečejo kruh, čistijo preproge, moški posedajo v senci dreves in pazijo na drobnico. Ljudje v tej dolini govorijo različico kurdskega jezika huramani, ki se je do danes ohranil le v tem delu Irana. Na poti je srečati konje. Ti so v Kurdistanu največkrat povezani s tihotapljenjem. Iz Iraka tihotapijo alkohol in sodobno tehnologijo, v obratni smeri bencin in hrano. To je nevaren posel, saj se dogaja, da vladne službe tihotapce nezakonito ustrelijo. »Ta teden so jih ustrelile več kot 70,« nama razlaga eden izmed tihotapcev, ki naju povabi na čaj. Cesta v zadnjem delu doline teče ob divji reki skozi ozek kanjon in se nato ovinkasta vzpne do mesta Paveh, ki velja za največje stopničasto mesto v Iranu. Na poti do mesta Kermanšah, ki je pred nama, si ogledava najdaljšo jamo na Bližnjem vzhodu, a sva zaradi vseh disko luči, ki dajejo vtis izumetničenosti, precej razočarana. Kermanša je eno največjih in najbolj živih mest v iranskem Kurdistanu. Tukajšnji Kurdi so šiiti. Bazar vrvi od ljudi, na vsakem koraku je mogoče pokusiti rumenkasto pecivo nan berendji iz riževe moke z začimbo žafrana. Nekaj kilometrov iz mesta sta na obrobju pogorja Zagros dve pomembni arheološki najdišči: Bostan in Bisotun. Obe imata v skalo vklesane prizore bojevanja Perzijcev z rimskim cesarjem pred približno 1500 leti. V jutru stopava proti mestu Khoramabad, kjer se kurdska kultura pomeša z Luri in kurdski del Irana počasi ostane za nama.


Začetna stran


Ljubljana: Guida della cita: Matjaž Chvatal: 9789616414616: Knjiga | Emka.si Knjige Turistika & prosti čas Turistika Slovenija Ljubljana: Guida della cita . Knjiga na 112 straneh, s 500 fotografijami in 4 zemljevidi predstavlja številne kulturne in naravne znamenitosti Ljubljane. Podatki so nanizani v strnjeni obliki. Oblika posameznih strani je prilagojena vsebini, kjer se besedila in fotografije prepletajo, medsebojno vsebinsko dopolnjujejo in tako ustvarjajo razumljivo celoto. Vsebina vodnika je podana zelo domišljeno, kar bralcu omogoea odlieen pregled nad vsebino in uporabnost na terenu.Prvi poglavji predstavita mesto in reko Ljubljanico. Sledi predstavitve posameznih ljubljanskih ulic in znamenitosti, ki so nanizane ob njih. Poleg arhitekturnih, kulturnih in etnografskih znamenitosti knjiga dosledno predstavi mostove in parkovne nasade ter tudi znane osebnosti, ki so živeli in ustvarjali v Ljubljani.Vodnik je izšel v petih jezikih. Vsak jezik je v samostojni knjigi. SLOVENIJA: VODNIK (V JAPONŠČINI) 9789616414616


source: fineweb

text: Obiskovalci Slovenije se lahko veselijo pestre športne ponudbe. Številna letovišča in zdravilišča po Sloveniji imajo teniška igrišča , od katerih so nekatera odprta tudi v zimski sezoni. Opremo si lahko izposodite v nekaterih teniških središčih, po želji pa lahko najamete poklicnega teniškega vaditelja. Slovenija je zaradi svoje naravne lege in raznolikega površja ena najbolj privlačnih dežel za letenje z baloni .Potapljanje je dovoljeno v vseh slovenskih rekah in jezerih ter v morju, razen v ribogojnici ob Bohinjskem jezeru , na pomorski liniji za ladje in v pristaniščih. Dovoljenja za potapljanje izdaja policija. Prav tako je dovoljeno potapljanje v kraških jamah , vendar le pod nadzorom poklicnega vodnika.Zavod za ribištvo Ljubljana upravlja nekatere najbolj značilne in najbolje ohranjene slovenske ribolovne revirje Soče , Save Bohinjke , Radovne , Krke in Unca . V njih je skrbno in dobro vzdrževan stalež najrazličnejših rib, med katerimi je posebno dragocena soška postrv , endem jadranskega porečja. Slovenija ima še precej ribolovnih revirjev , ki so ohranili naravnost in ki jih še niso pohabili vodnogospodarski posegi. V Sloveniji lahko ribič lovi v hitrih, bistrih alpskih rekah in jezerih, zasanjanih kraških vodah, v travniških potokih, v rekah v sredogorju in na izjemno zanimivih kraških poplavnih območjih. Tako ima tudi redko priložnost, da spozna najrazličnejše naravne biotope in pestre razmere ob njih. Na slovenskih loviščih je mogoče loviti medvede, jelene, gamse, muflone, damjake, divje prašiče, poljske zajce, fazane, divje race, kune zlatice, kune belice in srnjake. Vsakomur, ki ga lov v Sloveniji zanima, priporočamo, da si prej priskrbi informacije o tovrstnih možnostih.


source: CulturaX

text: Stopimo skupaj za Borisa!!! - VITAFIT - portal za zdravo in aktivno življenje Stopimo skupaj za Borisa!!! Moje ime je Boris (oz. veliko vas me pozna samo pod vzdevkom Ježek :)) Sem star 30 let in živim v Otiškem Vrhu. Zaposlen sem kot računalniški programer, vendar sem trenutno že leto in pol v bolniški. Do novembra 2010 sem bil zelo zadovoljen z svojim življenjem in poln idej za prihodnost. Bil sem dejaven kot igralec nogometa (v preteklosti pri NK Dravograd kot vratar) in sem užival v vseh vrstah športa. Novembra 2010 pa so mi po epileptičnem napadu dignostificirali tumor v desni hemisferi možganske poloble. Biopsija je pokazala da gre za difuzni astrocitom 2 stopnje. Od tega trenutka dalje se je moje življenje obrnilo na glavo. Po biopsiji sem začel dobivati veliko epileptičnih napadov, ki so zelo poslabšali mojo kvaliteto življenja. Obiskal sem veliko doktorjev v Sloveniji in Nemčiji in vsi so se strinjali, da je operacija tako velikega tumorja nemogoča, zaradi njegove občutljive lokacije. Sama operacija bi lahko povzročila mojo invalidnost ali smrt. Zato so se odločili da samo spremljajo tumor. Odločil sem se da sam naredim nekaj zase. Prvo sem začel z Budwigovo dieto in samo z zdravo prehrano. Tumor je nehal rasti. Nato sem začel hoditi na terapije Zdenka Domačića. Moje počutje je postajalo boljše in boljše. In sedaj sem preko prijatelja zvedel za zdravjenje, ki se imenuje »German New Medicine«. Znanec, ki je pravtako imel možganski tumor, je po tej metodi ozdravel in je sedaj brez tumorja. Zato si želim poizkusiti ta način zravljenja. Toda stroški zdravljenja so zelo visoki. Približno 7600 EUR oz. 10000 USD. Na žalost pa si tako dragega zdravljenja sam ne morem privoščiti. Ker je to moja edina možnost za uspešno zdravljenje VAS naprošam za finančno podporo.Vsakršna podpora bo dobrodošla. Hvala za obisk moje spletne strani in za podporo pri moji bitki za življenje. Pomagate mi lahko z preprostim klikom na gumb Donate. Za donacijo ne potrebujete PayPal računa. Zadostuje kreditna ali debetna kartica. Sistem je zaneslijiv in varen.


text: Zgodovina Foresta Naslov sporočila: Zgodovina Foresta Sre 31 Dec 2008 - 11:56 V deželi brez imena je pred 5.000 leti vladal mir. Škratje so delali v rudnikih daleč na severozahodu in se niso menili za ljudi. Njim najbljižja naselbina je bil Etahirous, a imeli niso tako rekoč nobenih stikov, le zaradi samotnih popotnikov so vedeli drug za drugega. Ljudje so živeli tudi v Minirimonusu in Belerindusu. Škratje pa so že takrat živeli v dveh mestih: Ephel Duathu in Fin Hollenu. A vse se je spremenilo pred 4.500 leti, ko so v deželo pripluli vilini. Prišli so daleč iz vzhoda in se začasno naselili na majhnem otočku Sumatolu, od tam pa počasi raziskovali deželo. Ena skupina, ki jo je vodil Gilian II., je obšla gore in našla Etahirous. Med nevednimi ljudmi so pustili velik vpliv. Mesto so preimenovali v Ethir, razširilo se je in zaživelo. Prebivalci so bili dobri in pošteni in vilini so jim pomagali razviti gospodarstvo in trgovino. Tudi ko so vilini odšli proti severozahodu, je mesto nadaljevalo z razvojem. Zdelo se je, kot da bi vilini tam pustili iskre svojega razuma in odločnosti in Ethir se je zelo lepo razvijal, četudi je imel nekoliko odročno lego. Isti vilini so nato na svoji poti proti severozahodu našli velik gozd in se sklenili tam tudi naseliti. Vendar so še pravočasno spoznali, da tam že nekdo živi in po nekaj dnevih potovanja so našli škrate. Vilini so ji prezirali, saj so menili da so nerazviti rudarji in skušali so jih pripraviti do tega, da bi zaživeli kot ljudje v Ethiru; da bi trgovali z ljudmi in razvijali gospodarstvo. Škratje pa niso bili tako podobni vilinom kot ljudje in so se v skladu s svojo tradicijo in izročilom uprli. Sklenili so, da ne bodo poslušali nekakšnih prišlekov in bodo nadaljevali s svojim starodavnim delom. Tako so se vnele bitke, saj ognjeviti vilini niso prenašali, da bi jih 'pritlikavci', kot so jih imenovali, zavrnili, prav tako ognjeviti škrati pa niso prenašali, kako so jih 'prišleki' poskušali prisiliti v spremembo njihovih običajev. Vendar je bilo vilinov premalo in njihovi pogajalci so uspeli skleniti nekakšno mirovno pogodbo s škrati. A zamera med ljudstvoma je ostala. Vilini so odšli na jug, saj se je na zahod raztezala pusta pokrajina in upali so, da bodo našli gozdove, primerne za naselitev na jugu. Res so kmalu prišli do njih in se naselili v gozdu Araw, ob reki Lithlad. Njihova naselbina pa je bila pozneje poimenovana Elwe. Druga in večja skupina vilinov, ki jo je vodil Neorfin III., je pri gorah za razliko od prve zavila levo in potovali so skozi pusto pokrajino. Ko so že skoraj prišli do Minirimonusa, jih je dohitel sel Giliana II. in jim povedal o Ethiru. Odločili so se, da povežejo mesti in tako je večji del skupine pod vodstvom Ulissa I. začel z gradnjo ceste čez gorski prelaz. A manjša skupina, vključno z Neorfinom III. je spoznala, kakšni so prebivalci Minirimonusa. Tam so se hoteli za nekaj časa ustaviti in dobiti zaloge hrane in vode, a mesto je bilo že takrat zlo. Čeprav so mestu dali ime Min-Rimmon (prebivalci so ga privzeli šele kakšnih 20 let pozneje in trajalo je še 40 let, da je ime postalo tudi uradno) in ogromno pripomogli k njegovi povezavi z Ethirom, pa v samem mestu niso pustili sledov. Razlog je preprost - nikoli niso niti prišli vanj, saj jih je množica vojakov napodila stran. Mesto je bilo takrat na veliko višji razvojni stopnji kot Ethir pred odkritjem vilinov in tako dodatnega razvoja niti niso potrebovali. Vojščakov pa je bilo veliko več od izmučenih vilinov in tako so jih kjub njihovi magiji (ki pa je bila tudi dokaj nerazvita) uspeli pregnati - ne pa tudi premagati. Vilini so bežali do gore Anole in se skrili v jamo, da jih vojščaki niso našli. Ker jih je gora 'rešila', jo vilini od tedaj obravnavajo za sveto. Ko so vojščaki odšli, so nadaljevali na zahod in našli gozd, ki so ga poimenovali Lathles, svojo naselbino tam pa Noldorian. Za naselbino Elwe še niso vedeli, saj je sel tiste skupine domneval, da so se ustalili nekje na severozahodu, saj ni vedel za škrate. Kaj pa skupina Ulissa I.? Zgradili so še kar dobro cesto in prispeli v Ethir. Tam so jih sprejeli z odprtimi rokami in jih napotili na pot, kamor so odšli vilini pod vodstvom Giliana II. A namesto na viline so naleteli na škrate, ki pa so misllili, da gre za iste viline kot prvič. Razjezili so se, ker naj bi kršili mirovno pogodbo, a jim je na srečo uspelo rešiti nesporazum. Nekaj bolj dobrovoljnih škratov iz Ephel Duatha jim je povedalo, da so vilini odšli na jug. Tako so odšli še oni in našli Elwe ter se jim pridružili. Vendar je vse precej skrbelo, kaj se je zgodilo z vilini Neorfina III. Nekateri so jih hoteli iti iskati na vzhod, a so na srečo prej razposlali raziskovalce po gozdu in eden od njih je našel Noldorian. Mesti sta se povezali in delavni vilini so hitro zgradili cesto med njima. Tretja skupina je odšla na pot pod vodstvom Jaela II. Do gor niso prišli, saj so takoj odpravili na jug in ne na zahod, kot prvi dve skupini. Prišli so do Belerindusa in se tam za nekaj časa ustavili, vendar niso pustili takšnega vtisa, kot tisti v Ethiru. Jael II. je bil bolj miroljuben in je hotel pustiti ljudem, naj se razvijejo po svoje. Pa tudi sami so bili že precej razviti. Vseeno pa so precej pripomogli k razvoju boljših ladij, pa tudi mesto so preimenovali v Beleriand. Nekateri vilini so se tako zaljubili v to mesto, da ga sploh niso zapustili (tako je nastalo prvo mesto vseh ras). Drugi so se ob reki Nicotanii odpravili na zahod in prispeli do prekrasnega kraja, kjer so blizu tekle tri reke, pa tudi prostor sam je bil zelo lep. Odločili so se tam postaviti mesto, kjer bodo v svobodi živeli vsi, vse rase. To so tudi storili in mesto povezali z Beleriandom. Vendar so raziskovali naprej na zahod, saj so želeli izvedeti, kaj se je zgodilo z drugimi vilini. Obšli so goro Anolo in vse griče okoli nje, šli mimo jezera Falay in našli Noldorian. Izmenjali so si vse informacije, ki so jih vedeli o tem svetu in tako so tisti pod vodstvom Jaela II. izvedeli za Ethir, škrate in Min-Rimmon. Nekateri vilini, ki so bili bolj navezani na gozd, so ostali v tem mestu ali pa so šli živet v Elwe. A večina je z Jaelom II. odšla nazaj. Ko so prispeli nazaj v svoje mesto, poimenovano Lossarnach, so se odločili zgraditi cesto do Min-Rimmona. Niso se želeli povezovati z njihovimi zlimi prebivalci, vendar so hoteli imeti stik z Ethirom, saj so slutili, da bi jim povezava med mesti prinesla koristi. Vendar je miren in bister Jael II. vseeno komuniciral z prebivalci Min-Rimmona in čeprav so bili na različnih straneh, so se vseeno nekako razumeli (no, vsaj pobili se niso med sabo). Tako so sklenili, da bosta mesti živeli v miru med sabo. Vendar je Jaela II. gnala volja po raziskovanju in spoznavanju novega sveta in ker je bil že tako visoko na severu, je sklenil obiskati škrate. Vilini iz Noldoriana so mu povedali, kje živijo in odpravil se je na severozahod. Z njim je šla skupina vilinov, ki so mu bili zvesti in niso ostali v Beleriandu, Noldorianu ali Lossarnachu. Po dolgem in napornem potovanju so prispeli v Fin Hollen. Jael II. je spet pokazal svoj neverjetni talent za komuniciranje z bitji, ki mu niso naklonjena in tako so z škrati postali kar dobri prijatelji, vsaj s tistimi na svetli strani. Le-ti so tudi privolili, da povežejo svoja mesta z preostalo deželo. S skupnimi močni so zgradili cesto, ki se je povezovala s tisto med Min-Rimmonom in Ethirom, saj je bila tako krajša, kot da bi jo zgradili naravnost do Lossarnacha. A niso se vsi škratje vrnili domov. Tisti bolj svobodnomiselni in radovedni so sledili Jaelu II. v Lossarnach in nekateri so se tam tudi naselili. Nekateri so tudi želeli videti morje in nekatere je le-to povsem očaralo; naselili so se tudi v Beleriandu in tako sta mesti res upravičili naziv mest vseh ras. Nazadnje urejal/a Leassi Tor 22 Jul 2014 - 10:11; skupaj popravljeno 7 krat Naslov sporočila: Re: Zgodovina Foresta Ned 30 Avg 2009 - 13:24 Precej let so živeli v miru. Dežela se je razvijala, a novih mest niso gradili in tudi povezav med njimi je bilo dovolj. Pred kakimi 3700 leti pa so v Min-Rimmonu začeli delovati alkimisti. Razvijali so temno magijo, ki so si jo sposojali od demonov in energijo shranjevali v posebnih kamnih. Med poskusi jih je veliko umrlo, najmočnejši pa so v končnem obredu z napojem, katerega recept se je že davno izgubil, postali čarovniki. To pomeni, da so bili nadarjeni za magijo in niso več umrli, če so se hoteli poslužiti kakega uroka, kot tisti prej. A magija je bila vseeno naporna in najprej so čarovniki mogli razviti svoje moči ter se jih naučiti nadzorovati. A ker so bili prav tako temni, kot ostali prebivalci Min-Rimmona, so se trudili uporabiti magijo na zle načine in uničili so velik del mesta, pobili veliko prebivalcev. Končno so jih imeli Rimmonovci dovolj in so jih izgnali iz mesta. Vsa ta magija jih je izčrpala in voljski se niso mogli upreti, prav tako kot pred toliko leti vilini. Takrat so se nekaj časa skrivali v pusti pokrajini in izčrpavali svoje moči do konca, da bi si priskrbeli hrano ter pri tem neznansko trpeli. Nekaj šibkejših čarovnikov je takrat tudi pomrlo in preostala deveterica čarovnikov se je zaobljubila, da se bo maščevala. Nadeli so si ime Popotniki pogube in se odpravili proti Lossarnachu v upanju, da tam niso izvedeli za njihove zle podvige v Min-Rimmonu. Res niso. A to jim ni prav veliko pomagalo, saj so jih zalotili že pri kraji hrane. Ko so naredili še nekaj neumnosti, so morali pobegniti iz Lossarncha. Tokrat so brez obotavljanja nadaljevali pot do Belerianda, kjer pa so zanje že vedeli. Stražarji so se dobro zavedali njihove nevarnosti in so jih hoteli ubiti. A Popotniki so ukradli ladjo in odpluli na Sumatol. Tam so živeli več let in nenehno kovali načrte, kajti hoteli so zavladati deželi. Bili so mnogo pametnejši kot poprej in zaradi nenehnega razvijanja njihovih moči so bolje nadzorovali svojo magijo. Odločili so se, da se bodo vrnili na skrivaj in ne bodo vzbujali pozornosti, ampak samo na hitro prevzeli oblast. Njihova moč je bila resnično velika, poleg tega pa so obvladali širok spekter urokov. Tako so se po najkrajši možni poti odpravili do kopnega in potovali do Min-Rimmona. Vendar se jim je zdelo mesto premočno, kajti takrat je imelo izjemno krutega in odločnega vladarja. Ta je okrepil obzidje, postavil straže in preveril vsakogar, ki je prišel v mestu, po ulicah pa so patruljirali vojaki. Tako so se odločili, da bodo najprej zavladali Ethiru. Prišli so v mesto in v prijaznem ter šibkem mestu jim ni moglo nič preprečiti, da bi ubili vladarja in se razglasili za kralje. Zaprli so izhode iz mesta in kruto pobijali prebivalce ter jih zasužnjili. Njihove metode so bile grozljive, a uspehi prelepi, večina izjemnih arhitekturnih dosežkov in najlepših stavb tam izvira iz tistega obdobja. Vendarle je bilo nekaj ljudi dovolj pogumnih, da so poskušali pobegniti in le peščici je uspelo. V nevarni poti do Lossarnacha so tvegali življenja, da bi prosili mesti vseh ras za pomoč. Tisti, ki so preživeli, so prišli do lossarnaškega kralja in ta jim je sklenil pomagati, saj so bili z Ethirom zavezniki. Zbrali so majhno vojsko, ki so jo sestavljali tudi Beleriandčani in šli pomagat Ethiru. Čarovniki so bili mnogo močnejši, kot takrat v Min-Rimmonu. A vendar so po dolgotrajni bitki in številnih smrtnih žrtvah uspeli pobiti vseh devet Popotnikov. Skupina čarodejev je bila ubita in s tem tudi celotna čarovniška populacija Foresta. Res? Seveda ne. Trije od devetih čarodejev so imeli v Ethiru otroke in le dva od otrok sta preživela. Le eden oziroma ena, deklica po imenu Crolla, je imela svoje otroke. Iz tega neizogibno vidimo, da so vsi današnji čarovniki Crollini potomci. Čarovniki so skoraj izumrli, pa niso, in število ljudi s nadarjenostjo za čarovnijo je bilo vedno večje. Veliko od njih se sploh ni zavedalo, da imajo to sposobnost, veliko pa se je tega sramovalo in so to tudi skrivali. Ker pa se čarovniška sposobnost deduje na vsakega otroka, čarovniki nikoli po Crolli niso bili v nevarnosti pred izumrtjem. Ko so se 3000 let nazaj čarovniki razširili še po ostalih treh mestih, kjer so sicer živeli ljudje, pa so začeli obujati moč čaranja. Posebej v Min-Rimmonu, saj so se tamkajšnji čarovniki hoteli naučiti čarati, da bi imeli večje možnosti preživetja. Nekateri so potovali v Ethir in tam našli zapiske Popotnikov pogube, z njihovo pomočjo so zli izurjeni čarodeji spet zaživeli v Min-Rimmonu, čeprav jih je bilo malo. V obeh mestih vseh ras pa so živeli predvsem čarovniki na dobri strani, ki so pozitivno razvijali svojo magijo in jo začeli izkoriščati v dobre namene, čeprav so vedeli, da so nastali zaradi zla in da tudi njihova magija deluje s pomočjo le-tega. Od tedaj pa do danes se v deželi Forest ni veliko spremenilo. Zlo se je spopadalo z dobrim, a nobena bitka ni omembe vredna. Sile dobrega in zla so bile ves čas dokaj uravnotežene, nobeno ni moglo prevladati in dokončno uničiti drugega. Morda velja omeniti le, kako zelo so se po Popotnikih ljudje bali otočka Sumatola. Ko so na njem pristali vilini, so ga ljudje skorajda častili, sploh tisti iz Belerianda, ker so jih vilini pač prinesli napredek. Po Popotnikih pogube na ta otok nihče več ne pluje, med prebivalci velja za prekletega. Govori se o temnih urokih deveterice, ki še vedno vladajo na otočku. Zdaj, 3.000 let pozneje se v Forestu pripravljajo dogodki, ki bodo najbrž pretresli celotno deželo. Škratje ne upoštevajo starodavnih dogovorov in se pripravljajo na bitko proti vilinom, ti pa bodo morda prvič za pomoč prosili ljudi. Zlo iz Min-Rimmona se kot kuga širi po ostalih mestih. Se bo dobra stran uspela upreti, preden bo prepozno? Kateri bodo zmagali? Nazadnje urejal/a Leassi Tor 22 Jul 2014 - 10:10; skupaj popravljeno 3 krat Naslov sporočila: Re: Zgodovina Foresta Čet 23 Jun 2011 - 19:29 V deželi so na dokaj majhnem prostoru bivale 4 različne rase, vsaka s svojimi posebnostmi, tako svetlostranci in temnostranci in pravi čudež je, da je minilo 5000 let brez večje vojne. Da, bili so že spori, bile so bitke, mnoge med njimi zelo krvave, a nobena ni zajela vseh ras na obeh straneh. Pa označimo leto poleta prve škratje ptice vohunke z ena. Nasprotja so se pred nekaj leti začela zaostrovati in predvsem so k temu prispevali temni škratje. Na oblast v Fin Hollenu je prišla kraljica Naith. Dolga leta, stoletja so se škratje držali mirovne pogodbe, ki so jo davno sklenili z vilini. A Naith je bila drugačna. Ni se menila za stare zakone; za veljavno in resnično je imela samo to, kar je določila ona sama. Zato se je odločila, da bo enkrat za vselej premagala viline in da bodo v Forestu zavladali škratje. Na tisti prelomni dan so škratje v kraljevo palačo v Elweju poslali prve ptice vohunke. Želeli so čim več izvedeti o vilinskih načrtih za prihodnost, da bi jih lahko napadli, ko bodo najbolj šibki. Vendar je elwejska princesa Merenwen eno izmed modrih ptic ujela in jo prisilila, da ji pove, za koga in zakaj vohuni. Vilini seveda niso bili neumni - tudi oni so poslali v Fin-Hollen vohunko Saiaron, ki se ji je uspelo vtihotapiti v kraljičin grad, kjer je našla vojne načrte proti vilinom. Še dodatno pa so nasprotja zaostrili ljudje iz Min-Rimmona z voditeljem Zoglongom. Vilinov niso marali že od takrat, ko so prišli v deželo in jim ušli, in skozi mnoga stoletja se ta odnos ni kaj dosti spremenil. Ljudje so slišali za upore kraljice Naith in po tem so sklepali, da vilini postajajo vedno šibkejši, kar so želeli izkoristiti. Tako so tudi oni poslali vohuna po imenu Ralio Murer, ki je želel ugotoviti, kako močni so dejansko vilini. Vendar so ga vilini s pomočjo vilinke Tanie, ki je zbrala dokaze proti njemu in izvedela za koga vohuni, uspeli ujeti. Čeprav se Raliu ni uspelo vrniti domov, je bil on za viline dokaz, da jih temni ljudje nameravajo napasti. Takrat so vilini vedeli, da so ogroženi iz dveh različnih smeri. Bali so se napada temnostrancev in uničenja njihovih gozdov in mest. Vladarji Elweja in Noldoriana so se zato odločili za ukrepanje. Dobro so vedeli, da v spopadu ne morejo zmagati brez pomoči. Tako so na vilinskem zbirališču Aniriel zbrali veliko skupino svetlostrancev, ki je odpotovala v Lossarnach, Beleriand in Ethir in prosila vladarje teh mest za pomoč v spopadu, na koncu so poskusili zažgati Min-Rimmon. S tem so nekoliko preusmerili pozornost temnostrancev. Vendar pa tudi temnostranci niso mirovali. Ker se njihov vohun ni vrnil, so vedeli, da so izgubili presenečenje v napadu na viline. Zato so se odločili, da bodo ugrabili princeso Noldoriana, ki je zelo pomembna pri vilinih in jo odpeljali iz gozda. Bilo jim je zelo pomembno, da se bitka začne na njim domačem terenu, v puščavi severno od gore Anole. Res so na osrednjem trgu v Min-Rimmonu zbrali skupino temnostrancev in se odpravili na pot. Ugrabili so princeso, za katero so vilini poslali reševalno ekipo. To ekipo so temnostranci pričakali v zasedi v puščavi, jo napadli ... in tako v samem osrčju puščave poleti leta 2 začeli bitko, največjo bitko v zgodovini dežele Forest. Na začetku bitke nobena od strani ni posebej prevladovala, prav tako pa še ni bilo veliko borcev. Na strani svetlostrancev se je bojevala le reševalna odprava za princeso in tisti, ki so prispeli po tem, ko so zažgali Min-Rimmon, na strani temnostrancev pa le udeleženci ugrabitve princeske in prvi, dokaj majhen del okrepitev iz Min-Rimmona. Drugi, večji del še vedno ni prišel zaradi težav z požarom, ki so ga zanetili svetlostranci. Po nekaj urah bojevanja je prišlo do navala novih bojevnikov. Svetli strani so se pridružile okrepitve iz vilinskih mest, mest vseh ras, Ethira in Ephel Duatha, temni strani pa večji del okrepitev iz Min-Rimmona, pa tudi skupine bojevnikov iz mest vseh ras in Fin Hollena. Bitka se je razmahnila po veliko večjem prostoru kot sprva, prav tako pa so bile prve bojne vrste že globoko v območju nasprotnika. Obe strani sta se bojevali pogumno in vztrajno, a zdelo se je, da temnostrancem zmanjkuje tiste začetne energije, s katero so neustavljivo prodirali naprej, in so se začeli bolj braniti kot kaj drugega. Po drugi strani so svetlostranci šele zdaj začeli napadati, kot se spodobi, a so mnogi pri tem pozabili na izjemen pomen obrambe in so podlegli zvitim udarcem nasprotnikov. Vendarle sta na koncu prevladala domač teren in temnostranska zahrbtnost. Svetlostranci se kljub vsej svoji energiji niso mogli dolgo kosati z zvitimi obrambami nasprotnikov, z njihovimi podlimi zvijačami, krutimi nasmeški in rezili, željnimi krvi. Temna stran je zmagala in pregnala majhno skupino preživelih svetlostrancev daleč stran od puščave, v zelene gozdove Lathlesa in Arawa, do poslednje svetle točke v deželi. Na tisoče mož in žena je padlo tisti dan, dan, ki so ga kasneje poimenovali 'Bitka med dobrim in zlim'. Največjo škodo so utrpeli škratje, tako svetli kot temni. Nešteto jih je padlo med pogumnim, a vendarle neenakim bojem z ostalimi rasami. Redki posamezni škratje so sicer preživeli, a rasa je z bitko med dobrim in zlim v deželi Forest izumrla. Po celoletni vladavini teme, ko se je zdelo, da ni več upanja, pa se sedaj, v poletju leta 3, kažejo prvi znaki zbiranja preostalih svetlostrancev. Svetla stran se krepi in organizira. Ji bo v tem poletju uspelo premagati črnino, ki je legla na deželo po zmagi temnostrancev?


To je moja tema, ki je ne sme čisto nihče fejkat Pravila si ista že odkar obstaja Zemlja. POTEK: Js dam gor 1 sliko in potem vi ocenjujete. Tisti, ki jo prvi oceni, počaka, da slika dobi 9 ocen, in potem da on naslednji sliko. V primeru da je ocen več kot 10, sliko objavim jaz Nihče ne sme objaviti nove slike preden prejšnja ne dobi 9 glasov To bi blo vse! Čusskaa! (Sliko dobite kmalu) Lahko pa tudi v, če razumete Uporabite google prevajalnik bubam inače nemam pojma slovenski al mislim da se tako kaze da imaju svoj sajt Normal is boring and overrated. Ali,ima nešto bolje što se može reći, a to je: YOLO BITCHEZZ sad bom morala napraviti novu


Pizzeria Rustika Bled - Dostava Hrane - ehrana.si - OTROŠKI MENI Ehrana.si → Dostava Bled → Pizzeria Rustika Bled Za vse informacije glede alergenov se lahko obrnete direktno na restavracijo na 04 57 689 00 / 051 812 300 Otroška pica + darilo presenečenja Na izbiro: pica Margerita ali pica Bled ali Salami pica Pica po vaši izbiri Pica Margerita + sami izberete 6 sestavin iz seznama in si tako sestavite pico po vaši želji! Lokacija: Riklijeva cesta 13, 4260 Bled Nudimo vam več kot 20 vrst pic, več vrst solat, velike domače hamburgerje in še kaj. Za vsak okus nekaj. Ponujamo pa vam tudi možnost, da si pico sestavite sami. Tako lahko izberete sestavine, ki jih imate najraje in uživate v svoji »mojstrovini«. Pice in ostalo vam v najkrajšem možnem času pripeljemo v udobje vašega doma. Pri tem nam je na prvem mestu kvaliteta, ki jo je pri razvozu še posebej težko zagotoviti. Veseli bomo vašega naročila in se najbolj potrudili, da boste zadovoljni z našo dostavo. Preizkusite!


Čakajoč Pripetljaj // Ej, a si slišala to? // Letni vrt & Gala Hala ob 22.00: Dan tetkine radosti: Bakto, Woo-D in Borka "Ta hudo tradicionalni in glasni praznik mladinskega elana in visokoplesne muzike, ki je na koledarju vse od pamtiveka, je sprehod po poti zbledelih spominov in skrhanega tovarištva. Je zmiksani in dinamični tek po poteh soula, disca, jazza, šlagerja, funka in rocka rajnke federacije. Piflarski, a neortodoksen šov program izpod prstov tetkinih treh favoritov in v soju video mojstra Fška." Klub Gromka, 21.00: Human Beans, DARKFALL (Aut) + NATURE (Kr) Ko se spusti mrak, Gromko zavzamejo death metal melodije. ○ DARKFALL: "Graški melodični death metalci so na sceni že vse od leta 1995 in so koncertno ves čas zelo aktivni. V Sloveniji so se tako ustavili že večkrat, v Gromki pa jih tokrat gostimo prvič. Predstavili nam bodo svoj najnovejši album, lani izdani At the End of Times. Album odlikujejo agresivni riffi in rohneč vokal, poleg hitrosti in brutalnosti pa album preveva epska melodika." ○ NATURE: "Kranjska zasedba je znana skorajda vsakemu pristašu žlahtnega glasbenega kovinarstva, z nekaj sveže krvi v bandu pa bo navdušujoče zagrmela tudi tokrat. Nastali so na pogorišču Sinbolic, kljub manjšim prekinitvam pa vseeno žanjejo uspehe, deležni pa so tudi pozitivnih kritik. Njihova glasba je v osnovi progresivni death metal, spogledujejo pa se tudi z vplivi drugih žanrov. Gre za enega tistih bendov, ki se na sceni pojavlja v valovih, fani pa že leta nestrpno čakamo studijski izdelek!" Channel Zero ob 23.00: Mirexxx (BEL), Ludvik, Tomo "Po petih letih se bend vrača na oder ch0. Mirexxx je belgijski dark electro/ebm duet. Tokrat bo duo predstavili EP Inside you. Glasbeno Mirexxx najbolje opišemo kot zmes očetov belgijskega temačnega ebm-a The Klinik in novodobnega dark-electra. Žanrsko vzporedno (ebm – industrial – techno – dark wave – new beat) bosta pred in po koncertu za vzdušje skrbela Tomo in Ludvik. Vstopnina: 5 eurčkou 52. Obletnica MKNŽ: The Restarts [UK], GUB [slo] + Rdeči Alarm ○ OB 20.00 V DVORANI SOKOLSKEGA DOMA Rdeči alarm (sinhronizacija stripa v živo) Medtem, ko se bo na velikem platnu prikazoval strip (kot film), ga bodo v živo besedo pretvorili špikerji Radia Študent. Poleg tega bo poskrbljeno za glasbene podlage, digitalne in analogne posebne učinke, pa tudi za posebno presenečenje! V stripovski film bodo pretvorili Rdeči alarm, kultni strip Tomaža Lavriča - o punku nekoč in danes ... ○ OB 21.00 V MKNŽ-JU: The Restarts, GUB Vstopnine ni! Festival Druga godba: Otroška predstava: Bratovščina Sinjega galeba, Vodnikova domačija, 11:00 FundaMENT Serial: Francis de Souza (Earthbeat), SIGIC, 11:30 Alja Petric: Zven trenutka (performans), Vodnikova domačija, 16:00 Ičo Vidmar: Druga godba za današnjo rabo ... (predavanje), Vodnikova domačija, 17:00 Les Filles de Illighadad, Vodnikova domačija (vrt), 19:30 James Holden & The Animal Spirits, Kino Šiška (Katedrala), 21:00 Olfamoštvo, Kino Šiška (Komuna), 22:15 Los Pirañas, Kino Šiška (Katedrala), 23:15 BeatMyth, Kino Šiška (Komuna), 00:30 Slovenska filharmonija ob 19.30: 1918 – 1928 – 2018, Letni koncert APZ Tone Tomšič Univerze v Ljubljani Akademski pevski zbor Tone Tomšič Univerze v Ljubljani s svojo že 92-letno zgodovino združuje študente vseh ljubljanskih fakultet. Kavarna Union ob 20.00: Music ReUnion: Autetno Triu, kateremu je skupna tendenca po realizacije glasbene celovitosti znotraj tradicionalne in folklorne glasbe, zdruzuje tudi nabit glasbeni tok, ki nas bo popeljal po briljanci svetovnega ljudskega glasbenega izrocila. Z širokim razponom glasbenega repertuarja in raznovrstnih stilov ter instrumentalno tehnično odličnostjo tria, na nas čaka dobro naoljen vrtiljak okoli sveta. Vsekakor avtentičnen večer z ostrino! Zavod Orbita in Kavarna Union prirejata serijo glasbenih večerov imenovanih Music ReUnion, na katerih boste lahko dvakrat mesečno prisluhnili izvirnnim, virtuoznim in nadarjenim glasbenikom. Uros Jezdić, harmonika Eva Jurgec, oboa Klemen Bračko, violina Vstop je prost! Orto bar ob 21.30: Viperstone (SLO), Buržuazija (SLO) // Ej, a si videl to? // LGL ob 17.00: Zajčkova hišica 3+. Zajčkova hišica je zgodba o tem, kako se lahko vsak od nas kdaj znajde v stiski in brez strehe nad glavo in o tem, kako lepo in pomembno je, da si takrat pomagamo. Žaba, veverica, jazbec in medved v naši zgodbi pomagajo zajčku, ki izgubi svoj dom. LGL ob 18.00: Škrt škrt kra čof! Škrt škrt kra čof! je nežna pravljica za najmlajše, kjer se prepletajo močna čustva in bogata domišljija. Žabec Jerko se boji iti spat. Kaj je ta zvok – škrt škrt kra čof – ki se sliši pod njegovo posteljo? Jerkov oče ga poskuša prepričati, da ni ničesar, česar bi se moral bati. Vse dokler se sam ne uleže v posteljo in tudi njega zbudi skrivnostni zvok noči. Glej ob 19.00: Človeški glas Cocteaujeva monodrama Človeški glas, uprizoritev drugega letnika Gledališke šole Prve gimnazije Maribor, razmišlja skozi perspektivo petih mladih deklet. Takšno izhodišče je omogočil specifičen proces dela, ki se fokusira predvsem na igralske kreacije. Iz istega izhodišča se torej skozi telo, duha in misel mlade ustvarjalke, rodi popolnoma drugačen lik. To jih sooča z neposrednim spoznavanjem gledališke interpretacije na eni strani, na drugi strani pa zahteva iskanje skupnih točk - torej razumevanje sočloveka. Mentorica: Tatjana Peršuh Igrajo: Kaja Bastič, Gina Maria Krempl, Anastazija Leščak, Eva Karolina Soršak, Lučka Stopinšek Produkcija: Gledališka šola Prve gimnazije Maribor Glej ob 21.00: Šest oseb išče Williama O predstavi: "Velespoštovani, ne vem, koliko se bom pregrešil s tem, ko Vašemu lordstvu posvečam te svoje okorne verze, niti tega, kaj bo dejal o meni svet, ker sem za takó lahkotno breme izbral takó trden opornik; vendar pa, če bo Vaše blagorodje vsaj malo zadovoljno, se bom čutil zelo počaščenega in Vam obljubljam izrabiti poslej vse proste urice zato, da bi Vas slednjič lahko počastil s kakšnim tehtnejšim delom. Vašega blagorodja vdani služabnik, William Shakespeare" 5. Drama festival: Veliki oder ob 19.00: Danilo Kiš: Grobnica za Borisa Davidoviča Kdo je Boris Davidovič? Je upornik? Terorist? Legenda? Človek pod kapuco, brez obraza in glasu, ki se igra skrivalnice in poskuša skleniti mir, nekakšen gizdalinski revolucionar? Človek, ki verjame, da ustvarjanje zgodovine pomaga graditi posameznika in da so tudi muke obstoja mnogo boljše kot neskončna praznina neobstoja? Grobnica za Borisa Davidoviča v režiji Aleksandra Popovskega je ena najbolj nenavadnih uprizoritev Danila Kiša na srbskih odrih. Čista poezija uma. Duhovita. Ostra. Nežna. Opominjajoča. In še dolgo ostane v spominu. Režiser, ki pogosto sodeluje tudi z našim gledališčem, pravi: »Nočemo vpiti na občinstvo. Nanj vsi že dovolj vpijejo. Iščemo atom, založen atom želje po pravičnosti, atom človeškosti. Ker nas to ohranja človeške.« Predstava s slovenskimi in angleškimi nadnapisi. Po predstavi bo na ploščadi pred Dramo pogovor z ustvarjalci, ki ga bosta vodili Saša Pavlin Stošić in Eva Kraševec. Mala Drama ob 21.00: Marjan Nečak, Maja Hrgović: Deklica s strunami Potovanje neke violinistke, ki v ritmu vlaka potuje po Evropi in išče boljši »jutri«. Violinske strune so kažipoti, hkrati pa postajajo bodeče žice, ki jo ovirajo na poti do želenega cilja. Metaforična dramsko-glasbena partitura, ki z lahkoto plava v glasbenih slogih od roka, popa, elektronske glasbe z globinskim občutjem cirkuškega zvoka do opere kot kulminacijske točke emocije in interpretacije dveh solistov. Igrata: Barbara Cerar, Uroš Fürst Odprtje 5. Drama Festivala s koncertom Martin Ramoveš Banda, ploščad pred Dramo ob 22.00: Martin Ramoveš Band je udaren trio, v katerem sta poleg kitarista in pevca, čigar ime najdemo že v imenu skupine, še basist Marko Petrič in bobnar Luka Drobnič. Njihova glasba, ki ima korenine v bluzu, se giblje med robatimi ritmi in zasanjanimi melodijami, vseskozi pa je v ospredju izraziti Martinov vokal. Njegova razmišljajoča besedila lahko najdemo tudi v vizualni obliki, saj sta dve od treh do zdaj izdanih plošč skupine izšli v obliki glasbenega albuma v stripu. Najnovejši je lani izdani album Astronomi. Martin Ramoveš Band, ki je po desetletju ustvarjanja aktiven bolj kot kdaj prej, trenutno pripravlja uglasbitve poezije Ivana Roba. MGL ob 19.30: George Axelrod: Sedem let skomin Menda po sedmih letih skupnega življenja, ko smo že dobro utrjeni in utrujeni od vsakodnevne rutine, nastopi trenutek, ko nas zamika, da bi partnerja zapustili ali pa vsaj skočili čez plot. Se noro zaljubili in se predali goreči strasti. Tako se vse bolj dozdeva tudi Richardu (Sebastian Cavazza), postavnemu in čednemu moškemu srednjih let, ki za nekaj dni ostane sam v razgretem stanovanju, saj je njegova soproga Helen (Mojca Funkl) odšla s sinom na počitnice. // Ej, a si že bila tam? // Petroleum Beat Festival 2018: Reach, Bakterije, Don Gatto, Deadends, Deafness By Noise, Odpisani, Total Chaos, Muškat hamburg, The Insurgent, Panicka, BKD @ SPEEDWAY stadion, Petišovci pri Lendavi Balans @ Carinarnica, Nova Gorica Cédric Hanriot @ Hangar Bar, Izola DMK: Bad Copy, Mrigz'n'Ghet, Ivč @ eMCe plac, Velenje Drajnarjuva vampa – ub izidu ta drugga albuma @ Kulturni dom Sveti Duh, Škofja Loka @ Mladinski center Kotlovnica Kamnik – Pozdrav iz Kotla 2018: 16.00 Svečan popoldanski fruštak s Čevapi 17.00 Ping pong turnir 19.00 Turnir v fuzbalu na roke 21.00 Koncert s 7AM (garage rock, melodic punk, noise/SLO + NEM) in Fat Pigeon (kamniški alternativci) // Naglej se // Kinodvor: 15:00 / Dvorana: Zemlja: Nepozaben dan, Richard Dale, Lixin Fan, Peter Webber 17:00 / Dvo 2000 rana: Jamski človek, Nick Park 18:15 / Mala dvorana: Zadnji ledeni lovci, Jure Breceljnik, Rožle Bregar 19:00 / Dvorana: Nikoli zares tukaj, Lynne Ramsay 20:00 / Mala dvorana: Družinska zadeva, Angeliki Aristomenopoulou 21:00 / Dvorana: Fantastična ženska, Sebastián Lelio Slovenska kinoteka: 19:00 / Teden italijanskega filma: Gomora, Matteo Garrone, Italija, 2008, 35mm, 2.35, barvni, 135', sp 21:30 / Iz kinotečnih vrst: po izboru kinooperaterja Marka Turkuša: V praznino, Gaspar Noé, Francija/Nemčija/Italija, 2009, 35mm, 2.35, barvni, 160', hp in svp


text: april 2017 – KS Primskovo KS Primskovo Krajevna skupnost Primskovo v MO Kranj Koledar KS Primskovo Koledar KS Primskovo za leto 2019 Čudna praksa z Zapisniki sej Sveta KS Primskovo – prvič Aktualna zgodovina Objavljeno dne 28/04/2017 22/05/2017 Delovne zmage v KS Primskovo DELOVNE ZMAGE V KRAJEVNI SKUPNOSTI PRIMSKOVO, JEZERSKA CESTA, KRANJ Za praznik dela se lahko pohvali tudi KS Primskovo (Krajevna skupnost Primskovo) v MO Kranj. Organizator KS je v lanskem letu uspešno izpeljal beljenje v Domu krajanov Primskovo. Preberi več "Delovne zmage v KS Primskovo" Objavljeno dne 15/04/2017 04/10/2017 STIKI, 14. 4. 2017 (neobjavljeni prispevek) Objavljamo prispevek člana Sveta KS Primskovo, kateri ni bil objavljen v krajevnem glasilu KS Primskovo STIKI, čeprav je bil pravočasno poslan članici Sveta KS Primskovo, odgovorni za glasilo STIKI, ter v vednost odgovorni urednici in urednici priloge Gorenjskega glasa. Preberi več "STIKI, 14. 4. 2017 (neobjavljeni prispevek)" Objavljeno dne 13/04/2017 14/04/2017 KS Primskovo nima sprejetega finančnega načrta za leto 2016 To pomeni, da je poslovanje KS Primskovo na tem področju nezakonito in za to stanje je odgovoren predsednik Sveta KS Primskovo, to je IGNAC VIDMAR. Preberi več "KS Primskovo nima sprejetega finančnega načrta za leto 2016" Objavljeno dne 06/04/2017 09/06/2017 Opozarjamo na, milo rečeno, "čudno" prakso glede zapisnikov sej Sveta Krajevne skupnosti Primskovo. V nadaljevanju je priložen Zapisnik 3. seje Sveta. In sedaj navajamo, kaj je pri tem Zapisniku tako čudnega (bodite pozorni na datume): – seja je bila 8. 12. 2014 = ponedeljek – K 7.točki sklep 3: račun za klimo je bil izstavljen 10. 12. 2014 = sreda in plačan 9. 1. 2015; dokument transakcije ali plačilo zneska – KRAJEVNA SKUPNOST PRIMSKOVO plačala LEDO SERVIS IGNAC VIDMAR S.P. (glej spodaj pdf DOKAZ placilo_KS_Primskovo-LEDO_20150109.pdf) – Zapisnik je bil napisan šele 14. 12. 2014 = nedelja PDF dokaz: Zapisnik_3_seja_KS_Primskovo_200141208 PDF dokaz: placilo_KS_Primskovo-LEDO_20150109 Objavljeno dne 06/04/2017 06/04/2017 Merila za razdelitev sredstev za 2017 Objavljamo dokument z zadevo Merila za razdelitev sredstev za osnovno dejavnost, prireditve, sejnine in za najemnine prostorov v krajevnih skupnostih iz Proračuna Mestne občine Kranj za proračunsko obdobje 2017 – 1. obravnava PDF dokaz: Merila za razdelitev sredstev za 2017_01 Objavljeno dne 05/04/2017 14/04/2017 Proračun 2016 – brez sprejetega finančnega načrta za 2016 Objavljamo finančne odhodke KS Primskovo v letu 2016, torej v času, ko le-ta NI IMELA sprejetega finančnega načrta. To dejstvo je v svojem poročilu zapisal tudi pooblaščeni organ, Nadzorni odbor Mestne občine Kranj (povezava tukaj). PDF dokaz: AJPES PRS – KS Primskovo 2016 Objavljeno dne 04/04/2017 03/10/2017 POROČILO NADZORNEGA ODBORA MESTNE OBČINE KRANJ ZA LETO 2016 Obstaja Poročilo NO MOK, ki datira na 27. 2. 2017 Poročilo objavljamo, ogledate si ga lahko na spodnji povezavi. PDF dokaz: POROCILO NADZORNEGA ODBORA MESTNE OBCINE KRANJ ZA LETO 2016 KS Primskovo NIMA sprejetega finančnega načrta za 2016 Objavljeno dne 04/04/2017 05/06/2017 Ugotovitve KPK o poslovanju KS Primskovo – prvič Protikorupcijska komisija ima s KS Primskovo obilo dela Svetnica KS Primskovo, akademska igralka, ANDREJA STARE (je) dobi(la) v svojem mandatu dvakrat na leto lep kupček denarja. Preberi več "Ugotovitve KPK o poslovanju KS Primskovo – prvič" Nezakonita poraba javnih financ Že tretje leto nemoteno poteka nezakonita poraba namenskih javnih finančnih sredstev (davkoplačevalskega denarja). Do sedaj je bilo v KS Primskovo nezakonito porabljeno že več kot 70.000 € javnega denarja. ODGOVORNA OSEBA je Ignac VIDMAR. Za podrobnejše informacije beri prispevek KS Primskovo nima sprejetega finančnega načrta za leto 2016. Erar – Aplikacija za prikaz porabe javnega denarja v Republiki Sloveniji Razkrito: obeta se hudo svetlobno onesnaževanje Primskovega anketa KS Primskovo – Kranj ni več usran okrasje na skupnih površinah Doma krajanov Primskovo KS Primskovo skozi čas – fotografije Krajevne skupnosti v MO Kranj Krajevne skupnosti v Mestni občini Kranj Spletno stran ksprimskovo.com ponosno poganja WordPress. Zaradi zagotavljanja boljše uporabniške izkušnje na strani uporabljamo piškotke. Če boste nadaljevali z ogledom vsebine strani pomeni, da se strinjate.Ok


text: GEA College Poslovno izobraževalni center uspešno izvaja oblike izobraževanja in usposabljanja na področju managementa v zdravstvu. Program obravnava akutalne smeri razvoja slovenskega zdravstva, zdravstveno reformo, reorganizacijo zdravstva, nova razmerja do uporabnikov zdravstvenih storitev in financerjev storitev v zdravstvu. Usposabljanje za srednji management zdravstvenih zavodov bo potekalo v jesensko - zimski izobraževalni sezoni 2013/2014. PROGRAM JE S STRANI ZDRAVNIŠKE ZBORNICE SLOVENIJE OVREDNOTEN Z 20 KREDITNIMI TOČKAMI. PROGRAM JE S STRANI ZBORNICE ZDRAVSTVENE IN BABIŠKE NEGE SLOVENIJE - ZVEZA STROKOVNIH DRUŠTEV MEDICINSKIH SESTER, BABIC IN ZDRAVSTVENIH TEHNIKOV SLOVENIJE OVREDNOTEN S 15 LICENČNIMI TOČKAMI. WP Cumulus Flash tag cloud by Roy Tanck; Ported for Typo3 and TagPack ext by Iztok Fifnja (Virtua d.o.o.) - requires Flash Player 9 or better. Prijavite se na prejemanje GEA e-novic. Znanje lahko takoj uporabite v praksi! V poslovnem svetu šteje samo takojšnji učinkovit prenos novih znanj v vsakodnevno strokovno delo, kar našim slušateljem zaradi praktično naravnanih vsebin že dolgo uspeva. Prepričate se o tem tudi sami! Oglejte si kako nas kontaktirate in kje nas najdete.


MyNuti Čili Slim, kapsule | Lekarnar.com - spletna lekarna MyNuti Čili Slim, kapsule Čili Slim je dnevno–nočna formula s 24-urnim delovanjem. je dnevno–nočna formula s 24-urnim delovanjem. Mesto uporabe: trebuh, stegna, zadnjica Čili Slim dnevno–nočna formula s 24-urnim delovanjem predvsem na predele okoli trebuha, stegen in zadnjice. Vsebuje rastlinske izvlečke paprike, zelenega čaja, komarčka in korianderja. Zeleni čaj je močan antioksidant s polifenoli EGCG (150 mg na dan). 2 kapsuli pred zajtrkom in 2 kapsuli pred večerjo s tekočino. Sestavina v 4 kapsulah Priporočene dnevne količine oziroma odmerka se ne sme prekoračiti. Prehransko dopolnilo ni nadomestilo za uravnoteženo in raznovrstno prehrano. Shranjevati nedosegljivo otrokom. Ni primerno za otroke, nosečnice in doječe matere. Izdelek se uporablja kot del raznolike in uravnotežene prehrane ter zdravega načina življenja in redne telesne vadbe.


❶ FOX life - TV spored - FOX life - 10-08-2019 Josh se trudi zbližati z očetom Mattom, vendar težko najdeta skupno točko. Gabi posreduje in pripelje Matta na Joshevo tekmo softballa. Toda Josh nadomešča igralca v Elliotovi ekipi na gejevski softball ligi, zato Matt o sinu dobi napačen vtis. Sofia je navdušena, ko ji šef podari rabljen kavč. Meni, da to pomeni skorajšnje napredovanje. Gabi kavč sovraži in ga skrivaj proda. Sofia je bolj jezna, kot je Gabi pričakovala, zato hoče vse popraviti. Elliot zvleče Yolando v skupino za hujšanje. Alisonina družina namerava ponoviti njen pogreb, punce pa ne vedo, ali bi šle na še eno spominsko slovesnost. Emily obišče dr. Sullivanovo. Jules za poročno pričo izbere Ellie in Laurie, ker nobene noče prizadeti. Alice objavi vročekrven članek, zato se Jughead odloči vzeti stvari v svoje roke, da bi ohranil mir. Betty se za pomoč obrne na Archieja, Veronica pa v Riverdalu sprejme starega prijatelja Nicka St. Claira. Ezra Bloom misli, da se je poročil s svojo sanjsko žensko, dokler ne izve, da je njegova žena prevarantka, on pa njena zadnja žrtev. Princ Liam (William Moseley) se nenadoma znajde v središču pozornosti po smrti svojega starejšega brata, saj je postal v prvi v vrsti naslednikov za prestol. Ko kralj Simon (Vincent Regan) oznani, da razmišlja o ukinitvi monarhije, manipulativna kraljica Helena (Elizabeth Hurley) naredi vse, da bi ostala na oblasti. Kate in Pete sta si padla v objem (dobesedno) v karaoke baru, čez eno leto pa je Kate postala del družine, v kateri sta poleg treh pastorkov še dve bivši ženi. Kate je odločena, da se bo vključila ne glede na vse. Diane, prva bivša žena, je močna ter nadpovprečno uspešna nekdanja olimpijska atletinja in mama dvojčkov v najstniških letih, Hillary in Warrena. Diane prav nič ne skriva svojega neodobravanja nad Katinim komaj odkritim materinskim čutom. Tudi hči Hillary ni navdušena nad svojo novo mačeho, kljub temu da se Kate trudi pridobiti njeno zaupanje. Sina Nelsona nova mlada očetova družica neznansko spolno privlači. Bivša žena številka dve, Jackie, je mama posvojenega sina Berta in dobro ve, na katere strune mora zabrenkati, da od Peta dobi, kar hoče. Ko se Kate sooči s težko prtljago moževe preteklosti, se znajde na neznanem ozemlju, vendar najde podporo pri nekom nepričakovanem, pri svoji najboljši prijateljici Meg, živahni samski punci, ki ima z otroki še manj izkušenj kot Kate. Zaradi Robinine odločitve, da se preseli k Donu, Ted in Barney ugotovita, da sta še zaljubljena vanjo. Robin je besna, ker se sebično vmešavata v njeno novo zvezo. Lily in Marshall pa začneta spati v ločenih posteljah. Ted gre na zmenek, na katerem si z izbranko ogleda film Nevesta. Šokiran je, ko se mu posveti, da zgodba temelji na koncu njegove zveze s Stello. Izvirnik: Election Igrajo: Matthew Broderick, Reese Witherspoon, Chris Klein, Jessica Campbell, Mark Harelik, Phil Reeves Ambiciozna Tracy je odločena, da bo postala predsednica odbora dijakov. Učitelj Jim ji sklene boj otežiti ter ji predlaga protikanditata. Jim McAllister (Mathew Broderick) je priljubljeni učitelj in svetovalec dijaškega odbora na srednji šoli Carver High, ki si zelo prizadeva pomagati svojim dijakom. Med njimi je tudi Tracy Flick (Reese Witherspoon), ambiciozna karieristka, ki je odločena, da bo na šolskih volitvah postala predsednica odbora dijakov. Jim ji sklene obsedeno politično pehanje otežiti tako, da predlaga povsem drugačnega protikandidata Paula, šolskega športnega junaka. Medtem ko mrzlična kampanja dosega vrhunec, se počasi zabrišejo meje med moralnim in nemoralnim; življenje učitelja Jima pa se bolj uhaja nadzoru. Satirična komedija se kritično loteva pojavov pretiranih ambicij, zgrešene morale, poželenja, ljubezni in laži. Diane, prva bivša žena, je močna ter nadpovprečno uspešna nekdanja olimpijska atletinja in mama dvojčkov v najstniških letih, Hillary in Warrena. Diane prav nič ne skriva svojega neodobravanja nad Katinim komaj odkritim materinskim čutom. Tudi hči Hillary ni navdušena nad svojo novo mačeho, kljub temu da se Kate trudi pridobiti njeno zaupanje. Sina Nelsona mlada očetova družica neznansko privlači. Zdravniki se dnevno soočajo z odločitvami, ki pomenijo razliko med življenjem in smrtjo. Samo drug v drugem lahko najdejo tolažbo, prijateljstvo in včasih tudi kaj več kot prijateljstvo. Skupaj odkrivajo, da niti medicina niti razmerja niso črno-bela. Resnično življenje je vedno v različnih odtenkih sive. April in Andrew se pogovorita s pacientom, ki ima velikanski tumor. Alex in Eliza se ne strinjata o novem zdravljenju, Stephanie in Ben pa sprejemata odločitve, ki lahko spremenijo njuno kariero. Eleanor se hoče naučiti etike od Chidija in tako mu vzame ogromno časa, kar mu ni najbolj všeč. Michael in Janet pa rešujeta težavo v soseski. Eleanor mora Michaelu pomagati pri pomembni nalogi, ki bi lahko bila odločilna, kar se tiče njene usode v Dobrem kraju. Diane in Jackie dovolita otrokom biti s Kate na materinski dan. Življenja visijo v ravnotežju, medtem ko se člani postaje 19 soočajo z nevarno situacijo v stolpnici. Drama, 13. sezona, 24. del Alex mora sprejeti težko odločitev glede Jo, Meredith pa ima novice za Riggsa, zaradi česar se bo njun odnos spremenil.


text: Konec leta 2016 Leta 2016 je konec. Na silvestrovo zjutraj sem vadil jogo in preplavili so me občutki hvaležnosti. Ko sem se ozrl po studiu, se mi je ob zadovoljstvu sam od sebe prikradel nasmešek. Dolga leta sem razmišljal, da bi se vrnil v Ljubljano, kraj kjer sem se rodil in tukaj odprl studio joge. Ta vizija je potovala z mano, ko sem učil jogo po svetu in si utiral pot od ene do druge države. Aprila 2016 sem v Ljubljano prišel obiskat bratranca Željka Vrhovaca in sestrično Majo Vrhovac. Ob vrnitvi se mi je vse zdelo zelo znano in domače. Kar kmalu po tem sem se začel spraševat: Sem se vrnil, da bi uresničil svojo vizijo? Začutil sem potrebo, da o tem temeljito premislim. Začel sem hoditi bos v naravo, čutil sem tla pod nogami in poslušal vodstvo svojega notranjega glasu. "Kaj lahko zgubiš?" mi pravi glas iz globine zavesti. "Tvoj življenjski namen je, da predaš ključ, ki odklepa magična vrata joge, zdravja in sreče, kje to počneš ni pomembno, ostani in poveži se ponovno s koreninami svoje domovine, joga koristi vsem, bodi odprt za nove izkušnje in priložnosti." so mi odgovorili angeli, ki so me vodili. V tem trenutku sem se odločil, da ostanem v Ljubljani in počakam, da se pojavi priložnost. Poklical sem podjetje Stoja nepremičnine. Nepremičniska agentka Jana Caserman mi je razkazala 200 kvadratnih metrov velik poslovni prostor na Rudniku poleg Super Nove. Stal sem pred oknom v pisarni, ki je zdaj soba za jogo in pri sebi sem vedel, da je to tisti prostor, ki mi ga je pokazala vizija. Naslednje 4 mesece sem vso svojo energijo, ljubezen in kreativnost vlagal v oblikovanje in grajenje enega nalepših studiov, ki predstavlja prostor spokojnosti, umirjenosti in veselja. Nič od tega pa mi ne bi uspelo brez pomoči drugih. Vizijo so mi pomagali uresničiti ljudje, ki so prišli v moje življenje v tem trenutku ustvarjanja. Studio ne bi bil to, kar je brez njihove pomoči in talentov. Jaz sem imel vizijo, lepa pa je postala zaradi njih. Od odprtja studia so minili trije meseci. Čeprav jogo pozna že mnogo ljudi, pa v Sloveniji še vedno velja za nekaj novega. Prijetno sem bil presenečen, kako dobro so jo sprejeli ljudje, ki so obiskali studio. Mnogi od njih zdaj vadijo trikrat do štirikrat na teden. Ko jih vidim, kako napredujejo v svoji jogijski praksi, začutim toplino v srcu, ki mi pravi, da je bila odločitev za preselitev v Ljubljano pravilna.Včasih kdo pride v studio v zadnji sekundi, izčrpan od vsakodnevnih aktivnosti in službenih dolžnosti. Iz studia pa vedno vsi odidejo sveži, polni energije, z nasmeškom na obrazu in rdečico na licih. To pismo bom zaključil s poslanstvom Bikram joge Ljubljana: "Dobrodošli v Bikram jogi Ljubljana. Naše poslanstvo je ponuditi spokojen, varen, vesel prostor, kjer se počutite dobrodošli, kjer lahko raziščete svojo lastno jogo, razvijete lastno jogijsko pot in dosežete notranjo preobrazbo. Naš cilj je ustvariti okolje, kjer se ljudje počutijo del vplivne skupnosti, ki jim nudi oporo. Vsak človek začne z vadbo joge na svojem nivoju, glede na svoje fizične sposobnosti, zato bi vas radi vzpodbudili, da ne obupate. Skozi vizijo, prepričanje in trud doživimo največje preobrazbe v življenju. Joga ne bo enostavna, bo pa morda najlepša pot, na katero se boste odpravili in mi, jaz, sem hvaležen za ta blagoslov, da sem lahko del tega. Naše končno poslanstvo je uporabiti to, česar smo se naučili in pomagati drugim živeti boljše in bolj harmonično življenje.


Ob svetovnem dnevu knjige, ki ga obeležujemo 23. aprila, po vsem svetu potekajo aktivnosti v okviru Noči knjige - dogodka, ko mladi in stari v šolah, knjižnicah, kulturnih ustanovah ... berejo, ustvarjajo, predvsem pa uživajo v svetu knjig. Noči knjige se pridružujemo tudi v slovenski sekciji Amnesty, kjer k sodelovanju povabimo šole, tako da jim vsako leto predlagamo knjigo, povezano s človekovimi pravicami, in jih spodbudimo, da sami organizirajo najrazličnejše aktivnosti. 2020 Jorge Bucay: Priklenjeni slon - Vabilo k sodelovanju (kliknite) - Pedagoška gradiva (bodo pripravljena do 8. marca 2020) - Utrinki sodelujočih šol (bodo objavljeni po dogodkih) 2019 Nika Kovač: Pogumne punce - Vabilo k sodelovanju - Pedagoška gradiva - Utrinki sodelujočih šol in organizacij: kliknite tukaj. 2018 John Lennon: Imagine / Milan Dekleva: Pomisli Amnesty International: Vsi se rodimo svobodni 2017 Amnesty International: Dreams of Freedom 2016 Freya Blackwood: Moji odeji Paul Flesichman: Seedfolks 2015 Fabrizio Silei: Avtobus Rose Parks 2014 Slikanica Jagoda


- transportni vodovodi od črpališča ali zajetja do primarnega omrežja, na katerem ni priključkov neposrednih porabnikov pitne vode;


Laura o svojih starih starših: Franklin in Eleanor Roosevelt sta bila res izjemna človeka in naredila sta veliko reči, ki so še kako pomembne tudi danes. Foto: Ana Kovač Pred tednom dni je Ljubljana dobila kip Eleanor Roosevelt, ki je bila žena nekdanjega predsednika ZDA Franklina D. Roosevelta in velika humanitarka. S svojim delom je bila ključna pobudnica pri snovanju Splošne deklaracije človekovih pravic. Od sprejetja teče 70. leto, Ljubljana pa je v spomin od organizacije Amnesty International Slovenije prejela Eleanorin doprsni kip. ''Bila je izjemno globoka ženska, ki pa ni bila ljubljena,'' nam je v pogovoru zaupala njena vnukinja Laura Roosevelt, ki je ob dogodku obiskala Ljubljano. Eleanor Roosevelt se je v zgodovino zapisala kot velika borka za človekove pravice, humanitarka in diplomatka, zavzemala se je tudi za izboljšanje položaja žensk in vseh, ki jih je družba naslavljala kot revnejši sloj. Čeprav si jo je svet zapomnil po funkciji prve dame ZDA, ki je stala ob boku predsednika Franklina D. Roosevelta, je bila njena vloga v dobrobit človeka izjemno velika. Doprsni kiparski portret velike humanitarke je izdelala češka kiparka Maria Šeborova, Ljubljani pa sta ga predala Bill Shipsey, ustanovitelj programa Art for Amnesty, in Nataša Posel, direktorica Amnesty International Slovenije. V imenu MOL ga je prevzel podžupan Aleš Čerin, njegova lokacija pa bo znana kmalu. Laura Roosevelt je bila na slavnostni predaji kipa svoje babice v Ljubljani. Foto: Ana Kovač LauraRoosevelt trenutno deluje kot novinarka in umetnica, ampak je kljub temu zelo dejavna v več neprofitnih organizacijah. Med drugim kot članica upravnega odbora na Inštitutu Franklina in Eleanor Roosevelt, prav tako je kot umetnica podpirala umetniške organizacije, ki predstavljajo dela plesalcev in koreografov. Pravi, da čuti veliko odgovornost do predstavljanja življenja svojih starih staršev. ''V čast in privilegij mi je, da lahko prispevam k ohranjanju spomina na svoje neverjetne stare starše kot navdih za sedanje in prihodnje generacije,'' je povedala vnukinja znanih starih staršev. Moja družina je bila zelo vpeta v politiko, zato so me že kot majhno spraševali: ''Ali si tudi ti, mala deklica, želiš biti v politiki?'' (smeh, op. p.) Kakšni so občutki, ko vidite, da imamo zdaj tudi v prestolnici Slovenije nekaj, kar spominja na vašo babico in njena dela? Vedno čutim veliko čast, ko spregovorim o svojih starih starših in jih predstavljam drugod. Moja stara starša Franklin in Eleanor sta bila res izjemna človeka in naredila sta veliko reči, ki so zelo pomembne tudi danes. Vedno, ko govorim o njiju, si želim obuditi njuno živost. Kako je odraščati v tako znani družini? Veste, takšno življenje je zelo zapleteno. Ljudje od tebe ogromno pričakujejo, a ta pričakovanja nimajo čisto nič s tabo in tem, kar si ti. A tako je, tudi če si otrok znanih igralcev, glasbenikov, umetnikov ali politikov. Zato pa je toliko bolj pomembno to, kako se ti zavedaš, kdo si. Da sta otroštvo in odraščanje v zelo znani družini tudi breme, je Laura potrdila. ''Zato pa je toliko bolj pomembno to, kako se ti zavedaš, kdo si.'' Foto: Ana Kovač Ste čutili težo takšnega življenja? Zelo. Veste, tako moj dedek in potem še oče sta bila dejavna v politiki. Poleg tega je bil dedek še znani Franklin Roosevelt in seveda sem bila obremenjena s svojim priimkom. Več samozavesti, kdo in kaj sem, sem našla, ko sem odrasla. Ravno v procesu odraščanja sem najbolj spoznala, kaj bi rada od sebe in kaj bi rada ustvarila v življenju, ki je moje. Da sem tukaj, kjer sem, zgolj zaradi sebe. In moram reči, da sem danes tu, kjer sem, in s tem, kar sem, res srečna. Kje se, konec koncev, človekove pravice začnejo? V majhnih krajih, blizu doma - tako bližnjih in tako majhnih, da se jih ne vidi na nobenem zemljevidu sveta. Vendar so svet posamezni ljudje; soseščina, v kateri živijo, šola ali fakulteta, ki jo obiskujejo, tovarna, kmetija ali pisarna, kjer delajo. To so kraji, kjer vsak moški, ženska in otrok iščejo enakost pravičnosti, enake priložnosti, enako dostojanstvo brez diskriminacije. Če te pravice niso pomembne tam, niso pomembne nikjer. (Eleanor Roosevelt) Kako ste svojo babico videli zunaj političnega življenja, torej v vlogi ženske? Kakšna je bila v vaših očeh? To je zelo zapleteno vprašanje. Tudi ona je bila precej zapletena ženska. Verjetno zato, ker je izžarevala nekaj drugačnega in je bila posebna. Res je bila zelo posebna. Ni ji bilo lahko. Že kot otrok je imela težko otroštvo. Čeprav je bila iz ugledne in preskrbljene družine ter je imela vse, kar je želela in potrebovala – od možnosti izobraževanj, hrane do oblačil, ni bila ljubljena. Njeno otroštvo je bilo polno žalosti. Oče jo je sicer imel rad, ampak je bil kot človek poln žalosti, hitro pa je tudi umrl. Laura o svoji babici: Bila je res zelo globok človek in vedela je, kaj pomeni trdo delati za to, da najdeš svojo lastno srečo. Foto: Ana Kovač Kakšen pa je bil njen odnos z možem Franklinom? Z dedkom sta imela izjemen zakon. Ampak njeni žalostni trenutki iz otroštva so v nadaljevanju iz nje zgradili globoko žensko. Bila je res zelo globok človek in vedela je, kaj pomeni trdo delati za to, da najdeš svojo lastno srečo. V življenju jo je ves čas iskala in gradila. Je to pripomoglo k njeni empatiji do sočloveka? Ob iskanju teh svojih občutkov in sreče je razvila res neverjeten čut za sočloveka, empatijo do drugega in trdo držo. Pogovarjala sem se z ljudmi, ki so jo poznali, in povedali so mi, da je živela v času in med ljudmi, ki niso obravnavali enakosti. Zato si je toliko bolj želela, da bi lahko govorili in čutili vsakega človeka enako. Do nikogar ni imela predsodkov. Vi je niste osebno poznali? Ne, umrla je, ko sem bila stara tri leta. Vem, da me je poznala, vendar se je ne spomnim, ker sem bila žal še premajhna. Tudi svojega dedka niste poznali, kajne? Ne, tudi on je hitro umrl. Oče mi je vedno govoril, naj ne izkoriščam svojega priimka, po drugi strani pa me je opominjal, naj nikoli ne pozabim, da se pišem Roosevelt (smeh, op. p.). Verjetno se tudi v vaši družini skriva mnogo zgodb in prigod. Seveda, zgodb je zelo veliko. Eno bi vam res lahko povedala (smeh, op. p.). Eleanor je zelo veliko potovala po vsem svetu in imela je zelo veliko omaro, kamor je shranjevala darila in spominke za družino in bližnje. Ko je potovala in videla kaj lepega, se je takoj navdušila ob misli, da bo enemu članu to darilo zagotovo všeč. Vzela ga je, pospravila doma v veliko omaro in tako že na svojih potovanjih nakupila darila za božič (smeh, op. p.). Spomnim se, da sem od nje dobila plastično modro ribo, ki sem jo imela med kopanjem v banji. Spominov je res veliko, preveč, da bi vse podelila. Bila je res izjemna ženska in mama. ''Ni bila ravno kot mame danes, ampak je resnično živela za svoje otroke. Zelo jih je ljubila,'' Laura opisuje svojo babico. Foto: Ana Kovač Kakšna pa je bila v vlogi mame, ko je toliko potovala? Res ni bila tipična mama, saj je bila večino časa zdoma. Ampak je bila izjemno skrbna, sploh, ko je že kot otrok umrl njen sin. Mislim, da je umrl zaradi nekakšne gripe. To je bil torej brat mojega očeta in izguba jo je zelo potrla, bila je čisto na tleh. Ni bila ravno kot mame danes, ampak je resnično živela za svoje otroke. Zelo jih je ljubila. Kakšen vpliv je imela na družino? Jaz sem bila premajhna, da bi jo poznala, je pa zelo veliko vplivala na mojega brata, ki je starejši od mene. Ob njem je bila pri vseh ključnih življenjskih odločitvah in resnično ga je oblikovala na osebnostni ravni. Ko sem se pogovarjala s svojo sestrično, je tudi ona to potrdila zase. Zaradi svoje globoke in izjemne osebnosti ji je res spremenila življenje. Dotakniva se še vašega ustvarjanja. Delujete namreč kot novinarka in umetnica. Kakšnih projektov se lotevate? Ja, res je. Lahko bi rekla, da imam kar veliko karier. Veliko delam v neprofitnih organizacijah, torej skrbim, da nam kdo za projekte da denar, kar je odlična služba (smeh, op. p.). Delujem tudi kot novinarka, vendar ne pišem za resne medije, temveč bolj za lokalne revije. No, enkrat sem bila v New York Timesu (smeh, op. p.). Sem pa ves ta čas kljub karieri vzgajala svoja otroka, eden je ravno star 24 in drugi 12 let. Kot umetnica pa najraje ustvarjam s fotografijami, največkrat fotografiram vodo in njeno spreminjanje gladine ter vsega, kaj se dogaja v njej. Laura Roosevelt se svoje babice spominja kot velike in globoke ženske, ki je spreminjala življenja vseh, ki se jih je dotaknila. Foto: Ana Kovač Bi lahko rekli, da ste navdih za lastno življenje in ustvarjanje našli tudi v babičinem življenju? Ne (zelo odločno). Ne? Ste se zavestno odločili, da hodite samo po svoji poti? Točno tako. To je bil tudi moj velik izziv, kako se naučiti, da bom v življenju hodila v svojo smer in bila pri tem srečna. Prav tako pa tudi pomirjena ob spoznanju, da je vse dobro že tudi brez težnje, da bi morala rešiti ves svet, kot ga je ona. Pa ob tem vseeno čutite posebno dolžnost, da govorite o njej in prenašate njeno sporočilo mlajšim generacijam? To pa vsekakor. Absolutno. Niti ne morem reči, da gre za dolžnost, ampak predvsem za nekaj, kar vem, da lahko pomaga ljudem tudi danes. Poleg Ljubljane je kip Eleanor Roosevelt pridobila tudi Nizozemska, od koder izvirajo predniki družine Roosevelt, pa tudi Italija, kjer so po Eleanor poimenovali tudi trg. Po smrti prve dame ZDA in velike borke za človekove pravice so ostale še vedno žive nekatere njene misli. ''Prihodnost pripada tistim, ki verjamejo v lepoto svojih sanj.'' ''Razumevanje je dvosmerna pot.'' ''Pravičnost ne more veljati zgolj za eno, temveč za obe strani.'' ''Nihče vam ne more dati občutka manjvrednosti brez vaše privolitve.'' ''Narediti moraš reči, za katere misliš, da jih ne zmoreš.'' ''Zaradi strahu, da drugemu ni mar, se bojimo biti preveč skrbni.'' ''Ženska je kot čajna vrečka – ne moreš vedeti, kako je močna, dokler je ne daš v vročo vodo.''


Delovni načrt - Kariera - Cosmopolitan Slovenija Kako si lahko sama narediš delovni načrt in uspešno najdeš zaposlitev po svojem okusu. Vzemi list papirja in nanj zapiši načrt, kako boš prišla do svoje sanjske službe. 1. Ovrednoti svojo izobrazbo Pod prvo točko zapiši svojo poklicno oz. strokovno izobrazbo, poleg pa pripiši tudi znanja, ki si jih pridobila na tečajih ali seminarjih in ki bi ti lahko pomagala pri iskanju primernega dela. 2. Primerna delovna mesta Določi delovna mesta, ki bi jih lahko opravljala s svojo trenutno izobrazbo. Na primer: poslovna sekretarka, prodajalka v trgovini, turistična vodička ... in tako naprej, dokler ti ne zmanjka idej, kaj vse bi lahko s svojo izobrazbo počela. 3. Sanjsko delo Zdaj pa med vsemi deli, ki obstajajo na tem svetu ali med tistimi, ki si jih navedla pod zaporedno številko dve, izberi svoje sanjsko delo. Lahko napišeš tudi več delovnih mest, če te zanima več stvari, ki bi jih v življenju počela z veseljem – razvrsti jih od najpomembnejšega dela na vrhu do manj pomembnega na dnu lista. 4. Si na pravi poti? Željo o sanjskem delovnem mestu zdaj primerjaj z izobrazbo, ki jo imaš. Vprašaj se, kaj bi se za to, da bi lahko delala na želenem področju, še morala naučiti – opraviti strokovni izpit, povsem zamenjati smer šolanja ali pa samo obnoviti že pridobljeno znanje ... 5. Stopi cilju naproti Zdaj te do cilja loči le eno pomembno vprašanje: Kaj boš storila za to, da boš svoj cilj dosegla? Predlagamo, da se uresničevanja svojih sanj lotiš kar po korakih in si narediš načrt, v kolikšnem času in na kakšen način boš prišla do svoje sanjske službe. Najprej določi okvirno obdobje, v katerem bi rada uresničila načrt, in pripiši potrebna dodatna izobraževanja, ki te čakajo. Nato si določi, ali boš možnosti za zaposlitev iskala sama ali ti bo pri tem kdo pomagal. V času, ko boš iskala zaposlitev, se ne prepusti lenarjenju, raje poišči kakšno strokovno literaturo in obnovi znanje za svoje delovno področje – če boš o delu razmišljala in verjela v svoje sposobnosti, se bo slej ko prej pojavila priložnost, ki je ne boš smela zamuditi – zato bodi ves čas na preži. Ko je vse na papirju, se podaj v akcijo. Splet je zakladnica delovnih mest Če se boš iskanja dela lotila sama, imaš na spletu na voljo kar nekaj strani s ponudbo prostih delovnih mest. Morda boš našla še kakšno novo delovno mesto, ki bi te veselilo – naknadno ga pripiši v načrt! Raztrobi, da iščeš točno določeno delo Pred prijatelji in znanci ne skrivaj, da iščeš delo. Zaupaj jim, kakšno delovno mesto iščeš in poudari, zakaj te zanima delo na točno določenem področju – morda ti po kakšno poznanstvo prišlo še kako prav. Kljub vsem zaposlitvenim možnostim, ki jih lahko najdeš samoiniciativno, pa imaš še vedno rezervni načrt – pomoč na Zavodu za zaposlovanje, kjer ti bo ob prijavi karierni načrt pomagala sestaviti osebna svetovalka, hkrati pa te bodo redno obveščali o prostih delovnih mestih. Značke: delo delovni načrt internet iskanje izobrazba okus splet zaposlitev znanje Iščeš prvo zaposlitev? Potem preveri 5 neprecenljivih nasvetov, kako do nje... Imam diplomo - iščem službo!


Podatki Statistični urad Evropske unije Eurostat je glavni vir primerljivih podatkov EU. Zdravstveni podatki temeljijo na okvirni uredbi o statističnih zdravstvenih podatkih in pravnih aktih, sprejetih na podlagi okvirne uredbe. Zdravstveni podatki EU o zelo specifičnih temah se dopolnjujejo iz drugih virov. Eurostat – glavni vir zdravstvenih podatkov EU Eurostat zagotavlja dve vrsti zdravstvenih podatkov, in sicer administrativne podatke, kot so statistični podatki o vzrokih smrti, in podatke, ki so rezultat lastnega poročanja na podlagi evropske ankete o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS) ali evropskega osnovnega zdravstvenega modula (MEHM) ankete o dohodkih in življenjskih razmerah (EU-SILC). Podatki se nanašajo na naslednje teme: - Zdravstveno stanje - Determinante zdravja - Odhodki za zdravstvo - Sredstva in dejavnosti zdravstvenega varstva - Vzroki smrti - Zdravje in varnost pri delu Zdravstvene podatke Eurostata pogosto dopolnjujejo drugi statistični podatki EU, kot so socialni podatki, podatki o prebivalstvu ali kakovosti življenja. Statistični podatki EU, ki so pridobljeni iz administrativnih zbirk, so običajno na voljo po spolu in starostni skupini. Podatki, pridobljeni na podlagi raziskav, so zbrani po socialno-ekonomskem statusu, kot sta stopnja izobrazbe, dohodkovna skupina, delovni status, stopnja urbanizacije itd. Nekateri statistični podatki EU so razvrščeni tudi glede na mestno oz. podeželsko okolje. Službe Komisije, drugi viri zdravstvenih podatkov EU - Evropski informacijski sistem o raku (ECIS), ki ga vodi Skupno raziskovalno središče - Raziskave Eurobarometra so osredotočajo na javno mnenje EU o zdravstvenih vprašanjih. Agencije EU, drugi viri zdravstvenih podatkov EU - Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) - Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami - Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (EUROFOUND) Relevantne podatkovne baze - Eurobase - Podatkovno orodje ECHI - Zdravstveni statistični podatki OECD - Portal SZO o informacijah o zdravju v evropski regiji - Podatki o poškodbah Mednarodna klasifikacija Sistemi klasifikacije so orodja, ki omogočajo usklajeno registriranje podatkov in posledično primerljive podatke. Na podlagi sistemov klasifikacije je mogoče narediti ožji izbor. Evropska komisija uporablja mednarodne klasifikacije za zbiranje kakovostnih in usklajenih podatkov. Najpomembnejši sistemi klasifikacije - Mednarodna klasifikacija bolezni in sorodnih zdravstvenih problemov za statistične namene (MKB) - Sistem Eurostata za razvrščanje in upravljanje nomenklatur (RAMON) - Sistem zdravstvenih računov (SHA) Drugi sistemi klasifikacije - Mednarodna klasifikacija funkcioniranja, zmanjšane zmožnosti in zdravja (MKF) temelji na biološkem in psiho–socialnem modelu ocenjevanja zmožnosti in omejitev posameznika. - Mednarodna standardna klasifikacija poklicev (ISCO) se uporablja za opredelitev zdravstvenih poklicev - Mednarodna standardna klasifikacija izobrazbe (ISCED) - Skupine primerljivih primerov (SPP) je ime sistema, ki omogoča oceno stroškov zdravstvenega varstva z razvrščanjem bolnikov v skupine - Klasifikacija redkih bolezni - Orphacodes – na voljo na portalu Orphanet - Opredelitve primerov nalezljivih bolezni


source: wikipedia

text: 1710. je drugo desetletje v 18. stoletju med letoma 1710 in 1719. D-01710. 1710. leta


text: NOVICA Italijanski premier Enrico Letta pozdravil prizadevanja slovenske vlade za izhod iz krize: "Napore Slovenije bi morala priznati tudi Evropa" Predsednica vlade mag. Alenka Bratušek se je na današnji novinarski konferenci po srečanju z italijanskim kolegom Enricom Letto italijanskemu gostu zahvalila za obisk in udeležbo na letošnjem Blejskem strateškem forumu, kar je še en pokazatelj nadaljnje krepitve prijateljskih odnosov med sosednjima državama. Napovedala je, da bosta s predsednikom vlade Letto nadaljevala pogovore že 12. septembra v Benetkah, ko se jima bo pridružil tudi hrvaški kolega Zoran Milanović. Italijanski premier pa je v izjavi za medije podprl pogum slovenske vlade na poti reform. "Italija bo stala Sloveniji ob strani na njeni poti prizadevanj," je še povedal visoki gost in poudaril, da Italija verjame tudi v moč pobude trilaterale treh sosednjih jadranskih držav, ki imajo mnogo skupnih interesov. Sogovornika sta na današnjih pogovorih ob robu Blejskega strateškega foruma odprla veliko skupnih tem. Med drugim sta govorila tudi o plinskem terminalu v Žavljah in se dogovorila, da v kratkem času preverita morebitno rešitev tudi pristojna ministra obeh držav, ki se bosta prav tako srečala v kratkem. Italijanski kolega je v zvezi s tem prisluhnil vsem razlogom slovenske strani. Premierka ter italijanski gost sta poudarila tudi pomen uravnoteženja javnih financ v obeh državah, del pogovorov pa sta namenila tudi velikemu zanimanju Italije za sodelovanje pri slovenski privatizaciji. Italijanski predsednik vlade je na novinarski konferenci pohvalil prizadevanja slovenske vlade za izhod iz krize in dejal, da bi jih morala priznati tudi Evropa, ter poudaril, da je po junijskem srečanju z Bratuškovo v Rimu v pripravi že kar nekaj konkretnih ukrepov, s katerimi bi dosegli večjo pozornost italijanskih podjetij v slovenskem projektu privatizacije. Premier Letta je izrazil tudi prepričanje, da bodo italijanska podjetja z veseljem sodelovala pri tem in da bo proces v obojestransko korist. Slovenska premierka je povedala, da slovenska vlada za privatizacijo slovenskih podjetij pripravlja zelo natančen časovni načrt za vsako posamezno podjetje, ki bo pripravljen predvidoma do konca septembra, dodala pa je tudi, da bodo vsi postopki potekali zelo pregledno. Premier in premierka sta na pogovorih govorila tudi o krizi v Siriji, pri čemer sta se zavzela za iskanje skupne politične rešitve in čimprejšnjo organizacijo mirovne konference v Ženevi. Predsednica vlade je dejala, da upa, da bo mednarodna skupnost čim prej našla rešitev za krizo v Siriji ter da bo tudi EU oblikovala enotno stališče do nje.


Vo 21/17 Božiček z nakravžljano brado – ArtMBR 18 decembra, 2017 ArtMBR Vo 21/17 Božiček z nakravžljano brado Lanski Sizzixov hit Božiček si je pri meni letos nadel kapo eko barve, ki se odlično poda njegovi beli bradi. Po mojem ima že vsa darila pripravljena, da se tako prisrčno smehlja. Morda pa ve, da je poziral za izložbo pri Metuljčici. Tale voščilnica je namreč eko-bela, na njej nastopa Božiček, krasi jo tudi božična zvezda. Ps.: Božiček mi je prišepnil, da neopazno obiskuje moj blog in spremlja moje praznične objave ter nekaj šteje in da mi bo pomagal obdariti tri ustvarjalke s skromnim darilcem. Katere tri, pa izdam kakšen dan kasneje. Previous Vo 18/17 Božični okraski Next Moje voščilnice na poti, med njimi kar štiri nagrajenke in piškotki 19 decembra, 2017 na 12:26 dop Še dobro, da imaš Božička, da ti prišepne pomembne novice. 🙂 Jaz pridno gledam tvoje objave, ampak mi (v službi – pssssst) nagaja računalnik in ne morem komentirati. 😦 Tvoje eko bele voščilnice so vse po vrsti čudovite. Zelo pridna si bila pri njihovi izdelavi. 🙂 19 decembra, 2017 na 1:37 dop kako mi je pa tale šablona všeč, je na moji listi želja, neverjetnega božička si pričarala. 19 decembra, 2017 na 9:54 dop Joj na tega Božička imam tako lepe lanske spomine in prav občudovanja vredno je kako si ga vklopila v tvoje letošnje eko leto. Super voščilnica. 19 decembra, 2017 na 12:06 popoldan Uau, kako svetoven izrez božička. Zelo mi je všeč. Krasna voščilnica. 19 decembra, 2017 na 8:41 popoldan Res ne vem ali mi je žal ali ne, da ga nisem kupila. Ta je eden najlepših Božičkov. Krasno mu paše tudi eko varianta. 22 decembra, 2017 na 7:02 dop Ja, verjetno se mu smeje, ker ima vsa darila že v vreči in na saneh. Samo jelenčke je še potrebno vpreči. Simpatičen je ta Božiček in mu paše ta eko varianta. 1 januarja, 2018 na 3:40 popoldan Čudovito. Eko varianta mu res paše 🙂


text: Ker pogovor daje moč - skofjaloka.si Domov Novice in objave Novice občine Ker pogovor daje moč 22. 1. 2021 283 Epidemija je za marsikoga prinesla še več težav in nevšečnosti. Na voljo je kar nekaj oblik pomoči. Ena od njih je telefon za psihološko podporo prebivalcem ob epidemiji COVID-19. Na brezplačni telefonski številki 080 51 00, 24 ur na dan, vse dni v tednu nudijo strokovno pomoč izkušeni psihologi, psihoterapevti in drugi strokovnjaki s področja duševnega zdravja. Pogovor je podpora ljudem, ki se v času epidemije in z njo povezanih kriznih ukrepih, soočajo z različnimi stiskami. V mnogih ljudeh se krepijo občutki negotovosti, nemoči in izgube nadzora. Nekateri ljudje se lažje soočajo z izzivi, nekaterim pa predstavlja aktualna situacija realno grožnjo z vidika izgube zdravja, zaposlitve, socialno-ekonomskega preživetja. Že obstoječe težave lahko postanejo za posameznike v prihodnje še težje obvladljive.


text: 570. je osmo desetletje v 6. stoletju med letoma 570 in 579. D-0570.


Finančni trgi - Avtomobilizem - pred 3 dnevi


text: DELUXE DONACIJA ZA ŠE UČINKOVITEJŠO REHABILITACIJO OTROK NA URI – SOČA | Lidl - Ustvarjaj boljši svet Naprava Nirvana z uporabo navidezne resničnosti omogoča nov, zabaven in kreativen način rehabilitacije, s čimer se približa otrokom in jih dodatno motivira. Otroci vseh starosti, ki so se poškodovali, hudo zboleli ali imajo težave na področju gibanja, govora ter drugih funkcij, se lahko od danes naprej na URI – Soča veselijo novega inovativnega pristopa k rehabilitaciji.Z novo napravo bodo lahko otroci izvajali različne gibalne aktivnosti glede na svoje potrebe in sposobnosti. Ena ključnih prednosti naprave je spodbujanje motivacije, ki otroku omogoča daljšo in boljšo koncentracijo za učenje, terapevtu pa daje analizo uspešnosti izvedbe posamezne naloge ter spremljanje napredka. »Pristopi k rehabilitaciji se razvijajo hkrati s sodobnimi tehnologijami. Lidl Slovenija z donacijami pripomore, da smo tudi mi v koraku s časom. Zato nas veseli partnerstvo, ki smo ga sklenili, saj sodelovanje družbeno odgovornih podjetij pomembno prispeva k izpolnjevanju ciljev in skrbi za naše paciente. V preteklih letih smo od Lidla Slovenija prejeli napravo za nadomestno komunikacijo ter sodobne naprave za rehabilitacijo gibalno oviranih otrok. Letošnje donacije smo še posebej veseli, saj prinaša uporabo navidezne resničnosti, ki bo pripomogla k motivaciji in koncentraciji otrok pri rehabilitaciji ter nam pomagala še uspešneje uresničevati naše poslanstvo,« je ob predaji donacije povedal mag. Robert Cugelj, direktor URI – Soča. V Lidlu Slovenija v letošnjem letu obeležujemo peto obletnico naše trajnostne pobude Ustvarimo boljši svet in tretje leto sodelovanja z URI – Soča. »Prav takšna odgovorna dejanja, kot je današnje, so potrditev, da smo na pravi poti in da z našimi sodelavci in kupci uresničujemo skrb za boljšo družbo, za življenje ljudi in otrok. Verjamem, da bo naprava, ki smo jo danes predali v roke URI – Soča, poleg sodobnega pristopa k rehabilitaciji otroke motivirala in spodbudila h gibanju. In to je, kot vemo, prvi korak,« je izpostavila Tina Cipot, vodja službe za korporativno komuniciranje v našem podjetju. Ta donacija tako predstavlja še en pomemben korak k ustvarjanju boljšega sveta za otroke na otroškem oddelku URI – Soča. Plesno-športna popestritev programa Poleg dveh plesnih točk – ob zvokih valčka sta plesno predstavo na vozičkih pokazala Patrik Jagodic in Ela Novotny, na sambo in rumbo pa sta Nastija Fijolič in Sara Štirn zaplesali skupaj z varovanci URI Soča – so otroke razveselili še športniki invalidi iz Zveze za šport invalidov – paraolimpijski komite, ki ga podpiramo v Lidlu Slovenija. Nataša in Matjaž Bartol ter Aleksej Dolinšek in Matej Arh so otrokom predstavili dva paraolimpijska športa – boccio in parakolesarstvo. Za piko na i pa je otroke obiskal tudi Zdravo Lidl, naša maskota zdravega in odgovornega načina življenja, ki se jim je pridružil na zabavnih ustvarjalnih delavnicah. Še hitrejše diagnosticiranje in zdravljenje levkemij pri otrocih V Lidlu Slovenija smo s sredstvi zbranimi z izdelki Deluxe kliničnemu oddelku za otroško hematologijo in onkologijo Pediatrične klinike UKC Ljubljana podarili nov genetski analizator. Ta bo nadomestil starega, ki ga uporabljajo v specialnem laboratoriju Pediatrične klinike, in bo omogočil še hitrejše diagnosticiranje ter zdravljenje levkemij pri najmlajših bolnikih.


Pogovor z Veronico Kini Platforma SLOGA vabi na pogovor s kamerunsko aktivistko Veronico Kini, ustanoviteljico Ntankah Village Women Common Initiative Group (NVWCIG), ki bo potekal v sredo, 25. septembra 2019 ob 14.00 v sejalnici Platforme SLOGA (Metelkova 6, 2. nadstropje). Skupina NVWCIG, katere osnovni namen je bilo skupno kmetovanje za zniževanje stroškov, deluje v severozahodni provinci Kameruna. Z leti so se njihove dejavnosti usmerile tudi v krepitev drugih vzajemnih dejavnosti za čustveno, finančno in fizično podporo ob vseh pomembnih življenjskih dogodkih – rojstvu, poroki, smrti ter opolnomočenje otrok in žensk. Pogovor s kratko predstavitvijo dejavnosti skupine, ki bo potekal v angleščini bo 25. 9. 2019 ob 14.00 v sejalnici platforme SLOGA, Metelkova 6, II. nadstropje. Pogovor se bo odvijal v sklopu spremljevalnih dejavnosti v času svetovnega vrha o ciljih trajnostnega razvoja v New Yorku. Za dodatna vprašanja smo vam na voljo na albin.keuc@sloga-platform.org oz. na 041 749 468. Vir fotografije je predstavitev projekta NVWCIG: https://slideplayer.com/slide/6653842/ Iskanje Najnovejši prispevki - Ob mednarodnem dnevu migrantov opozarjamo na podnebne begunce in na pomen politik varnih migracij - Državni sekretar dr. Raščan na konzultacijah EU-OACPS poudaril pomen civilne družbe - Združeni narodi o državah z najmanjšimi dohodki - Priprave na srečanje na vrhu med Afriško unijo in Evropsko unijo - Slovensko predsedovanje se izteka, a delo se nadaljuje Koledar dogodkov - P - T - S - Č - P - S - N Dogodki za 29 november Spremenjena narava evalvacije v izobraževanju in njen vpliv na dobro počutje učencev Vpliv pandemije covid-19 na preprečevanje nasilja po spolu in nudenje podpore žrtvam Predstavitev drugosti v slovenskem šolskem sistemu: Šest delavnic o ‘težkih’ temah Dogodki za 30 november Spremenjena narava evalvacije v izobraževanju in njen vpliv na dobro počutje učencev Predstavitev drugosti v slovenskem šolskem sistemu: Šest delavnic o ‘težkih’ temah Socialne inovacije: vloga organizacij civilne družbe Dogodki za 1 december Spremenjena narava evalvacije v izobraževanju in njen vpliv na dobro počutje učencev Predstavitev drugosti v slovenskem šolskem sistemu: Šest delavnic o ‘težkih’ temah Četrti afriški mladinski vrh ciljev trajnostnega razvoja Leaving no one behind in the 2022 VNRs Dogodki za 2 december Četrti afriški mladinski vrh ciljev trajnostnega razvoja Spremenjena narava evalvacije v izobraževanju in njen vpliv na dobro počutje učencev Predstavitev drugosti v slovenskem šolskem sistemu: Šest delavnic o ‘težkih’ temah 13. slovenski kongres prostovoljstva Razvojno sodelovanje in kam gre ta svet Dogodki za 3 december Četrti afriški mladinski vrh ciljev trajnostnega razvoja Spremenjena narava evalvacije v izobraževanju in njen vpliv na dobro počutje učencev 13. slovenski kongres prostovoljstva Dogodki za 4 december Dogodki za 5 december Dogodki za 6 december COP26: Nadaljujmo z napredkom – kaj sledi? Skuhna Talk: Izzivanje spolnih vlog in Zakaj je toliko hrupa okoli nošenja hidžaba? Dogodki za 7 december Oblikovanje afriško-evropskega partnerstva na področju zdravja – perspektive iz civilne družbe Okrogla miza: Alternative – kako do ekonomije blaginje po Glasgowu Dogodki za 8 december Kako do dobrega podnebnega upravljanja in podnebnega zakona? Pogovorni večer v Cafe Evropa Dogodki za 9 december Lizbonski forum 2021: Medkulturni dialog v infodemični dobi Kakšne so humanitarne razmere v Venzueli? Dogodki za 10 december Lizbonski forum 2021: Medkulturni dialog v infodemični dobi Dogodki za 11 december Dogodki za 12 december Dogodki za 13 december Dogodki za 14 december Pravičnost v 21. stoletju Dogodki za 15 december O vključenosti in dejavnem državljanstvu Priporočila za spodbujanje civilne družbe v razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Festival dobrih praks Dogodki za 16 december Predstavitev pobude za spodbujanje ponovne rabe in popravil 5 P-jev za trajnostno, odprto in uravnoteženo družbo Dogodki za 17 december Spletna predstavitev Vodnika po človekovih pravicah Dogodki za 18 december Countdown Online Climate Ideas Conference Dogodki za 19 december - 20 - 21 - 22 - 23 - 24 - 25 - 26 Dogodki za 20 december Dogodki za 21 december Dogodki za 22 december Dogodki za 23 december Dogodki za 24 december Dogodki za 25 december Dogodki za 26 december - 27 - 28 - 29 - 30 - 31 - 1 - 2


Polona Naj zivi Lyrics Tvoj objem je objemal pogled ki je obstal, tvoj nasmeh je pojemal dvema si premalo dal. Bil si vse, za trenutek si ukradel času čas in le za hip delil občutek, ki ga v sebi čutim jaz. Naj živi, kar hoče živeti in preživeti naj kipi , to nekaj med nama, kar sva skrila vase, za vse čase, naj živi. Dva ki sva, ista misel v jutru ki beži, skupaj iščeva smisel v svetu zmede in laži. Še je čar, so iskanja nepozabljenih želja še želiv, še je sanja in še lačna sva srca. Naj živi, kar hoče živeti in preživeti naj kipi, to nekaj med nama, kar sva skrila vase za vse čase, naj živi. Še bom s teboj, nekje drugje kjer jaz bom ti. Čakam te tam in ti ki si na pol poti tam me najdi sam! Naj živi, kar hoče živeti in preživeti naj kipi, to nekaj med nama, kar sva skrila vase, za vse čase, naj živi. (M. Mihelčič/ M. Čermak/ P. Greblo) See also: JustSomeLyrics 119 119.21 Jura Stublić & Film Ljubav je zakon Lyrics Jura Stublić & Film Mi nismo sami Lyrics


text: V Hongkong je Tokyo Hostel, ki je priljubljen pri poslovnih in tudi pri običajnih popotnikih, saj je to območje primerno za ogled znamenitosti, restavracije, nakupovanje. Oddaljenost hotela od centra mesta ni velika, saj je samo 0.02 km, tako da lahko letališče dosežete v le 40 minutah. Gostje hotela imajo možnost, da uživajo v ogledovanju zanimivih mestnih atrakcij: zgdradba Chungking Mansions, Peninsula Hong Kong, Muzej o vesolju Hong Kong. Usluge in storitve, ki jih zagotavlja Tokyo Hostel, naredijo gostom prijeten oddih. Sobna postrežba, sef, kavarna, dvigalo, 24-urna sobna strežba so samo nekatere od dodatnih storitev. Vsi gostje hotela so deležni izjemnih dodatnih storitev in edinstvenega udobja. Poleg tega so v hotelu na voljo možnosti za rekreacijo, tako da vam med bivanjem v njem nikakor ne bo dolgčas. Odkrijte privlačno mešanico profesionalnih storitev in široko paleto možnosti v Tokyo Hostel.


Portal Občine Sveta Ana - OBVESTILO - MUZEJ NOROSTI TRATE Obveščamo vas o izvajanju projekta Regijskega centra za deinstitucionalizacijo, ki ga izvajajo v Zavodu Muzej norosti Trate. Več informacij: Dopis Zavod Muzej norosti na Tratah se od leta 2013 trudi osveščati javnost glede nujnosti razvoja storitev v skupnosti, ki bodo po meri občanov in občank in jim bodo omogočili, da lahko živijo v svojem domu in njim ni treba oditi v zavode, ko potrebujejo pomoč drugih. V decembru 2020 smo začeli izvajati nov projekt, v katerem razvijamo Regijski center za dezinstitucionalizacijo (na kratko RCDI). V prvem letu projekt poteka pod okriljem mednarodne platforme Civic Europe, ki jo financira Stiftung Mercator. Osnovni cilj projekta je v podeželskem okolju vzpostaviti trajne oblike služb, ki bodo zagotavljale storitve oskrbe in pomoči v skupnosti. Ljudem iz podeželskega okolja so takšne storitve še težje dostopne in so pogosto preprosto primorani zapustiti svoje domove in se odseliti v zavode in domove za stare. Slovenija je druga najbolj institucionalizirana država v Evropi. Kljub evropskim dokumentom, ki vse države članice zavezujejo, da razvijajo službe, ki izvajajo oskrbo in pomoč v skupnosti, da ljudje lahko ostanejo doma, se pri nas število kapacitet v posebnih zavodih in domovih ni zmanjšalo in obrnilo v smer oskrbe in pomoči v skupnosti, ampak se še nadaljuje trend gradnje domov, institucij. Situacija v letu 2020, v povezavi z epidemijo in položajem ljudi, posebej v institucijah, nam je potrdila, da so najbolj ogroženi, najmanj zaščiteni in najbolj izpostavljeni najhujšim zapletom ravno ljudje v institucijah. Zaradi tega se moramo danes še toliko bolj zavedati nuje vzpostavljanja oskrbe na domu. Nujno je, da strokovnjaki skupaj s predstavniki lokalnih skupnosti, občani in občankami ter drugimi službami in delujočimi društvi razvijemo službe, ki bodo odgovarjale na potrebe ljudi, ki v določenih življenjskih obdobjih ali stalno potrebujejo pomoč v obliki različnih podpornih storitev na domu ali v lokalni Kaj bomo delali v projektu? V projektu bomo raziskali kakšno pomoč in podporo potrebujejo konkretni ljudje v vaši občini, da bi lahko še naprej živeli v svojem domačem okolju. V sodelovanju z občani bomo ugotovili, kaj potrebujejo, kakšne oblike pomoči si želijo, kakšne storitve so nujne, da lahko živijo kvalitetno življenje v svojem domu, tudi takrat ko se znajdejo v takšni življenjski situaciji, da rabijo pomoč drugih ljudi. To bomo ugotovili s pripravo osebnih načrtov pomoči in podpore. Projekt smo zasnovali tako, da bomo sodelovali z občani in občankami treh sosednjih občin, Šentilj, Apače in Sveta Ana. Verjamemo namreč, da lahko s skupnimi močmi in povezovanjem dosežemo največ za naše sokrajane in sokrajanke, še zlasti kadar gre za specializirane storitve. Na podlagi dejanskih potreb v lokalnem okolju, želimo vzpostaviti takšne oblike pomoči in podpore, ki bodo ljudem omogočile, da lahko ostanejo v svojem domu in imajo tiste oblike pomoči in v takšnem obsegu, kot jih potrebujejo in si jih želijo. Pripravili bomo nabor storitev v skupnosti, pri tem želimo povezati že obstoječe in spodbuditi nastanek novih, ter oblikovati cenik storitev. Tako da bodo predstavniki lokalnih oblasti lažje sprejemali odločitve. Ljudem s težavami v duševnem zdravju, ljudem z različnimi oblikami oviranosti, telesnimi, duševnimi, pozornost pa bomo namenili tudi starejšim, ki potrebujejo pomoč, da bi lahko ostali doma in jim ne bi bilo treba oditi v dom za stare. Projekt je namenjen vsem, ki zaradi različnih ovir potrebujejo pomoč drugih v različnem obsegu in vsebini storitev. Pri tem želimo okrepiti neodvisnost ljudi s potrebami in Najprej z ljudmi, ki pomoč potrebujejo, svojci in z občinami, župani, vsemi, ki se na občinah ukvarjajo s področjem razvoja in oskrbe ljudi. Želimo delati tudi z vsemi službami v regiji, tako javnimi, kot nevladnimi, da skupaj zgradimo mrežo služb, ki v skupnosti znamo delati skupaj. Temelj oskrbe v skupnosti mora temeljiti na skupnem delu vseh služb, izvajalcev, sektorjev, ki zagotavljajo ljudem tiste oblike pomoči, ki so odgovor na njihove osebne potrebe. Pri razvoju služb pa je seveda pomembna in zavezujoča tudi sistemska podpora, tako lokalne, kot državne politike. V gradu Cmurek na Tratah odpiramo pisarno, ki je odprta za vse, ki potrebujete pomoč ali imate svojce oz. sorodnike, ki potrebujejo pomoč, pri tem si želimo sodelovanja služb, ki zaznavate potrebe ljudi, ki V letu 2021 načrtujemo več strokovnih posvetov, kjer bomo skupaj iskali, preverjali in razvijali možnosti v korist občanov in občank, ki potrebujejo storitve v skupnosti. Na posvete vas bomo posebej povabili, skladno z ukrepi za omejitev širjenja okužbe C-19. Delovni čas pisarne RCDI: Vsak delovni dan od 10. do 16. ure. Prosimo vas, da predhodno pokličete zaradi možnega dela na terena. Dosegljivost na telefonski številki : 070655 063 (Simona Ratajc), vsak delovni dan od 9. do 17. ure. Projektni tim sestavljamo: o Simona Ratajc, univ. dipl. soc. del., izvajalka projekta o dr. Sonja Bezjak, direktorica Zavoda Muzej norosti o Darja Farasin, mag. medn. in dipl. stud., sodelavka v Muzeju norosti o Prof. dr. Vito Flaker, zunanji svetovalec Simona Ratajc, Izvajalka projekta RCDI