РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 март 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Сред изброените в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 видове торове са някои, които могат да бъдат продавани единствено под формата на фин прах, както и други, които могат да бъдат продавани и под формата на суспензии. Торовете под формата на суспензии крият по-малко риск за здравето на земеделските производители, когато се използват в условия, в които използването на фини прахове би довело до вдишване на прахови частици. С цел да се намали експозицията на земеделските производители на прахови частици следва да се разшири обхватът на възможността за използване на суспензии, така че тя да се отнася и до видовете торове, съдържащи манган като хранителен микроелемент, както и да се разшири гамата на съставките, разрешени за използване в съществуващите суспензии на торове, съдържащи бор и мед.
(3)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда използването на комплексообразуващи агенти като съставки в торове, съдържащи хранителни микроелементи. Такива торове обаче не са обозначени като „ЕО тор“, тъй като в приложение I към посочения регламент все още не е установен списък на разрешените за използване комплексообразуващи агенти, както и защото не съществуват обозначения на вида за тор, съдържащ комплексообразуващи агенти. Като се има предвид, че подходящи такива агенти (соли на лигносулфонова киселина, наричана по-долу „LS“) вече са на разположение, следва те да бъдат включени в списък с разрешени комплексообразуващи агенти и да бъдат създадени съответните обозначения на вида. Съществуващите обозначения на вида за разтвори на тор следва също да бъдат адаптирани, за да се позволи използването на комплексообразуващи агенти. С цел обаче да се улесни официалният контрол, следва всеки разтвор да не съдържа повече от един комплексообразуващ агент.
(4)
С новите правила относно разтворите и суспензиите от хранителни микроелементи се изисква тези видове торове да се преетикетират. За определен период обаче торове, етикетирани в съответствие със старите правила, ще останат като складови наличности. Поради това на производителите следва да бъде предоставено достатъчно време, за да подготвят новите етикети и да продадат всички съществуващи складови наличности.
(5)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда набор от правила относно етикетирането на смесите от торове, съдържащи хранителни микроелементи, но в приложение I към него не се предвиждат съответни видове обозначения. С Регламент (ЕС) № 137/2011 в раздел Д.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 бе въведена таблица Д.2.4, съдържаща съответните обозначения на вида, като също така бяха въведени по-ясни правила относно смесите от хранителни микроелементи. В таблица Д.2.4 се изисква определена информация при етикетирането, която в някои случаи не би била в съответствие с информацията, изисквана съгласно член 6, параграф 6 и член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003. Поради това таблица Д.2.4 следва да бъде съответно изменена. Следва да бъде предоставен преходен период, за да се даде възможност на икономическите оператори да се адаптират към новите правила и да продадат складовите си наличности от смеси от торове, съдържащи хранителни микроелементи.
(6)
N,N'-ди(2-хидроксибензил)етилендиамин-N,N'-диоцетната киселина (наричана по-долу „HBED“) представлява органичен хелатиращ агент за хранителни микроелементи. По-специално хелатираното с HBED желязо се използва за коригиране на недостига на желязо и за борба с хлорозата при редица видове плодни дръвчета. Премахването на хлорозата и нейните симптоми осигурява развитие на листната маса, добър растеж и развитие на плодовете. Използването на хелатираната с HBED форма на желязо е било разрешено в Полша, без това да доведе до вреди за околната среда. Поради това следва HBED да се добави към списъка с разрешени органични хелатиращи агенти за хранителни микроелементи в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Целесъобразно е обаче да се предвиди преходен период, така че използването на HBED да бъде разрешено след публикуването на съответния EN стандарт.
(7)
Дициандиамид/1,2,4 триазол (наричан по-долу „DCD/TZ“) и 1,2,4 триазол/3-метилпиразол (наричан по-долу „TZ/MP“) са инхибитори на нитрификация, използвани в комбинация с торове, съдържащи хранителния елемент азот под формата на карбамид и/или амониеви соли. Тези инхибитори удължават периода, в който азотът може да се усвоява от земеделските култури, ограничават просмукването на нитрати и намаляват емисиите на азотен оксид в атмосферата.
(8)
Триамид на N-(2-нитрофенил)фосфорната киселина (наричан по-долу „2-NPT“) е инхибитор на уреаза, предназначен за торове, съдържащи карбамид, с цел увеличаване на наличния за растенията азот при същевременно намаляване на емисиите на амоняк в атмосферата.
(9)
От много години DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT се използват в Германия, а DCD/TZ и TZ/MP- в Чешката република, при което са доказали ефективността си и безопасността си за околната среда. Поради това следва DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT да бъдат добавени в списъка на разрешените за използване инхибитори на нитрификация и уреаза в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003, за да могат те да бъдат по-широкодостъпни за земеделските производители на територията на целия Съюз.
(10)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изисква контролът на „ЕО торовете“ да се извършва в съответствие с методите за вземане на проби и анализ, описани в приложение IV към него. Някои от тези методи обаче не са признати на международно равнище и следва да бъдат заменени с наскоро разработените от Европейския комитет по стандартизация ЕN стандарти.
(11)
Обикновено EN стандартите се валидират чрез междулабораторно сравнение, при което се цели количествена проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на методите за анализ. Поради това следва да се направи разграничаване между EN стандартите и неутвърдените методи, за да се откроят EN стандартите с доказана статистическа надеждност.
(12)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещо преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на методите за анализ в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1, буква a), буква б), подточка i), буква в), подточки i) и ii), буква г), подточка i), буква д), подточка i), буква е), подточка i) и точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 4 април 2013 г.
Приложение I, точка 3, вписване 11 се прилага, считано от 4 юли 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 14 март 2012 година.