NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 995/2010
ze dne 20. října 2010,
kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Lesy přinášejí velký ekologický, hospodářský a sociální prospěch, včetně zdroje dřevařských a jiných výrobků a ekologických služeb, jež jsou pro lidstvo zásadní, jakými jsou zachování biologické rozmanitosti a funkčnosti ekosystému a ochrana klimatu.
(2)
Vzhledem k celosvětově rostoucí poptávce po dřevu a dřevařských výrobcích ve spojení s institucionálními nedostatky a nedostatky v oblasti správy, které se objevují v oblasti lesnictví v řadě zemí produkujících dřevo, vyvolává nezákonná těžba dřeva a související obchod stále větší znepokojení.
(3)
Nezákonná těžba dřeva je přetrvávající a značný problém mezinárodní úrovně. Představuje významnou hrozbu pro lesy, protože přispívá k odlesňování a znehodnocování lesa, které stojí asi za 20 % celosvětových emisí CO2, ohrožuje biologickou rozmanitost a podkopává udržitelné obhospodařování a rozvoj lesa, jakož i obchodní rentabilitu hospodářských subjektů jednajících v souladu s použitelnými právními předpisy. Přispívá rovněž k šíření pouští a erozi půdy a může zvyšovat nebezpečí extrémních povětrnostních podmínek a záplav. Kromě jiného má i sociální, politické a hospodářské dopady, často narušující pokrok na cestě k řádné správě a ohrožující živobytí místních komunit závislých na lese, a může souviset s ozbrojenými konflikty. Předpokládá se, že účinné řešení tohoto problému s nezákonnou těžbou dřeva v kontextu tohoto nařízení přispěje k úsilí Unie zaměřenému na zmírňování dopadů změny klimatu nákladově efektivním způsobem a mělo by doplňovat činnost Unie a její závazky vyplývající z Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu.
(4)
V rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (3) je jako jedna z prioritních akcí označeno zkoumání možnosti přijmout aktivní opatření k předcházení obchodu s nezákonně vytěženým dřevem a boji proti němu a pokračování aktivní účasti Unie a členských států v uplatňování celosvětových i regionálních rezolucí a dohod týkajících se problematiky lesního hospodářství.
(5)
Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 21. května 2003 nazvaném „Prosazování práva, správa a obchod v lesnictví (FLEGT): návrh akčního plánu EU“ byl navržen balíček opatření na podporu mezinárodního úsilí za účelem vyřešení problému nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu v souvislosti s obecným úsilím Unie zaměřeným na dosažení udržitelného obhospodařování lesů.
(6)
Evropský parlament a Rada uvítaly toto sdělení a uznaly, že je třeba, aby Unie přispěla k celosvětovému úsilí o vyřešení problému nezákonné těžby dřeva.
(7)
V souladu s cílem uvedeného sdělení, totiž zajistit, aby do Unie mohly vstupovat pouze dřevařské výrobky, které byly vyrobeny v souladu s vnitrostátními právními předpisy země produkující dřevo, jedná Unie se zeměmi produkujícími dřevo (dále jen „partnerské země“) o dobrovolných dohodách o partnerství FLEGT, na jejichž základě je stranám uložena právně závazná povinnost provést režim licencí a regulovat obchod se dřevem a dřevařskými výrobky vymezenými v těchto dobrovolných dohodách o partnerství FLEGT.
(8)
S ohledem na značný rozsah a naléhavost problému je nezbytné aktivně podporovat boj proti nezákonné těžbě dřeva a s ní souvisejícímu obchodu, doplnit a posílit iniciativu dobrovolných dohod o partnerství FLEGT a zlepšit součinnost politik zaměřených na ochranu lesů a na dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí, včetně boje proti změně klimatu a proti snižování biologické rozmanitosti.
(9)
Mělo by být oceněno úsilí zemí, které uzavřely dobrovolné dohody o partnerství FLEGT s Unií, a zásady, jež do nich byly začleněny, především pokud jde o definici pojmu „zákonně vytěžené dřevo“, a státy by měly být ve větší míře pobízeny k uzavírání dobrovolných dohod o partnerství FLEGT. Mělo by být také zohledněno, že v režimu licencí FLEGT se do Unie dováží pouze dřevo vytěžené v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy a dřevařské výrobky z tohoto dřeva. Dřevo obsažené v dřevařských výrobcích uvedených v přílohách II a III nařízení Rady (ES) č. 2173/2005 ze dne 20. prosince 2005 o zavedení režimu licencí FLEGT pro dovoz dřeva do Evropského společenství (4), které pocházejí z partnerských zemí zařazených do přílohy I uvedeného nařízení, by proto mělo být považováno za vytěžené zákonným způsobem, jsou-li uvedené dřevařské výrobky v souladu s uvedeným nařízením a všemi prováděcími předpisy.
(10)
Měla by být rovněž zohledněna skutečnost, že Úmluva o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES) klade na strany úmluvy požadavek, aby udělovaly povolení k vývozu pouze v případě, že druh uvedený na seznamech CITES byl získán mimo jiné v souladu s vnitrostátními právními předpisy země vývozu. Dřevo z druhů vyjmenovaných v přílohách A, B, a C nařízení Rady (ES) č. 338/97 ze dne 9. prosince 1996 o ochraně druhů volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin regulováním obchodu s nimi (5) by proto mělo být považováno za vytěžené zákonným způsobem, je-li v souladu s uvedeným nařízením a se všemi prováděcími předpisy.
(11)
S ohledem na to, že je třeba podpořit využívání recyklovaného dřeva a výrobků z něj a že zahrnutím těchto výrobků do působnosti tohoto nařízení by došlo k neúměrnému zatížení hospodářských subjektů, mělo by být recyklované dřevo a výrobky z recyklovaného dřeva, které již dokončily svůj cyklus použitelnosti a byly by jinak odstraněny jako odpad, vyňaty z oblasti působnosti tohoto nařízení.
(12)
Jedním z opatření v rámci tohoto nařízení by měl být zákaz uvádět nezákonně vytěžené dřevo či dřevařské výrobky z tohoto dřeva poprvé na vnitřní trh. S ohledem na komplexní povahu nezákonné těžby dřeva, její příčiny a dopady, by rovněž měla být přijata zvláštní opatření, například ta, která se zaměřují na jednání hospodářských subjektů.
(13)
V souvislosti s akčním plánem FLEGT může Komise a případně členské státy podporovat a provádět studie a výzkum týkající se míry a povahy nezákonné těžby dřeva v různých zemích a tyto informace zveřejňovat, jakož i podporovat poskytování praktických pokynů hospodářským subjektům o použitelných právních předpisech v zemích produkujících dřevo.
(14)
Neexistuje-li mezinárodně dohodnutá definice, mělo by vymezení toho, co představuje nezákonnou těžbu dřeva, vycházet z právních předpisů země, v níž bylo dřevo vytěženo, včetně správních předpisů a aktů provádějících mezinárodní úmluvy, jejichž smluvní stranou daná země je.
(15)
Mnoho dřevařských výrobků se před svým prvním uvedením na vnitřní trh a po něm zpracovává četnými způsoby. Aby se zabránilo zbytečné administrativní zátěži, měl by se systém náležité péče vztahovat pouze na hospodářské subjekty, které uvádějí dřevo a dřevařské výrobky na vnitřní trh poprvé, přičemž obchodník v dodavatelském řetězci by měl poskytovat základní informace o svých dodavatelích a kupcích, aby bylo možné dřevo a výrobky ze dřeva zpětně vysledovat.
(16)
Na základě systematického přístupu by hospodářské subjekty uvádějící dřevo a dřevařské výrobky na vnitřní trh poprvé měly učinit vhodné kroky s cílem zajistit, aby nezákonně vytěžené dřevo a dřevařské výrobky z tohoto dřeva nebyly uváděny na vnitřní trh. Za tímto účelem by hospodářské subjekty měly vykonávat náležitou péči prostřednictvím systému opatření a postupů, aby se riziko uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na vnitřní trh snížilo na minimum.
(17)
Systém náležité péče zahrnuje tři prvky, na nichž je založeno řízení rizik: přístup k informacím, posouzení rizik a zmírnění zjištěného rizika. Systém náležité péče by měl poskytnout přístup k informacím o zdrojích a dodavatelích dřeva a dřevařských výrobků uváděných na vnitřní trh poprvé včetně relevantních informací, jako je například soulad s použitelnými právními předpisy, země těžby, druhy, množství a případně region dané země a oprávnění k těžbě. Na základě těchto informací by hospodářské subjekty měly provádět posouzení rizik. Dojde-li ke zjištění rizika, hospodářské subjekty by je měly zmírnit způsobem, který je úměrný zjištěnému riziku, s cílem zabránit uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na vnitřní trh.
(18)
Aby nedocházelo ke zbytečnému administrativnímu zatížení, nemělo by být po hospodářských subjektech, které již používají systémy nebo postupy v souladu s požadavky tohoto nařízení, požadováno, aby zavedly nové systémy.
(19)
V zájmu uznání osvědčených postupů v odvětví lesnictví je možné v rámci postupu posouzení rizik používat certifikaci nebo jiné režimy ověřování třetích stran, které zahrnují ověřování souladu s použitelnými právními předpisy.
(20)
Dřevařský průmysl má pro hospodářství Unie značný význam. Organizace hospodářských subjektů jsou důležitými aktéry v tomto odvětví, protože zastupují zájmy těchto subjektů ve velkém měřítku a jednají s celou řadou zúčastněných stran. Tyto organizace mají rovněž odborné znalosti a kapacitu pro analýzu příslušných právních předpisů a pro pomoc svým členům při dodržování předpisů, avšak neměly by toho využívat k ovládnutí trhu. Pro usnadnění provádění tohoto nařízení a pro přispění k vytvoření dobrých postupů je vhodné uznat organizace, které vypracovaly systémy náležité péče splňující požadavky tohoto nařízení. Uznávání kontrolních organizací a odejímání takových uznání by mělo probíhat spravedlivým a transparentním způsobem. Seznam těchto uznaných organizací by měl být zveřejněn, aby se hospodářským subjektům umožnilo jejich využívání.
(21)
Příslušné orgány by měly vykonávat v pravidelných intervalech kontroly s cílem ověřit, že kontrolní organizace skutečně plní povinnosti stanovené v tomto nařízení. Příslušné orgány by dále měly usilovat o provádění kontrol v případě, že mají k dispozici relevantní informace, včetně opodstatněných obav třetích osob.
(22)
Příslušné orgány by měly sledovat, zda hospodářské subjekty skutečně dodržují povinnosti stanovené tímto nařízením. Za tímto účelem by příslušné orgány měly v případě potřeby provádět úřední kontroly podle plánu, které mohou zahrnovat kontroly v provozovnách hospodářských subjektů a audity na místě, a měly by mít možnost po hospodářských subjektech vyžadovat přijetí nápravných opatření, je-li to nutné. Příslušné orgány by dále měly usilovat o provádění kontrol v případě, že mají k dispozici významné informace, včetně opodstatněných obav třetích osob.
(23)
V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (6) by příslušné orgány měly uchovávat záznamy o kontrolách a zpřístupňovat příslušné informace.
(24)
Vzhledem k mezinárodní povaze nezákonné těžby dřeva a souvisejícího obchodu by příslušné orgány měly spolupracovat mezi sebou i se správními orgány třetích zemí či s Komisí.
(25)
Aby členské státy usnadnily hospodářským subjektům, které uvádějí dřevo nebo dřevařské výrobky na vnitřní trh, dodržování požadavků tohoto nařízení, a to s ohledem na situaci malých a středních podniků, mohou s případným přispěním Komise hospodářským subjektům poskytovat technickou a jinou pomoc a usnadňovat výměnu informací. Tato pomoc by neměla hospodářské subjekty zprostit jejich povinnosti vykonávat náležitou péči.
(26)
Obchodníci a kontrolní organizace by se měli vyhnout krokům, které by mohly ohrozit dosažení cíle tohoto nařízení.
(27)
Členské státy by měly zajistit, aby porušování tohoto nařízení, zejména ze strany hospodářských subjektů, obchodníků a kontrolních organizací, bylo trestáno účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi. Vnitrostátní předpisy mohou stanovit, že po uplatnění účinných, přiměřených a odrazujících sankcí za porušení zákazu uvádět nezákonně vytěžené dřevo nebo výrobky z tohoto dřeva na vnitřní trh nemusí být uvedené dřevo a výrobky nutně zničeny, ale namísto toho použity pro účely ve veřejném zájmu.
(28)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o postupy pro uznávání a odejímání uznání kontrolních organizací, další příslušná kritéria pro posouzení rizik, jež mohou být nutná k doplnění kritérií již stanovených tímto nařízením, a seznam dřeva a dřevařských výrobků, na něž se toto nařízení vztahuje. Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravné práce prováděla náležité konzultace, včetně konzultací s odborníky.
(29)
Aby byly zajištěny jednotné podmínky provádění, Komisi by měly být svěřeny prováděcí pravomoci pro přijetí podrobných pravidel upravujících četnost a povahu kontrol kontrolních organizací prováděných příslušnými orgány a pravidel upravujících systémy náležité péče, s výjimkou dalších příslušných kritérií pro posouzení rizik. Podle článku 291 Smlouvy o fungování EU se pravidla a hlavní zásady týkající se mechanismů, kterými členské státy kontrolují, jak Komise uplatňuje své prováděcí pravomoci, stanoví předem v nařízení schváleném řádným legislativním postupem. Do přijetí tohoto nového nařízení zůstává v platnosti rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7), s výjimkou regulativního postupu s kontrolou, který se nepoužije.
(30)
Hospodářským subjektům a příslušným orgánům by měla být poskytnuta přiměřená doba, aby se připravily na plnění požadavků uvedených v tomto nařízení.
(31)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž bojovat proti nezákonné těžbě dřeva a souvisejícímu obchodu, nemůže být dosaženo na úrovni jednotlivých členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících poprvé na vnitřní trh dřevo a dřevařské výrobky, jakož i povinnosti obchodníků.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„dřevem a dřevařskými výrobky“ dřevo a dřevařské výrobky uvedené v příloze, s výjimkou dřevařských výrobků či součástí takových výrobků, které byly vyrobeny ze dřeva nebo dřevařských výrobků, které již dokončily svůj cyklus použitelnosti a byly by jinak odstraněny jako odpad, ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech (8);
b)
„uváděním na trh“ bez ohledu na využitý prodejní postup jakékoliv dodávání dřeva a dřevařských výrobků poprvé na vnitřní trh, za účelem distribuce nebo použití v průběhu obchodní činnosti, ať již za úplatu nebo bezplatně. To rovněž zahrnuje dodávku prostřednictvím komunikačního prostředku na dálku, jak je definován ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku (9). Dodávání dřevařských výrobků získaných ze dřeva nebo z dřevařských výrobků, které již byly uvedeny na trh, na vnitřní trh se za „uvádění na trh“ nepovažuje;
c)
„hospodářským subjektem“ každá fyzická nebo právnická osoba uvádějící dřevo nebo dřevařské výrobky na trh;
d)
„obchodníkem“ každá fyzická nebo právnická osoba, která v průběhu obchodní činnosti prodává nebo nakupuje na vnitřním trhu dřevo nebo dřevařské výrobky, které již byly uvedeny na vnitřní trh;
e)
„zemí původu vytěženého dřeva“ země nebo území, kde bylo vytěženo dřevo, včetně dřeva, jež je obsaženo v dřevařských výrobcích;
f)
„zákonně vytěženým“ dřevo vytěžené v souladu s použitelnými právními předpisy v zemi původu vytěženého dřeva;
g)
„nezákonně vytěženým“ dřevo vytěžené v rozporu s použitelnými právními předpisy v zemi původu vytěženého dřeva;
h)
„použitelnými právními předpisy“ platné právní předpisy v zemi původu vytěženého dřeva, které upravují:
-
těžební práva na dřevo v rámci legálně zveřejněných hranic,
-
platby za těžební práva a dřevo, včetně povinností souvisejících s těžbou dřeva,
-
těžbu dřeva, včetně právních předpisů z oblasti životního prostředí a lesnictví včetně obhospodařování lesů a zachování biologické rozmanitosti tam, kde přímo souvisí s těžbou dřeva,
-
zákonná práva třetích stran týkající se využití a držby, která je dotčena těžbou dřeva, a
-
obchod a cla, a to do té míry, do jaké se vztahují na odvětví lesnictví.
Článek 3
Postavení dřeva a dřevařských výrobků, na které se vztahuje FLEGT a CITES
Dřevo obsažené v dřevařských výrobcích uvedených přílohách II a III nařízení (ES) č. 2173/2005, které pocházejí z partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 2173/2005 a které jsou s uvedeným nařízením a jeho prováděcími předpisy v souladu, se pro účely tohoto nařízení považují za zákonně vytěžené.
Dřevo z druhů vyjmenovaných v přílohách A, B nebo C nařízení (ES) č. 338/97, které je s uvedeným nařízením a jeho prováděcími předpisy v souladu, se pro účely tohoto nařízení považuje za zákonně vytěžené.
Článek 4
Povinnosti hospodářských subjektů
1. Uvádění nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh se zakazuje.
2. Hospodářské subjekty při uvádění dřeva a dřevařských výrobků na trh vykonávají náležitou péči. Za tímto účelem použijí rámec postupů a opatření vymezený v článku 6 (dále jen „systém náležité péče“).
3. Každý hospodářský subjekt udržuje a pravidelně hodnotí svůj vlastní systém náležité péče, který používá, s výjimkou situace, kdy hospodářský subjekt využívá systém náležité péče zavedený kontrolní organizací uvedenou v článku 8. Jako základ systému náležité péče lze využít stávající vnitrostátní systém dohledu podle vnitrostátního práva a případné dobrovolné správní systémy, které splňují požadavky stanovené tímto nařízením.
Článek 5
Povinnost možnosti zpětného vysledování
Obchodníci jsou v rámci celého dodavatelského řetězce schopni určit:
a)
hospodářské subjekty nebo obchodníky, kteří dřevo a dřevařské výrobky dodali, a
b)
případně obchodníky, kterým dřevo a dřevařské výrobky dodali.
Obchodníci informace uvedené v prvním pododstavci uchovávají alespoň po dobu pěti let a poskytnou je na žádost příslušným orgánům.
Článek 6
Systémy náležité péče
1. Systém náležité péče uvedený v čl. 4 odst. 2 obsahuje tyto prvky:
a)
opatření a postupy zajišťující přístup k níže uvedeným informacím, které se týkají dodávek dřeva a dřevařských výrobků uváděných hospodářským subjektem na trh:
-
popis, včetně obchodního názvu a druhu výrobku i obecného názvu druhů dřevin a případně úplného vědeckého názvu dřevin,
-
země původu vytěženého dřeva, a případně:
i)
region daného státu, v němž bylo dřevo vytěženo, a
ii)
oprávnění k těžbě,
-
množství (vyjádřené v objemu, hmotnosti nebo počtu jednotek),
-
jméno a adresa dodavatele hospodářského subjektu,
-
název a adresa obchodníka, jemuž byly dřevo a dřevařské výrobky dodány,
-
doklady nebo jiné informace uvádějící, že toto dřevo a dřevařské výrobky jsou v souladu s použitelnými právními předpisy;
b)
postupy posouzení rizik, které umožňují provozovateli analyzovat a posoudit riziko uvedení nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh.
Takové postupy zohledňují informace uvedené v písmeni a) i příslušná kritéria pro posouzení rizik, zahrnující:
-
zajištění souladu s použitelnými právními předpisy, což může zahrnovat certifikaci nebo jiné režimy ověřování třetích stran, které se týkají souladu s použitelnými právními předpisy,
-
šíření se nezákonné těžby konkrétních druhů dřevin,
-
šíření se nezákonné těžby nebo nezákonných postupů v zemi původu vytěženého dřeva nebo v regionu dané země, v němž bylo dřevo vytěženo, včetně uvážení výskytu ozbrojeného konfliktu,
-
sankce uvalené Radou bezpečnosti OSN nebo Radou Evropské unie na dovoz nebo vývoz dřeva,
-
komplexnost dodavatelského řetězce dřeva a dřevařských výrobků;
c)
není-li riziko zjištěné během postupů posouzení rizik podle písmene b) zanedbatelné, postupy zmírňování rizika sestávající ze souboru opatření a postupů, které jsou odpovídající a přiměřené pro účinné snižování daného rizika a které mohou zahrnovat požádání o doplňkové informace či doklady nebo ověření třetí strany.
2. Prováděcí pravidla nutná k zajištění jednotného provádění odstavce 1, s výjimkou ustanovení o dalších příslušných kritériích pro posouzení rizik podle odst. 1 písm. b) druhé věty tohoto článku, se přijímají regulativním postupem podle čl. 18 odst. 2. Tato pravidla se přijmou do 3. června 2012.
3. Při zohlednění vývoje na trhu a zkušeností získaných při provádění tohoto nařízení, zjištěných zejména při výměně informací podle článku 13 a prostřednictvím zpráv podávaných podle čl. 20 odst. 3, může Komise přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o další příslušná kritéria pro posouzení rizik, jež mohou být nutná k doplnění kritérií podle odst. 1 písm. b) druhé věty tohoto článku, s cílem zajistit účinnost systému náležité péče.
Pro akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto odstavci se použijí postupy podle článků 15, 16 a 17.
Článek 7
Příslušné orgány
1. Každý členský stát určí jeden či několik příslušných orgánů odpovědných za uplatňování tohoto nařízení.
Členské státy oznámí Komisi do 3. června 2011 název a adresu příslušných orgánů. Členské státy sdělí Komisi všechny změny názvu a adresy příslušných orgánů.
2. Komise zveřejní seznam příslušných orgánů, a to rovněž na internetu. Seznam je pravidelně aktualizován.
Článek 8
Kontrolní organizace
1. Kontrolní organizace:
a)
udržují a pravidelně hodnotí systém náležité péče vymezený v článku 6 a udělují hospodářským subjektům práva jej využívat;
b)
ověřují řádné využívání systému náležité péče ze strany takových hospodářských subjektů;
c)
přijímají odpovídající opatření v případě, že hospodářský subjekt řádně nevyužívá svůj systém náležité péče, a oznamují příslušným orgánům případy významných nebo opakovaných porušení ze strany hospodářského subjektu.
2. Organizace může požádat, aby byla uznána jako kontrolní organizace, pokud splňuje tyto požadavky:
a)
má právní subjektivitu a je zákonně usazena v Unii;
b)
má odpovídající odborné znalosti a kapacitu umožňující výkon funkcí uvedených v odstavci 1 a
c)
zajišťuje nepřítomnost jakýchkoli střetů zájmů při výkonu svých funkcí.
3. Komise po konzultaci s příslušným členským státem či státy uzná za kontrolní organizaci žadatele, který splňuje požadavky uvedené v odstavci 2.
Rozhodnutí o uznání kontrolní organizace sdělí Komise příslušným orgánům všech členských států.
4. Příslušné orgány vykonávají v pravidelných intervalech kontroly s cílem ověřit, že kontrolní organizace vykonávající činnost v rámci jurisdikce příslušných orgánů nadále plní funkce uvedené v odstavci 1 a splňuje požadavky stanovené v odstavci 2. Kontroly mohou být taktéž prováděny v případě, že příslušný orgán členského státu má k dispozici relevantní informace, včetně opodstatněných obav třetích osob, nebo v případě, že zjistil nedostatky při provádění systému náležité péče, jenž byl zaveden kontrolní organizací, ze strany hospodářských subjektů. Zpráva o kontrolách se zpřístupní v souladu se směrnicí 2003/4/ES.
5. Pokud příslušný orgán určí, že kontrolní organizace již neplní funkce uvedené v odstavci 1 nebo již nesplňuje požadavky stanovené v odstavci 2, neprodleně informuje Komisi.
6. Pokud Komise zjistí, že kontrolní organizace již neplní funkce stanovené v odstavci 1 nebo požadavky uvedené v odstavci 2, zejména na základě informací sdělených podle odstavce 5, uznání kontrolní organizace odejme. Komise před odejmutím uznání kontrolní organizace informuje dotčené členské státy.
Rozhodnutí o odejmutí uznání kontrolní organizace sdělí Komise příslušným orgánům všech členských států.
7. Komise může přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem doplnění procedurálních pravidel, pokud jde o uznávání kontrolních organizací a odejímání takových uznání, a za účelem jejich změn, je-li to na základě zkušeností nutné, a současně zajišťuje, aby uznávání a odejímání uznání byly prováděny spravedlivým a transparentním způsobem.
Pro akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto odstavci se použijí postupy podle článků 15, 16 a 17. Tyto akty se přijmou do 3. března 2012.
8. Prováděcí pravidla o četnosti a povaze kontrol uvedených v odstavci 4, která jsou nutná pro zajištění účinného dohledu kontrolních organizací a jednotného provádění zmíněného odstavce, se přijímají regulativním postupem podle čl. 18 odst. 2. Tato pravidla se přijmou do 3. června 2012.
Článek 9
Seznam kontrolních organizací
Komise zveřejní seznam kontrolních organizací v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, jakož i na své internetové stránce. Seznam je pravidelně aktualizován.
Článek 10
Kontroly hospodářských subjektů
1. Příslušné orgány provádějí kontroly k ověření, zda hospodářské subjekty splňují požadavky stanovené v článcích 4 a 6.
2. Kontroly uvedené v odstavci 1 jsou prováděny podle pravidelně aktualizovaného plánu a přístupem založeným na analýze rizika. Kontroly mohou být taktéž prováděny v případě, že příslušný orgán má k dispozici významné informace, včetně opodstatněných obav třetích osob, týkající se dodržování tohoto nařízení ze strany hospodářského subjektu.
3. Kontroly uvedené v odstavci 1 mohou mimo jiné zahrnovat:
a)
prověření systému náležité péče, včetně posouzení rizika a postupů snižování rizika;
b)
prověření dokumentace a záznamů, které prokazují řádné fungování systému náležité péče a příslušných postupů;
c)
namátkové kontroly, včetně auditů na místě.
4. Hospodářské subjekty poskytnou všechnu pomoc nezbytnou pro snazší provádění kontrol uvedených v odstavci 1, zejména pokud se týká přístupu do provozoven a předkládání dokumentace nebo záznamů.
5. Aniž by tím byl dotčen článek 19, jsou-li v důsledku kontrol uvedených v odstavci 1 zjištěny nedostatky, příslušné orgány mohou uložit zavedení nápravných opatření, která má hospodářský subjekt přijmout. Kromě toho mohou v závislosti na povaze zjištěných nedostatků členské státy přijmout okamžitá prozatímní opatření, včetně:
a)
zabavení dřeva a dřevařských výrobků;
b)
zákazu obchodování se dřevem a dřevařskými výrobky.
Článek 11
Záznamy o kontrolách
1. Příslušné orgány uchovávají záznamy o kontrolách stanovených v čl. 10 odst. 1 s uvedením zejména jejich povahy a výsledků, včetně uložení zavedení nápravných opatření podle čl. 10 odst. 5. Záznamy o všech kontrolách se uchovávají nejméně pět let.
2. Informace uvedené v odstavci 1 se zpřístupní v souladu se směrnicí 2003/4/ES.
Článek 12
Spolupráce
1. Příslušné orgány spolupracují mezi sebou, se správními orgány třetích zemí a s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.
2. Příslušné orgány si s příslušnými orgány jiných členských států a s Komisí vyměňují informace o závažných nedostatcích zjištěných kontrolami podle čl. 8 odst. 4 a čl. 10 odst. 1 a druzích sankcí uložených podle článku 19.
Článek 13
Technická pomoc, vedení a výměna informací
1. Aniž by tím byla dotčena povinnost hospodářských subjektů vykonávat náležitou péči podle čl. 4 odst. 2, mohou členské státy za případné podpory Komise poskytovat hospodářským subjektům technickou a jinou pomoc a vedení, přičemž berou v potaz postavení malých a středních podniků s cílem usnadnit hospodářským subjektům plnění požadavků tohoto nařízení, zejména pokud jde o provádění systému náležité péče v souladu s článkem 6.
2. Členské státy mohou za případné podpory Komise usnadnit výměnu a šíření příslušných informací o nezákonné těžbě dřeva, zejména s cílem pomoci hospodářským subjektům při posuzování rizika, jak stanoví čl. 6 odst. 1 písm. b), a o osvědčených postupech v souvislosti s prováděním tohoto nařízení.
3. Pomoc se poskytuje způsobem, který zabraňuje střetu s úkoly příslušných orgánů a zachovává jejich nezávislost při prosazování tohoto nařízení.
Článek 14
Změny přílohy
S cílem zohlednit jednak zkušenosti získané při provádění tohoto nařízení, zjištěné zejména prostřednictvím zpráv podávaných podle čl. 20 odst. 3 a 4 a při výměně informací podle článku 13, a dále vývoj, pokud jde o technické vlastnosti, konečné uživatele a výrobní postupy pro dřevo a dřevařské výrobky, může Komise přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, a to změnou nebo doplněním seznamu dřeva či dřevařských výrobků uvedených v příloze. Tyto akty nesmějí neúměrně zatěžovat hospodářské subjekty.
Pro akty v přenesené pravomoci uvedené v tomto článku se použijí postupy podle článků 15, 16 a 17.
Článek 15
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 6 odst. 3, čl. 8 odst. 7 a článku 14 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 2. prosince 2010. Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději tři měsíce před koncem tohoto tříletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud je Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 16.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 16 a 17.
Článek 16
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 6 odst. 3, čl. 8 odst. 7 a článku 14 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomocí, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Námitky k aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt v přenesené pravomoci zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím tohoto období, pokud Evropský parlament i Rada informují Komisi o tom, že nehodlají vznést žádné námitky.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 18
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro prosazování práva, správu a obchod v oblasti lesnictví (FLEGT) zřízený článkem 11 nařízení (ES) č. 2173/2005.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 19
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná pro provádění těchto pravidel.
2. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující a mohou zahrnovat zejména:
a)
pokuty přiměřené škodám napáchaným na životním prostředí, hodnotě dotčeného dřeva nebo dřevařských výrobků a daňovým ztrátám a hospodářským škodám, k nimž došlo v důsledku porušení předpisů, přičemž výše pokut je vypočítána tak, aby bylo zajištěno, že odpovědné osoby budou skutečně připraveny o hospodářský zisk plynoucí ze závažného porušení předpisů, jehož se dopustily, aniž je dotčeno legitimní právo na výkon povolání, a postupně se v případě opakovaného závažného porušení předpisů zvyšuje;
b)
zabavení dotčeného dřeva a dřevařských výrobků;
c)
okamžité pozastavení platnosti povolení k obchodování.
3. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi a neprodleně ji uvědomí o jakýchkoliv následných změnách, které je ovlivní.
Článek 20
Podávání zpráv
1. Členské státy předloží Komisi do 30. dubna každého druhého roku následujícího po 3. březnu 2013 zprávu o uplatňování tohoto nařízení v předchozích dvou letech.
2. Na základě těchto zpráv Komise vypracuje zprávu, kterou každé dva roky předloží Evropskému parlamentu a Radě. Při vypracovávání zprávy Komise přihlédne k pokroku, jehož bylo dosaženo při uzavírání a realizaci dobrovolných dohod o partnerství FLEGT podle nařízení (ES) č. 2173/2005, a k tomu, nakolik přispěly k omezení přítomnosti nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na vnitřním trhu.
3. Komise do 3. prosince 2015 a poté každých šest let na základě zpráv o uplatňování tohoto nařízení a zkušeností s ním přezkoumá fungování a účinnost tohoto nařízení, a to i s ohledem na jeho schopnost zamezit uvádění nezákonně vytěženého dřeva a dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh. Posoudí zejména administrativní důsledky pro malé a střední podniky a výrobky, na které se nařízení vztahuje. Zprávy mohou být případně doplněny o příslušné legislativní návrhy.
4. První ze zpráv uvedených v odstavci 3 obsahuje posouzení současné hospodářské a obchodní situace v Unii v odvětví výrobků uvedených v kapitole 49 kombinované nomenklatury, především při zohlednění konkurenceschopnosti příslušných odvětví s cílem uvážit jejich možné začlenění do seznamu dřeva a dřevařských výrobků uvedeného v příloze tohoto nařízení.
Zpráva uvedená v prvním pododstavci rovněž obsahuje posouzení účinnosti zákazu uvádění nezákonně vytěženého dřeva nebo dřevařských výrobků z tohoto dřeva na trh v souladu s čl. 4 odst. 1, jakož i systémů náležité péče stanovených v článku 6.
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 3. března 2013. Ustanovení čl. 6 odst. 2, čl. 7 odst. 1 a čl. 8 odst. 7 a 8 se však použijí od 2. prosince 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 20. října 2010.