NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 165/2010
ze dne 26. února 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách, pokud jde o aflatoxiny
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nutno změnit některé maximální limity aflatoxinů v určitých potravinách, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius a aby byly zohledněny informace, které jsou obsaženy v nejnovější vědecké zprávě.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 15 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k dalšímu zpracování a limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v mandlích, lískových ořeších a pistáciích určených k přímé spotřebě (3).
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „CONTAM“) Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal 25. ledna 2007 stanovisko ohledně potencionálního zvýšení zdravotního rizika pro spotřebitele možným zvýšením stávajících maximálních limitů aflatoxinů v mandlích, lískových ořeších a pistáciích a odvozených produktech (4). CONTAM dospěl k závěru, že změna maximálních limitů celkových aflatoxinů ze 4 na 8 nebo 10 μg/kg v mandlích, lískových ořeších a pistáciích bude mít malý vliv na odhady dietární expozice, rizika rakoviny a předpokládaných limitů expozice. CONTAM dále dospěl k závěru, že expozice aflatoxinům ze všech zdrojů by měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné, vzhledem k tomu, že jsou aflatoxiny genotoxické a karcinogenní. Z údajů vyplývá, že snížení celkové dietární expozice aflatoxinům by mohlo být dosaženo snížením počtu vysoce kontaminovaných potravin uváděných na trh, efektivnějším prosazováním požadavků a snížením expozice z potravinových zdrojů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií.
(5)
CONTAM přijal dne 16. června 2009 prohlášení, které se týkalo dopadu na veřejné zdraví v případě zvýšení limitů celkového aflatoxinu ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u skořápkových plodů, kromě mandlí, lískových ořechů a pistácií (5). CONTAM dospěl k závěru, že vzhledem k informacím, které byly v roce 2007 dostupné, by nemělo být veřejné zdraví nepříznivě ovlivněno zvýšením limitů celkových aflatoxinů ze 4 μg/kg na 10 μg/kg u ostatních skořápkových plodů, včetně para ořechů. Vzhledem k probíhajícím diskusím v rámci Codex Alimentarius o maximálních limitech aflatoxinů v para ořeších je vhodné, aby se limity aflatoxinů v para ořeších sjednotily s platnými limity v Codex Alimentarius pro mandle, lískové ořechy a pistácie.
(6)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limity celkového aflatoxinu. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí databáze výskytu aflatoxinů v potravinách, kterou používá EFSA pro posouzení expozic.
(7)
Podle stanoviska EFSA ohledně aflatoxinů lze vypozorovat, že olejnatá semena a odvozené produkty významně přispívají k lidské expozici aflatoxinům. EFSA dospěl k závěru, že by expozice aflatoxinům ze všech zdrojů měly být tak nízké, jak je to přiměřeně dosažitelné. Dále oznámení učiněná v rámci systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (Rapid Alert System for Food and Feed, RASFF) uvádí vysoké limity aflatoxinů v olejnatých semenech, jako jsou např. slunečnicová semena, semena melounu atd. Proto se navrhuje, aby se také stanovil maximální limit pro olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, v souladu se stávajícími maximálními limity pro jádra podzemnice olejné. Jelikož jsou aflatoxiny téměř zcela odstraněny při procesu výroby rafinovaných rostlinných olejů, je vhodné vyloučit olejnatá semena, včetně jader podzemnice olejné, jež jsou určená na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje.
(8)
Maximální limit 2 μg/kg aflatoxinu B1 a 4 μg/kg celkového aflatoxinu byl stanoven ve všech druzích obilovin a ve všech výrobcích pocházejících z obilovin, s výjimkou kukuřice, jež má být před použitím k lidské spotřebě tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena, pro niž byl ustanoven maximální limit 5 μg/kg aflatoxinu B1 a 10 μg/kg celkového aflatoxinu. Obsah aflatoxinů v rýži v plevách pravidelně mírně přesahuje maximální limity. Po mletí, procesu odstraňujícím plevy, obsah aflatoxinů v bílé loupané rýži nepřesahuje maximální limity. Je proto vhodné uplatnit stávající postup pro kukuřici na rýži a stanovit vyšší maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu pro rýži, která má být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka dále tříděna nebo jinak fyzikálně ošetřena.
(9)
Maximální limity se vztahují na jedlou část skořápkových plodů. Nicméně nejnovější vědecké poznatky dokázaly, že kontaminaci aflatoxiny lze zčásti najít na skořápkách para ořechů. Aby se vzaly v úvahu tyto nejnovější vědecké poznatky, je proto vhodné změnit v příloze poznámku pod čarou, která určuje postup pro případnou analýzu skořápkových plodů „ve skořápce“.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýži a kukuřici
Jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, skořápkové plody, sušené ovoce, rýže a kukuřice, jež nesplňují příslušné maximální limity aflatoxinů stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, mohou být uvedeny na trh za předpokladu, že tyto potraviny:
a)
nejsou určeny k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako potravinová složka;
b)
splňují příslušné maximální limity stanovené v bodech 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 a 2.1.12 přílohy;
c)
jsou podrobeny ošetření zahrnujícímu třídění nebo jiné fyzikální ošetření a po tomto ošetření nejsou překročeny maximální limity stanovené v bodech 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 a 2.1.11 přílohy, přičemž toto ošetření nezanechá jiná zdraví škodlivá rezidua;
d)
jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich použití, a je na nich uvedeno označení „výrobek musí být před použitím k lidské spotřebě nebo před použitím jako potravinová složka vytříděn nebo jinak fyzikálně ošetřen za účelem snížení kontaminace aflatoxiny“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu. Na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky a na originálu průvodního dokladu se nesmazatelně označí identifikační kód zásilky/označení šarže.“
2)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Zvláštní ustanovení pro jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny
Na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na originálu průvodního dokladu musí být uvedeno jasné označení způsobu použití. Průvodní doklad musí obsahovat identifikační kód zásilky, jenž jej jednoznačně pojí se zásilkou a jenž je rovněž uveden na každém jednotlivém sáčku, krabici atd. zásilky. Dále musí být obchodní činnost příjemce zásilky uvedená na průvodním dokladu slučitelná s uvedeným způsobem použití.
Pokud chybí jasné označení, že produkty nemají být použity k lidské spotřebě, vztahují se maximální limity uvedené v bodech 2.1.5 a 2.1.11 přílohy na všechna jádra podzemnice olejné, ostatní olejnatá semena, produkty z nich vyrobené a obiloviny uvedené na trh.
Pokud jde o výjimku týkající se jader podzemnice olejné a ostatních olejnatých semen na drcení a uplatňování maximálních limitů uvedených v bodě 2.1.1 přílohy, výjimka se uplatňuje pouze na zásilky, které jsou zřetelně označeny, pokud jde o jejich určení, a je na nich uvedena poznámka „produkt určený na drcení na výrobu rafinovaného rostlinného oleje“. Toto označení se uvede na štítku každého jednotlivého sáčku, krabice atd. a na průvodním dokladu/dokladech. Konečným místem určení musí být drtírna.“
3)
Příloha se mění takto:
a)
pododdíl 2.1 (Aflatoxiny) se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení;
b)
poznámka pod čarou č. 5 se nahrazuje tímto:
„(5)
Maximální limity se vztahují na jedlé části jader podzemnice olejné a skořápkových plodů. Při analýze jader podzemnice olejné a skořápkových plodů „ve skořápce“ se má při výpočtu obsahu aflatoxinů za to, že veškerá kontaminace je obsažena v jedlé části, s výjimkou para ořechů.“;
c)
vkládají se nové poznámky pod čarou, které znějí:
„(40)
Olejnatá semena kódů KN 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 a odvozené produkty KN 1208; semena melounu spadají pod kód ex 1207 99.
(41)
V případě odvozených/zpracovaných výrobků z nich a odvozených/zpracovaných výhradně nebo téměř výhradně z příslušných skořápkových plodů se maximální limity stanovené pro příslušné skořápkové plody vztahují také na odvozené/zpracované výrobky. V ostatních případech se čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 vztahují na odvozené/zpracované výrobky z nich.“
Článek 2
Toto nařízení se nevztahuje na meruňková jádra, olejnatá semena, kromě jader podzemnice olejné, a zpracované výrobky z nich, které byly uvedeny na trh před datem použitelnosti nařízení v souladu s příslušnými ustanoveními, která se vztahují k dřívějšímu datu.
Důkazní břemeno ohledně doby uvedení těchto produktů na trh nese provozovatel potravinářského podniku.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost desátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2010.