PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.