NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.