32010R0964
L 282/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.10.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 964/2010
od 25. listopada 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih aluminijskih kotača motornih vozila podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 14. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 404/2010 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih aluminijskih kotača motornih vozila podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut na temelju pritužbe koju je 30. lipnja 2009. podnijelo Udruženje europskih proizvođača kotača (EUWA) („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski udjel, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje određenih aluminijskih kotača u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz o dampingu navedenog proizvoda i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje postupka.
2. DALJNJI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(5)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 18. Privremene uredbe, ispitni postupak o dampingu i šteti obuhvatio razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
(6)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo predložiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih aluminijskih kotača podrijetlom iz NRK-a i konačnu naplatu iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.
(7)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
2.1. Opseg ispitnog postupka. Uključivanje uvoza iz Turske
(8)
Jedna stranka, predstavljajući interese proizvođača izvoznika, tvrdila je da uvoz dotičnih proizvoda iz Turske treba uključiti u opseg ovog ispitnog postupka.
(9)
Što se tiče neuključivanja uvoza podrijetlom iz Turske u pritužbu, treba napomenuti da u fazi prije pokretanja postupka nije bilo dostatnih dokaza o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi iz te države čime bi se opravdalo pokretanje antidampinškog postupka na taj uvoz.
(10)
Naprotiv, podnositelji pritužbe dostavili su podatke da uvoz dotičnog proizvoda iz Turske nije bio po dampinškim cijenama (vidjeti nepovjerljivu verziju pritužbe, stranica 13., točka 5. i prilog 5.1.a).
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETAN PROIZVOD
(11)
Nakon privremenih mjera neke su stranke ponovile svoje argumente vezane uz razlike između proizvođača izvorne opreme (Original Equipment Manufacturer - „OEM”) i takozvane prodaje kotača na sekundarnom tržištu (aftermarket - „AM”), tvrdeći da bi ta dva segmenta trebalo razmotriti kao dva različita proizvoda. Te su stranke tvrdile da bi OEM kotače trebalo isključiti iz opsega ovog ispitnog postupka jer se OEM i AM kotači proizvode u skladu s različitim proizvodnim postupcima, imaju različite tehničke i fizičke značajke, različite kanale distribucije, a čak i različite namjene.
(12)
Podsjeća se da se, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 21. Privremene uredbe, AM i OEM kotači mogu proizvesti svim proizvodnim postupcima, u svim promjerima i težinama, sa svim različitim vrstama završne obrade. OEM i AM kotači imaju iste fizičke i tehničke značajke i međusobno su zamjenjivi.
(13)
Neke su stranke tvrdile da se krajnji potrošači OEM i AM kotača razlikuju: pri OEM kotačima riječ je o proizvođaču automobila, a pri AM kotačima o vlasniku automobila. Takvo je tumačenje pogrešno. Iako OEM kotače uistinu nabavljaju proizvođači automobila, OEM i AM kotači koriste se jednako: postavljaju se na automobile i slična vozila. Dakle, imaju istog krajnjeg korisnika - vozača.
(14)
Najčešći argument bio je da se zahtjevi za OEM vozila razlikuju od onih za AM vozila. Prema tom argumentu ne bi trebalo uvesti mjere na OEM kotače jer nisu zamjenjivi s AM kotačima (kupuju se da bi udovoljili potrebama različitih tržišta proizvodima i razlikuju se u pogledu izvedbe, zahtjeva kvalitete, ulaganja, proizvodnog postupka, cijena i proboja uvoza).
(15)
Drugi je argument bio da se OEM vozila proizvode prema specifikacijama proizvođača automobila, dok se AM kotači izrađuju i proizvode a da se pri tome ne uzimaju u obzir zahtjevi određenog modela automobila. Iako se AM kotači nominalno ne proizvode prema specifikacijama koje dostave proizvođači automobila, postavljaju se na različite modele automobila. De facto, naposljetku će se postaviti na istovjetne modele automobila za koje su OEM kotači izvorno proizvedeni. Činjenica da specifikacije dolaze iz različitih izvora ne može se smatrati dokazom razlika u fizičkim i tehničkim značajkama.
(16)
Dodatni podaci primljeni su od proizvođača iz Unije i proizvođača automobila. Oni su potvrdili da se za AM i OEM kotače koriste isti proizvodni postupci (lijevanje, oblikovanje strujanjem, valjanje, kovanje, kotači od 2 do 3 dijela). Obje se vrste proizvode u svim težinama i promjerima. Umetci, korištenje određenih vrsta završne obrade i toplinska obrada jednako se primjenjuju na OEM i AM kotače.
(17)
Neke su stranke tvrdile da se tehničke razlike između OEM i AM kotača odražavaju u činjenici da se u proizvodnji OEM kotača koristi primarni aluminij dok se u proizvodnji AM kotača aluminij često izdvaja iz otpada. Komisija je temeljito analizirala te komentare. Dodatni su podaci također primljeni od proizvođača automobila i proizvođača iz EU-a. Posebno su oni proizvođači iz EU-a koji proizvode OEM i AM kotače potvrdili da se primarni aluminij i - iako u ograničenom opsegu - aluminij izdvojen iz otpada koriste u proizvodnji obje vrste kotača. Dodatni podaci prikupljeni u ispitnom postupku potvrdili su da je glavi kriterij koji se koristio za razlikovanje vrste i kvalitete korištenog aluminija bio postotak silicija (7 % ili 11 %). Obje se slitine koriste u jednakoj mjeri za OEM i AM kotače.
(18)
Razlike u zahtjevima za ispitivanje također nisu kao takve konačne da bi se OEM i AM kotače smatralo dvama različitima proizvodima. Treba napomenuti da ne postoji opća homogena skupina zahtjeva za aluminijske kotače. Norme se mijenjaju ovisno o proizvođaču i zemlji. U konačnici nije moguće utvrditi koherentne granice između AM i OEM kotača na temelju normi i zahtjeva. Prema podacima iz spisa, OEM i AM kotači podvrgavaju se raznim ispitivanjima (rendgenskim ispitivanjima, kemijskim ispitivanjima, ispitivanju istjecanja, ispitivanjima naprezanja, ispitivanjima prohrđavanja, ispitivanijima uravnoteživanja kotača, ispitivanjima udarom, ispitivanjima radijalne izdržljivosti, ispitivanjima savijanja, ispitivanjima slanim sprejem, CASS testovima (ispitivanje raspršivanjem soli s octenom kiselinom i bakrom). Nadalje, čini se da su razlike u ispitivanju kao i razlike u normama pokazatelj razlike između različitih država članica prije nego razlika između OEM i AM kotača kao dva različita proizvoda.
(19)
Prema podacima iz spisa, zahtjevi kvalitete koje je uvela automobilska industrija doveli su do vrlo standardiziranog proizvoda koji proizvođači diljem svijeta lako izmjenjuju. U AM segmentu zahtjeve kvalitete mogu postaviti i kupci pa i ti kotači moraju udovoljavati međunarodnim i nacionalnim zahtjevima. U skladu s tim, na neke kotače u oba segmenta mogli bi se primjenjivati stroži zahtjevi ili specifikacije, što znači da bi neki AM kotači mogli biti usklađeni sa strožim normama od OEM kotača.
(20)
Činjenica da se AM kotači obično ne postavljaju na nove automobile te da proizvođači automobila koriste kotače koje proizvode odabrani proizvođači pod svojim robnim markama je odluka o izvoru nabave i nema utjecaj na zaključak o međusobnoj zamjenjivosti OEM i AM kotača. AM kotač, odnosno kotač robne marke proizvođača kotača, fizički se može postaviti na novi automobil.
(21)
Ti su zaključci potvrđeni činjenicom da proizvođači automobila također nabavljaju i prodaju kotače za sekundarno tržište. Neki od njih se prodaju kao robna marka proizvođača automobila (Dobavljač izvorne opreme, OES), a drugi pod robnom markom proizvođača kotača.
(22)
Mnogi su se komentari odnosili na zahtjeve koje su za dobavljače kotača uveli proizvođači automobila (npr. dokaz o potpuno funkcionalnom sustavu za upravljanje kvalitetom u skladu s certifikatom ISO, ocjena kvalitete izvedbe na temelju iskustava iz prethodnih projekata te kvalitete dostave i na terenu, ocjena rizika za određeni proizvod i određeni projekt). No, aluminijski kotači motornih vozila imaju iste fizičke, tehničke i kemijske značajke i namjene bez obzira na uvedene zahtjeve koji nisu bitni za te značajke.
(23)
Naposljetku treba podsjetiti i na to da mnogi proizvođači kotača proizvode za oba segmenta te da se OEM i AM kotači proizvode na istim proizvodnim linijama. Proizvođači koji su aktivni u jednom segmentu mogu ući i u drugi segment.
(24)
Konačno su neke stranke tvrdile da bi OEM i AM kotače trebalo smatrati dvama različitim proizvodima jer su obuhvaćeni različitim carinskim podbrojevima.
(25)
Trenutačni antidampinški postupak odnosi se na aluminijske kotače motornih vozila („AKMV-ovi”) trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50. Oznaka KN 8708 70 10 odnosi se na kotače za motorna vozila te njihove dijelove i pribor za industrijsko sklapanje. To znači da je tamo predviđena primjena niže stope pristojbe podložna takozvanoj kontroli krajnjeg korištenja. Dvije oznake KN dijele se da bi se naznačila razlika u stopi pristojbe i omogućila primjena niže stope za kotače za motorna vozila za industrijsko sklapanje. Međutim, to uopće ne utječe na definiciju dotičnog proizvoda.
(26)
Kao odgovor na komentare stranaka najprije treba napomenuti da se definicija dotičnog proizvoda u antidampinškom postupku ne odnosi na razvrstavanje proizvoda u različite carinske tarifne brojeve. Stoga dotični proizvoda u antidampinškom postupku može obuhvaćati različite oznake KN. Ta je situacija, de facto, prilično česta.
(27)
Drugo, kotači obuhvaćeni objema oznakama KN isti su. Jedina je razlika u tome putem kojih kanala ih se prodaje nakon uvoza.
(28)
Treće, treba napomenuti da su količine uvoza prema oznaci KN povezane s industrijskim sklapanjem manje od količina OEM uvoza koje navode proizvođači automobila koji su surađivali. Čini se da to podrazumijeva da su OEM kotači ocarinjeni prema obje oznake KN. S obzirom na to da proizvođači automobila uvoze prema obje oznake KN, formalno razlikovanje na temelju krajnjeg korištenja bilo bi iznimno teško.
(29)
U skladu s tim, argumenti koje su iznijele zainteresirane stranke odbacuju se i potvrđuju se zaključci iz Privremene uredbe. Smatra se da OEM i AM kotači čine jedan dotični proizvod.
3.1. Kotači za motocikle i prikolice
(30)
Dotični je proizvod u ovom ispitnom postupku „aluminijski kotači motornih vozila tarifnih brojeva KN 8701 do 8705, s ili bez svojeg pribora te s ili bez postavljenih guma, trenutačno obuhvaćenih oznakama ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50 (oznake TARIC 8708701010 i 8708705010)”. Ta je definicija u skladu s Obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj 13. kolovoza 2009. i s pritužbom koja je dovela do predmeta.
(31)
Stranke su povukle pitanja o tome hoće li ispitnim postupkom biti obuhvaćeni i kotači za motocikle i prikolice. Gore navedena definicija prešutno isključuje aluminijske kotače motornih vozila za motocikle tarifnog broja 8711 i za prikolice tarifnog broj 8716 koji se u načelu razvrstavaju prema tarifnim brojevima 8711 i 8716.
(32)
U pogledu kotača za prikolice, tijekom ispitnog postupka tvrdilo se da bi se osim oznaka KN navedenih u Obavijesti o pokretanju postupka za uvoz u Uniju mogla koristiti još jedna oznaka koja, između ostalog, obuhvaća kotače za prikolice (oznaka KN 8716 90 90) kako bi se izbjegle mjere na dotičnom proizvodu (iako se čini da se oznaka trenutačno u praksi ne koristi u te svrhe).
(33)
Predloženo je da ovaj ispitni postupak obuhvati i aluminijske kotače obuhvaćene oznakom KN 8716 90 90.
(34)
Službe Komisije su o mogućem uključenju druge oznake KN u postupak obavijestile sve zainteresirane strane putem obavijesti koja je dio dokumentacije otvorene za savjetovanje zainteresiranih strana.
(35)
No, kako je gore navedeno, aluminijski kotači koji su istinski namijenjeni za prikolice i obuhvaćeni oznakom KN 8716 90 90, nisu obuhvaćeni Obaviješću o pokretanju postupka. Dakle, ne može se isključiti da se neki subjekti koji proizvode takve kotače ili trguju njima nisu javili u ovom ispitnom postupku jer su očekivali da takav uvoz neće biti obuhvaćen te nisu bili svjesni gore navedene napomene. Pod tim okolnostima nije prikladno obuhvatiti takve kotače u ovaj postupak. S druge strane, s obzirom na to da se čini da postoji iznimno visok rizik od izbjegavanja mjera s korištenjem gore navedene oznake KN, primjereno je uvesti oznaku TARIC pomoću koje se razvoj razine uvoza kotača može precizno pratiti prema toj oznaci. Na temelju članka 14. stavka 3. Osnovne uredbe, u izvršni dio ove Uredbe uključuje se odgovarajuća odredba.
4. TRETMAN TRŽIŠNOGA GOSPODARSTVA (MET) - INDIVIDUALNI TRETMAN (IT) I ANALOGNA ZEMLJA
4.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(36)
Svi proizvođači izvoznici u uzorku osporili su privremene nalaze kako je određeno uvodnim izjavama 26. do 53. Privremene uredbe.
(37)
Prvo je potrebno naglasiti da u NRK-u primarni aluminij čini više od 50 % troška proizvodnje aluminijskih kotača. Tri od četiri trgovačka društva u uzorku tvrdila su da bi odluka za odbijanje MET-a trebala biti pojedinačna i prilagođena trgovačkom društvu dok je u ovom slučaju Komisija, time što je utvrdila da postoji upletanje države u odluke vezane uz nabavu osnove sirovine (aluminija), kako je navedeno u uvodnim izjavama 30. do 37. Privremene uredbe, odbila MET općenito na području zemlje. Taj se argument ne može prihvatiti jer je Komisija provela analizu pojedinačno za svakog proizvođača u uzorku. Istina je da je Komisija donijela isti zaključak o sva četiri proizvođača, ali razlog tomu je činjenica što postoji upletanje države u postupku donošenja odluke kod svakog od njih kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 30. do 37. Privremene uredbe. Komisija ne bi došla do istog zaključka za svako trgovačko društvo koje posluje u NRK-u koje pokaže da nabavlja veliku većinu aluminijske slitine koju kupuje po cijenama Londonske burze kovina (London Metal Exchange - LME), uz uobičajene mehanizme koje koristi kao i svako trgovačko društvo u sektoru osnovano u ostatku svijeta. Kada bi to bio slučaj, ovom bi se trgovačkom društvu mogao odobriti MET čak i ako je osnovano u NRK-u u slučaju ispunjenja ostalih kriterija.
(38)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuju se zaključci iz navedenih uvodnih izjava i uvodne izjave 48. Privremene uredbe.
(39)
Što se tiče upletanja države u ostale poslovne odluke, ni jedna od tri grupacije navedene u uvodnoj izjavi 38. Privremene uredbe nije pružila dodatne dokaze zbog kojih bi se mogao donijeti neki drugi zaključak. Posebno se tvrdilo da presuda Općeg suda u predmetu Zheijiang Xinan protiv Vijeća (3) predviđa da se „koncept” značajnog upletanja države „ne može izjednačiti sa svakim utjecajem na aktivnosti poduzeća ili na bilo koje upletanje u postupak donošenja odluka, već se treba shvatiti kao radnja koju država poduzima kako bi odluke poduzeća učinila nespojivim s uvjetima tržišnoga gospodarstva”. Uzimajući u obzir tu odluku, izvoznici tvrde da bi je Europske institucije trebale primijeniti i detaljno analizirati jesu li radnje koje je država poduzela dok je upravljala trgovačkim društvom bile nespojive s uvjetima tržišnoga gospodarstva. U tom pogledu treba napomenuti da je na navedenu odluku trenutačno uložena žalba. Dakle, navedena odluka Općeg suda proizvodi pravne učinke tek od datuma odluke o žalbi. U skladu s tim Institucije mogu tvrditi da je upletanje države u ovom predmetu dovoljno da bi zaključile da kriterij 1. nije ispunjen. Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se uvodna izjava 38. Privremene uredbe.
(40)
Ni jedna od dvije grupacije koje, prema zaključcima donesenim u privremenoj fazi, nisu bile u skladu sa zahtjevima iz kriterija 2. nije osporila privremene zaključke. Zato se potvrđuje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 39. i 49. Privremene uredbe, da dvije grupacije u uzorku nisu pripremile financijske izvještaje niti su revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.
(41)
Grupacija Baoding Lizhong tvrdila je da članak 2. stavak 7. točka (c) Osnovne uredbe izričito traži da poremećaji potječu iz prijašnjih sustava netržišnoga gospodarstva; grupacija je tvrdila da s obzirom na to da je navodno uvijek poslovala kao grupacija u privatnom vlasništvu, poremećaji ne mogu biti rezultat „prijašnjeg” sustava netržišnoga gospodarstva jer grupacija nikada nije djelovala kao trgovačko društvo u državnom vlasništvu. Taj se argument ne može prihvatiti. Kako je utvrđeno u ovom predmetu, troškovi proizvodnje i financijska situacija trgovačkih društava mogu podlijegati značajnim poremećajima prenesenim iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva bez obzira na to je li trgovačko društvo djelovalo kao državno trgovačko društvo ili ne.
(42)
Nadalje, grupacije Baoding Lizhong, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd i CITIC Dicastal ponovile su argumente koje su već iznijele prije usvajanja Privremene uredbe te i dalje tvrdile da prednosti koje su društva uživala nisu značajne. No, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 50. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da su poremećaji u financijskoj situaciji grupacija značajni.
(43)
Nadalje, društvo YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd navelo je da porezne olakšice odobrene stranima trgovačkim društvima ne predstavljaju specifičnu subvenciju te da, prema sudskoj praksi WTO-a u pogledu kompenzacijskih mjera teret dokaza posebnosti je na istražnim tijelima (4). U podnesku se društvo YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd također osvrće na članak 4. stavak 5. antisubvencijske Osnovne uredbe (5) u kojoj se navodi da „svako utvrđivanje posebnosti […] treba jasno potkrijepiti na temelju pozitivnih dokaza”. Društvo također spominje članak 4. stavak 2. točku (b) antisubvencijske Osnovne uredbe (objektivni kriteriji ili uvjeti za prihvatljivost subvencije koji ukazuju na posebnost ne postoje) i članak 10. Sporazuma o subvencijama i kompenzacijskim mjerama kojim se definira kompenzacijska pristojba kao „pristojba propisana kako bi se kompenzirala subvencija izravno ili neizravno primijenjena na izradu, proizvodnju ili izvoz robe”. Konačno, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd ukazuje na to da „ako službe Komisije žele ukloniti učinak subvencija koje je pružila kineska Vlada, ispravan bi postupak bio kroz antisubvencijski ispitni postupak”.
(44)
U pogledu tog tumačenja antidampinškog zakonodavstva, treba napomenuti da to nije točno s obzirom na to da se kriteriji iz antisubvencijske Osnovne uredbe ne mogu primijeniti u kontekstu analize MET-a. Osnovna antidampinška uredba predviđa ispitivanje toga jesu li troškovi proizvodnje i financijska situacija poduzeća podložni značajnim poremećajima prenesenim iz prijašnjih sustava netržišnoga gospodarstva te, kako je navedeno gore, treba li radnje koje podrazumijevaju upletanje države u oblikovanje poslovnog okruženja kroz mjere koje su svojstvene netržišnom gospodarstvu smatrati utjecajem države prenesenim iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva.
(45)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 40. do 44. i 50. do 52. Privremene uredbe.
(46)
Izvoznici su ponovili tvrdnje navedene u uvodnim izjavama 46. do 47. Privremene Uredbe da se, prema članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe, utvrđivanje jesu li proizvođači udovoljili kriterijima prema kojima im se odobrava MET mora provesti u roku od tri mjeseca od pokretanja ispitnog postupka, dok je u ovom slučaju utvrđivanje provedeno nakon navedenog roka od tri mjeseca. Da bi potkrijepili svoj argument, izvoznici su citirali odluku Općeg suda u predmetu T-299/05 (6). Izvoznici su posebno naveli da je, do vremena slanja objave o MET-u, Komisija primila sve odgovore na antidampinške upitnike koji su poslani izvoznicima, kao i odgovore na upitnike poslane trgovačkim društvima s poslovnim nastanom u analognoj zemlji te s obzirom na to da su bile u posjedu podataka sadržanih u odgovorima na te upitnika, službe Komisije imale su sve potrebne podatke da bi izračunale dampinšku maržu prema uobičajenoj metodologiji i prema metodologiji analogne zemlje. Izvoznici tada dolaze do zaključka da je u tom slučaju Komisija mogla znati koji bi učinak odluka o MET-u mogla imati u pogledu izračunavanja dampinške marže. Uzimajući u obzir gore navedeno, izvoznici ne isključuju da je odluka o MET-u donesena na temelju učinaka na damping.
(47)
Taj se argument ne može prihvatiti. Prvo, suprotno navedenom, do trenutka slanja objave o MET-u Komisija nije imala sve potrebne podatke za izračunavanje dampinške marže. Naime, u okolnostima ovog predmeta, podaci obuhvaćeni odgovorima na antidampinške upitnike i upitnike poslane trgovačkim društvima s poslovnim nastanom u analognoj zemlji nisu bili niti ispravni niti potpuni te zato Komisija nije mogla u tom trenutku izračunati dampinške marže. Naime, da bi se prikupile informacije i podaci potrebni za precizan izračun dampinških marži, trebalo je provesti posjete radi provjere. Ti su posjeti započeli više od dva tjedna nakon slanja obavijesti o MET-u. Dakle, u nedostatku podataka prikupljenih tijekom posjeta radi provjere, bilo je praktički materijalno nemoguće za Komisiju izvršiti izračunavanje dampinga prije slanja obavijesti o MET-u i donese odluku o MET-u na temelju učinaka na damping.
(48)
Drugo, izvoznici nisu predali dokaze kojima bi pokazali da je odluka u vezi s MET-om mogla biti drukčija da je usvojena unutar vremenskog razdoblja od tri mjeseca.
4.2. Zaključak
(49)
Potvrđuje se nalaz da je svim trgovačkim društvima koja su zatražila MET on trebao biti odbijen, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 53. Privremene uredbe.
4.3. Individualni tretman (IT)
(50)
Obje grupacije u uzorku kojima je privremeno uskraćen IT zbog upletanja države za koje se smatralo da dopušta izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima omoguće različite stope, osporile su privremeni nalaz određen uvodnom izjavom 55. Privremene uredbe. Društvo Baoding Lizhong tvrdi da nema upletanja države te navodi da iz teksta članka 9. stavka 5. točaka (c) i (e) nije dostatno da postoji oblik upletanja države da bi se IT odbio te da izričiti tekst članka 9. stavka 5. dopušta određenu mjeru upletanja države te odobravanje IT-a pod uvjetom da i dalje postoji dostatna neovisnost od države te da upletanje države nije takvo da dopušta izbjegavanje mjera. To bi bio slučaj isključivo ako bi državni dužnosnici bili na većini ključnih funkcija i mogli utjecati na tekuće poslovne odluke.
(51)
Druga je grupacija tvrdila da većina njihovih udjela pripada privatnim osobama i da nema rizika od izbjegavanja mjera jer grupacija isključivo opskrbljuje proizvođače automobila na OEM tržištu te da je za svaki model kotača ugovorom s proizvođačem automobila posebno određena proizvodna lokacija koja se revidira prije kao i tijekom trajanja ugovora.
(52)
U vezi s tvrdnjama društva Baoding Lizhong, preispitan je rizik od izbjegavanja mjera. Uplitanje države uistinu nije takvo da dopušta izbjegavanje mjera. Shodno tome, IT se može odobriti trgovačkom društvu Baoding Lizhong.
(53)
U pogledu društva CITIC Dicastal, riječ je o trgovačkom društvu u vlasništvu države kojim država izravno upravlja (većina njegovih udjela pripada državi). Upletanje države je takvo da dopušta izbjegavanje mjera ako dobije drukčiju stopu pristojbe. Drugim riječima, proizvodnja drugih trgovačkih društava kojima upravlja država može se preusmjeriti kroz društvo CITIC Dicastal. U pogledu drugog argumenta koji je iznijelo društvo CITIC Dicastal, činjenica da opskrbljuje isključivo proizvođače automobila na OEM tržištu ne sprječava ga da u budućnosti opskrbljuje i druge klijente. Dakle, može se zaključiti da društvu CITIC Dicastal treba odbiti IT.
4.4. Analogna zemlja
(54)
Određeni broj zainteresiranih stranaka osporio je izbor Turske kao analogne zemlje. Njihovi se argumenti ne mogu prihvatiti: prvo, zato što su komentari stigli dosta nakon pravnog roka za predaju komentara na izbor analogne zemlje (rok je istekao 24. kolovoza 2009.) te drugo, jer se ne mogu uzeti u obzir sa značajnog stajališta.
(55)
Argumente je moguće sažeti na sljedeći način:
1.
Jedno od trgovačkih društava koja su surađivala u Turskoj (Hayes Lemmerz) povezano je s proizvođačem iz EU-a te su oba trgovačka društva koja su surađivala članovi organizacije EUWA (udruženje koje predstavlja europske proizvođače koje je uložilo pritužbu). To se ne može prihvatiti. Naime, činjenica da je jedno od društava u analognoj zemlji povezano s društvom u EU-u i da su oba društva članovi istog udruženja kao i podnositelji pritužbe ne može se smatrati bitnim kriterijem za isključivanje Turske kao analogne zemlje s obzirom na to da kriterij koji treba uzeti u obzir prilikom analize primjerenosti analogne zemlje treba temeljiti isključivo na činjenicama poput stupnja konkurentnosti na domaćem tržištu analogne zemlje i nepostojanja značajnih razlika u proizvodnom postupku u analognoj zemlji i kod izvoznika iz zemlje s netržišnim gospodarstvom.
2.
Također se tvrdilo da proizvodni postupak u Kini nije usporediv s onim u Turskoj jer kineska trgovačka društva imaju pristup jeftinijim sirovinama. Tu se tvrdnju ne može uzeti u obzir. S druge strane, pristup jeftinijem aluminiju posljedica je poremećaja u cijenama nastalog zbog upletanja države. Kako je gore navedeno, NRK uživa jedinstveni položaj na svijetu u pogledu pristupa najnižim mogućim cijenama za sirovine te se u ostalim zemljama ne može naići na usporedivu situaciju. S druge strane, ispitni je postupak pokazao da je proizvodni postupak u Kini i Turskoj gotovo istovjetan.
3.
Konačno, tvrdilo se da nema dovoljne konkurentnosti na domaćem tržištu s obzirom na to da se domaća proizvodnja uglavnom koristi za izvoz i da postoje ulazne prepreke za uvoz s područja izvan EU-a Te se tvrdnje ne mogu uzeti u obzir. Naime, tržište EU više je od šest puta veće od turskog tržišta i nema prepreka za ulaz te je zato razumno da Turska šalje značajan dio svoje proizvodnje u EU. Štoviše, na domaćem turskom tržištu postoji dovoljno konkurentnosti jer na njemu djeluje barem pet domaćih proizvođača i nema prepreke na uvoz iz EU-a.
(56)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se privremeni zaključak da je Turska prikladna i razumna analogna zemlja kako je određeno uvodnom izjavom 63. Privremene uredbe.
4.5. Damping
4.5.1. Izračun
(57)
Dva su proizvođača izvoznika osporila privremene nalaze kako je određeno uvodnim izjavama 57. do 77. Privremene uredbe. Tvrdili su da bi, prema članku 2. stavku 11. Osnovne antidampinške uredbe, izračunavanje dampinga trebalo temeljiti na „svim izvoznim poslovima u Zajednicu” ili drugim riječima, smatraju da bi prilikom izračuna dampinških marži trebalo uzeti u obzir 100 %-tni udjel poslova. Također se tvrdilo da najskuplji poslovi, posebno kod jednog od trgovačkih društava obuhvaćenih ispitnim postupkom, nisu uzeti u obzir prilikom izračunavanja dampinških marža.
(58)
U pogledu argumenta vezanog uz broj poslova koji se uzimaju u obzir, treba istaknuti da se člankom 2. stavkom 11. Osnovne antidampinške uredbe utvrđuje da se izrada dampinškog izračuna treba temeljiti na „svim izvoznim poslovima u Zajednicu”, ali oni trebaju „podlijegati odgovarajućim odredbama o primjerenoj usporedbi cijena”. To znači da ako nije moguće postići razumno podudaranje za 100 %-tni udjel proizvoda, neće biti moguće uzeti u obzir 100 % izvoznih poslova. To se smatra razumnim pod uvjetom da se izračuni temelje na dovoljno velikom postotku ukupnih izvoznih poslova. U ovom slučaju uzelo se u obzir oko 85 % poslova.
(59)
U pogledu tvrdnje da se najskuplji poslovi nisu uzeli u obzir, izrađen je novi dampinški izračun kako bi ih se uzelo u obzir. Onima koje su se koristili za izračun na privremenoj razini dodaju su dodatne vrste proizvoda. Time je omogućeno da se izračunom obuhvati što je moguće više poslova, čime se osigurava i da je ponderirana prosječna jedinična cijena svih izvoznih poslova po društvu izvozniku što je moguće bliža ponderiranoj prosječnoj jediničnoj cijeni izvoznih poslova (tog trgovačkog društva) koja se koristila za izračun dampinške marže. Na taj se način uzela u obzir vrijednost svih izvoznih poslova, čak i onih najskupljih. Uobičajene vrijednosti za te dodatne vrste proizvoda izračunane su na temelju metodologije objašnjene u uvodnoj izjavi 70. Privremene uredbe. Zahvaljujući tom novom izračunu, dampinške marže smanjile su se posebno u slučaju društva YHI.
(60)
Metodologija koja se pratila za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, izvozne cijene i usporedbu istovjetna je onoj opisanoj u uvodnim izjavama 64. do 75. Privremene uredbe. Jedine promjene u novim izračunima odnose se na povećanje broja poslova koji se uzimaju u obzir te razmatranje da se prosječna cijena izvoznih poslova koji se koriste za izračunavanje dampinga za bilo koje trgovačko društvo ne bi smjela značajno razlikovati od prosječne izvozne cijene svih poslova tog trgovačkog društva.
(61)
Tvrdilo se da analiza Komisije ne uzima u obzir razvoj tečaja, a posebno aprecijaciju američkog dolara prema euru te troškove primarnog aluminija i međunarodnog prijevoza. Ta optužba nije utemeljena jer su službe Komisije, u skladu sa svojim praksama, uključile sve vrste provjerljivih troškova i njihovih analiza tržišta za dotični proizvod tijekom RIP-a.
(62)
Kineski proizvođač YHI tvrdio je da je izračun prilagodba u njegovom izračunavanju dampinga neispravan. Komisija je prihvatila tu tvrdnju i provela novi izračun čime je dobila rezultat dampinške marže od 23,81 %, dakle 2,14 % manje od prethodno izračunane marže.
4.5.2. Konačne dampinške marže
Trgovačko društvo
Konačna dampinška marža
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
44,23 %
Sva ostala trgovačka društva
67,66 %
5. ŠTETA
(63)
Komisija je primila komentare o privremenim nalazima vezanim uz štetu. Neki od tih komentara bili su ponavljani komentari već navedeni u Privremenoj uredbi.
(64)
Argumenti na koje je već odgovoreno u Privremenoj uredbi ne ponavljaju se u ovoj Uredbi.
5.1. Uvoz iz NRK-a
(65)
Stranke su tvrdile da metodologija izračunavanja uvoza nije dovoljno objašnjena. No, te kritike nisu potkrijepljene dokazima.
(66)
Podsjeća se da je u privremenoj fazi metodologija temeljena na pritužbi, ali i unakrsno uspoređena s ostalim izvorima (podacima koje su pružili proizvođači, korisnici i izvoznici koji su surađivali). U pogledu komentara stranaka ti su podaci još jednom analizirani i potvrđuju se privremeni zaključci.
(67)
Podsjeća se da su tri napomene s detaljnim podacima o metodama izračuna proizvodnje, uvoza i prodaje uključene u spis otvoren za savjetovanje zainteresiranih stranaka na dan objave Privremene uredbe.
(68)
S obzirom na to da oznake KN obuhvaćene ovim ispitnim postupkom sadrže druge proizvode osim dotičnog proizvoda, većina komentara odnosila se na metodologiju koju je Komisija koristila da bi iz navedenog obujma izdvojila proizvod koji nije dotični proizvod.
(69)
Oznaka KN 8708 70 50 obuhvaća aluminijske kotače te njihove dijelove i pribor od aluminija. Odgovarajući su podaci izvučeni iz Comexta u tonama bez daljnje prilagodbe u ovoj fazi, s pretpostavkom, kako je navedeno u pritužbi, da su dijelovi i pribor manje važnosti.
(70)
Oznaka KN 8708 70 10 obuhvaća, između ostalog, aluminijske kotače te njihove dijelove i pribor od aluminija. I u tom su slučaju odgovarajući podaci izvučeni iz Comexta u tonama odgovarajuće prilagođeni u skladu s metodologijom opisanom u pritužbi.
(71)
Komentari koje su stranke dostavile u velikoj su mjeri kritiziraju takav pristup, a da pritom ne daju prikladniju ili pouzdaniju alternativu. Kritike se uglavnom odnose na činjenicu da stranke nisu mogle komentirati jer nisu znale koju će metodu Komisija primijeniti. Podsjeća se da je nepovjerljiva verzija pritužbe u kojoj je detaljno navedena metodologija isključivanja dostupna u nepovjerljivom spisu od pokretanja ispitnog postupka. Komisija je unakrsno provjerila podatke iz pritužbe i nije utvrdila ništa što bi moglo umanjiti razumnost odabrane metode. Nadalje, u pogledu činjenice da stranke nisu predložile alternativnu metodu isključivanja, njihovi su komentari smatrani nepotkrijepljenima.
(72)
Druga skupina komentara povezana je s metodom konverzije obujma početno izraženog u tonama u jedinice za dvije oznake KN. Tu je Komisija također slijedila metodu navedenu u pritužbi i naknadno potvrđenu odgovorima iz upitnika koje su dali kineski izvoznici. Ta metodologija ukazuje na to da je prosječna težina po jedinici uvezenoj iz Kine oko 9 kg po kotaču. Jedinična težina proizvoda uvezenih iz ostalih trećih zemalja procijenjena je na oko 10 kg po jedinici u skladu s pritužbom, ali unakrsno pregledana s dostupnim podacima primljenim tijekom ovog ispitnog postupka od različitih stranaka.
(73)
Stranke su nakon privremenih nalaza dostavile zahtjev da se kao prosječna težina koristi 10 umjesto 9 kg jer je to prosječna težina uvezenih OEM kotača. Kako je naznačeno u Privremenoj uredbi, prosječna težina od 9 kg temelji se na podacima koje su pružili proizvođači izvoznici u uzorku. Dakle, zaključuje se da je to najrazumnija metoda konverzije koja odražava prosječnu težinu kineskog uvoza. U svakom slučaju, konverzija na temelju 10 kg za OEM kotače pokazala je da ne bi bilo utjecaja na konačne zaključke.
(74)
Potvrđuju se zaključci doneseni u uvodnim izjavama 86. do 88. Privremene uredbe.
5.1.1. Obujam i cijene uvoza iz NRK-a
(75)
Zaključci izvedeni iz, između ostalog, Eurostatovih podataka navedenih u uvodnim izjavama 86. i 89. Privremene uredbe, potvrđeni su odgovorima proizvođača izvoznika na upitnik. S obzirom na to da podaci proizlaze iz različitih izvora, prirodno je da se trendovi mogu neznatno razlikovati ovisno o segmentu i trgovačkom društvu. U svakom slučaju, potvrdili su niske razine cijena što, u kombinaciji s visokim razinama sniženja cijena i naglim povećanjem obujma uvoza iz NRK-a, naglašava točnost cjelokupnog zaključka u ovom slučaju.
(76)
Podaci i trendovi također su provjereni za OEM i AM segmente koji su razmotreni odvojeno. U uvodnoj izjavi 89. Privremene uredbe pogrešno je navedeno da su cijene za godine od 2006. do 2008. morale biti temeljene na Eurostatovim podacima jer u upitnicima izvoznika nisu pruženi odgovarajući podaci. Izjava se trebala odnositi na podjelu između OEM i AM poslova. Podjela se može utvrditi isključivo na temelju popisa pojedinačnih poslova koje dostave izvoznici.
(77)
U pogledu podataka o AM jediničnim cijenama vidljive su više-manje jednake razine s manjim porastom na kraju razdoblja. Kretale su se od 25 do 34 eura 2006., od 24 do 32 eura u 2007., od 25 do 29 eura u 2008. i od 26 do 36 eura tijekom RIP-a. Zbog povjerljivosti ti su rasponi mijenjani naviše ili naniže za maksimalno 15 %.
Raspon cijena za AM uvoz iz Kine (na temelju izvoznika u uzorku)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006.
25
34
2007.
24
32
2008.
25
29
RIP
26
36
(78)
OEM jedinične cijene uvoza iz NRK-a pokazale su smanjenje od više od 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Dodatne se pojedinosti ne mogu otkriti zbog povjerljivosti, kako je objašnjeno u donjem odjeljku o razini uklanjanja štete.
(79)
Jedna je stranka tvrdila da su se kineske uvozne cijene povećale između 2008. i RIP-a kada je većina pokazatelja štete pretrpjela značajan pad. Uistinu je zabilježen nominalan rast kineskih uvoznih cijena (iako za samo 1,6 %) (7). Ipak treba naglasiti da su se tijekom cijelog razmatranog razdoblja smanjile za 8 %.
(80)
Ukupno gledajući, niske razine cijena potvrđene su u oba segmenta, što u kombinaciji s visokim razinama sniženja cijena i naglim povećanjem uvoza iz NRK-a potvrđuje zaključke u ovom slučaju.
5.2. Zasebna analiza štete za OEM i AM segmente
(81)
Jedan od glavnih primljenih komentara nakon uvođenja privremenih mjera bio je da je trebalo provesti zasebnu analizu svih pokazatelja štete za OEM i AM segment.
(82)
Jedna je stranka u tom pogledu navela Uredbu Komisije (EZ) br. 1888/2006 (8) te Uredbu Vijeća (EZ) br. 682/2007 (9) koje se odnose na uvoz kukuruza šećerca podrijetlom iz Tajlanda, tvrdeći da je takva analiza specifična za segment provedena ondje. Stranka je nadalje tvrdila da je time što nije slijedila slučaj kukuruza šećerca Komisija kršila zahtjeve WTO-a.
(83)
U slučaju kukuruza šećerca uputilo se na odredbe WTO-a u kojima prema Žalbenom tijelu „kada istražna tijela poduzmu ispitivanje jednog dijela domaće industrije, trebala bi, u načelu, ispitati na sličan način sve ostale dijelove koji tvore tu industriju, kao i ispitati cijelu industriju” (10). Taj predmet jasno pokazuje da je pristup koji se slijedio u ovom predmetu u skladu s praksama Institucije do sada i sukladan Antidampinškom sporazumu WTO-a (11). Analiza segmenata je moguća, ali uz nju je potrebna i analiza cijele industrije.
(84)
Podsjeća se da su u ovom postupku u privremenoj fazi dva segmenta zajednički uzeta u obzir, no neki su pokazatelji analizirani odvojeno kod OEM i AM kotača (sniženja cijena, potrošnja, tržišni udjeli). U pogledu komentara koje su stranke predale, Komisija je provela daljnju analizu i neki su dodatni pokazatelji analizirani na razini segmenta (pogledati dolje). Kako je prikazano niže, analiza je potvrdila da trendovi za razmatrani dotični proizvod kao cjelinu općenito odgovaraju onima za OEM i AM segmente kada ih se razmatra odvojeno.
5.2.1. Potrošnja
(85)
U donjoj je tablici prikazan razvoj potrošnje aluminijskih kotača za motorna vozila u Uniji u segmentima OEM i AM razmatranima odvojeno. Detaljniji podaci o podjeli između OEM i AM uvoza nalaze se u gornjem odjeljku o uvozu. Podaci o podjeli temeljeni su na raznim izvorima podataka koje su pružili proizvođači iz EU-a, korisnici i proizvođači izvoznici koji su surađivali u dotičnoj zemlji.
Jedinice u tisućama
2006.
2007.
2008.
RIP
Ukupna potrošnja Unije
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks: 2006.=100
100
107
99
84
Potrošnja OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Indeks: 2006.=100
100
101
97
80
Potrošnja AM
15 033
18 432
16 237
14 592
Indeks: 2006.=100
100
123
108
97
(86)
Ukupna potrošnja u Uniji u razmatranom razdoblju smanjila se za 16 %, s 58,6 milijuna jedinica na 49,5 milijuna jedinica. Isti se trend mogao uočiti u oba segmenta. Potrošnja OEM kotača smanjila se za 20 % s 43,5 milijuna jedinica na 34,9 milijuna jedinica, pri čemu se potrošnja AM kotača smanjila za 3 % s 15 na 14,5 milijuna jedinica.
5.2.2. Uvoz iz NRK-a i tržišni udjeli za OEM i AM segmente
(87)
Mnogi su se komentari odnosili na zaključke Komisije u pogledu veličine OEM i AM segmenata na tržištu aluminijskih kotača EU-a, a posebno na tržišni udjel uvoza. Stranke su posebno tvrdile da je Komisija pogrešno izračunala tržišni udjel za OEM uvoze. Nakon tih komentara proveden je daljnji ispitni postupak u pogledu tržišnog udjela uvezenih OEM i AM kotača. Podsjeća se da su u Privremenoj uredbi navedeni tržišni udjeli OEM i AM uvoza iz NRK-a. Ti su tržišni udjeli navedeni na temelju podataka iz spisa u privremenoj fazi i to temeljeno na podacima prikupljenim od proizvođača iz EU-a, izvoznika kao i proizvođača automobila. Na temelju toga utvrđeno je da tržišni udjel OEM uvoza čini oko 3 % (konzervativni izračun), ali mogao bi dosegnuti i do 6 %.
(88)
U pogledu kritika koje su izrazile zainteresirane stranke, svi su podaci ponovno provjereni i tom su provjerom potvrđeni privremeni nalazi. Detaljno objašnjenje svih koraka ispitnog postupka i svih izvora podataka koji su korišteni za utvrđivanje udjela oba segmenta u uvozu ne samo iz dotične zemlje, veći i iz ostalih trećih zemalja uključeno je u napomenu u spisu otvorenom za savjetovanje zainteresiranim strankama. Ta napomena pokazuje razne izvore koji su se koristili za prikupljanje odgovarajućih podataka.
(89)
Osim toga, kao odgovor na komentare stranaka o tome da je tržišni udjel od 3 % malen, treba naglasiti da se čak ni tržišni udjel od 3 % ne može smatrati malenim na cjenovno osjetljivom tržištu o kakvom je riječ u ovom slučaju. To je posebno točno u pogledu pada cijena opisanog niže u uvodnoj izjavi 116. Nadalje, uočeno je i značajno povećanje obujma i tržišnog udjela uvoza iz NRK-a.
Obujam uvoza u tisućama jedinica OEM
2006.
2007.
2008.
RIP
NRK
455
476
508
1 183
Indeks: 2006.=100
100
105
112
260
Tržišni udjel (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Obujam uvoza u tisućama jedinica AM
2006.
2007.
2008.
RIP
NRK
3 247
4 667
5 301
4 954
Indeks: 2006.=100
100
144
163
153
Tržišni udjel (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Sniženje cijena
(90)
Podsjeća se da se u privremenoj fazi sniženje cijena izračunalo za dotični proizvod kao cjelinu kao i za oba segmenta odvojeno. Podjela je temeljena na popisu pojedinačnih poslova koje su pružili proizvođači iz EU-a i izvoznici u uzorku utvrđivanjem prodaje proizvođačima automobila.
(91)
Rasponi smanjenja cijena objavljeni u uvodnim izjavama 95 i 98. Privremene uredbe izračunani su najviše zbog promjena u izračunima dampinga (vidjeti iznad). Također su pročišćeni s obzirom na primijenjenu carinsku tarifu. Naime, u privremenoj fazi primijenjena je carinska stopa od 4,5 %. Taj se pristup slijedio u konačnoj fazi izračuna općeg sniženja cijena (za oba segmenta). Razlog je činjenica da nije prijavljen sav OEM uvoz pod oznakom KN povezan s nižom stopom pristojbe od 3 %.
(92)
Neke su stranke ponovile svoje komentare da se razina sniženja cijena treba izračunati samo u odnosu na komponentu dodane vrijednosti cijene (isključujući trošak aluminija). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 96. Privremene uredbe, korištenje takve metodologije povećalo bi razinu sniženja cijena. S obzirom na to da je razina sniženja cijena utvrđena uz upućivanje na punu cijenu (kao postotak) već bila znatna, tu se metodu nije dodatno istraživalo.
(93)
Sniženje cijena izračunato za dotični proizvod kao cjelinu u rasponu je od 20 % do 38 %. Sniženje cijena ostaje značajno za oba segmenta (između 15 % i 29 % za OEM i 49 % i 63 % za AM).
6. STANJE INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Definicija industrije Unije te makro i mikro pokazatelji štete
(94)
Jedna je stranka tvrdila da je Komisija primijenila neispravnu definiciju industrije Unije i proizvodnje u Uniji te da je procjena štete morala biti temeljena na podacima isključivo povezanim s podnositeljima pritužbe i podupirateljima pritužbe, a ne na temelju cijele proizvodnje Unije.
(95)
Industrija Unije definirana je kako je predviđeno člankom 4. stavkom 1. Osnovne uredbe. Procjena situacije cijele proizvodnje Unije u skladu je s Osnovnom uredbom. Argument da je procjena štete temeljena na neispravnoj definiciji industrije Unije mora se odbaciti. Posljedično, svi argumenti vezani uz razvoj trendova pokazatelja štete u kojima su kao temelj korišteni podaci proizvođača u uzorku i onih koji su surađivali morali su biti odbačeni
(96)
Još jedan općenitiji komentar odnosio se na to da su nepovjerljive verzije upitnika i miniupitnika za proizvođače bile manjkave. Komisija je detaljno ispitala te komentare i zatražila poboljšane nepovjerljive verzije gdje je to bilo opravdano. Uključene su u spis otvoren za savjetovanje zainteresiranim strankama čime se u potpunosti omogućila odgovarajuća obrana prava.
(97)
Neke su stranke tvrdile da je neke proizvođače iz EU-a trebalo isključiti zbog toga što nisu pružili pune podatke o svojim aktivnostima. Stranke su nadalje tvrdile da bi to isključivanje utjecalo na položaj. No, te tvrdnje nisu potkrijepljene činjenicama s obzirom na to da su dotični proizvođači iz EU-a uistinu pružili sve odgovarajuće podatke. Dakle, treba ih odbaciti.
(98)
Jedan uvoznik također je tvrdio da ga je trebalo razvrstati među proizvođače iz EU-a zbog toga što je prenio veći dio proizvodnog postupka u dotičnu zemlju, dok je velik broj drugih aktivnosti proveden u EU-u (npr. dizajn). To je trgovačko društvo prenijelo proizvodni proces dok je u Uniji zadržalo neke aktivnosti npr. ispitivanje kotača. S obzirom na to da se proizvodni proces odvija u dotičnoj zemlji, taj se uvoznik ne može smatrati proizvođačem u EU-u u antidampinškom postupku. U svjetlu gore navedenog, tvrdnja se odbacuje.
(99)
Neke su stranke provele analizu pokazatelja štete na temelju trgovačkog društva. Takav pristup treba odbaciti, jer se analiza štete provodi za industriju EU-a kao cjelinu.
6.2. Makroekonomski pokazatelji
6.2.1. Prodaja i tržišni udjel
(100)
Nakon objave Privremene uredbe, stranke su zatražile podatke s podjelom između OEM i AM segmenata. U donjoj tablici prikazani su podaci o prodaji i tržišnom udjelu s podjelom između OEM i AM segmenata:
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam prodaje u cijeloj industriji OEM kotača Unije u tisućama jedinica
36 820
36 240
34 932
28 719
Indeks: 2006.=100
100
98
95
78
Obujam prodaje u cijeloj industriji AM kotača Unije u tisućama jedinica
8 626
10 443
7 962
7 075
Indeks: 2006.=100
100
121
92
82
Tržišni udjel OEM kotača (%) (udjel proizvođača u EU-u u ukupnoj potrošnji OEM kotača)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Indeks: 2006.=100
100
97
98
97
Tržišni udjel AM kotača (%) (udjel proizvođača u EU-u u ukupnoj potrošnji AM kotača)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Indeks: 2006.=100
100
99
85
84
(101)
Za utvrđivanje podjele korišteni su različiti izvori podataka, a najviše podaci koje su pružili proizvođači iz EU-a tijekom ispitnog postupka, podaci iz pritužbe te podaci prikupljeni u fazi prije prikupljanja postupka.
(102)
Gornja tablica pokazuje silazni trend u pogledu prodaje i udjela na tržištu za OEM i AM segment.
6.2.2. Stanje u pogledu ugovora
(103)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 112. Privremene uredbe, Komisija je nastavila razmatrati javna nadmetanja tijekom RIP-a koja će se izvršavati poslije. Podaci iz spisa nadopunjeni su novim podacima primljenima od proizvođača kotača i automobila iz EU-a. Ti su podaci potvrdili redove veličina nabave i trendove u pogledu tržišnih udjela europskih i kineskih dobavljača. Podupiru se argumentima koje su dostavili proizvođači automobila prema kojima se udjel kineskog uvoza povećao zbog pojačane konkurentnosti i kvalitete te poboljšanih mogućnosti proizvodnih postupaka.
6.3. Mikroekonomski pokazatelji
6.3.1. Troškovi proizvodnje
(104)
Jedna je stranka tvrdila da podaci o profitabilnosti iz uvodne izjave 117. Privremene uredbe nisu bili u skladu s podacima o prodaji i trošku proizvodnje u uvodnim izjavama 89. i 122. Privremene uredbe. Razlog je administrativna pogreška u izračunu troška proizvodnje koja je dovela do korištenja pogrešnog skupa podataka. Ta je pogreška ispravljena i brojke s troškom proizvodnje prikazane su u donjoj tablici.
U eurima
2006.
2007.
2008.
RIP
Prosječni trošak proizvodnje (po jedinici)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Ispravak nije utjecao na trend utvrđen u privremenoj fazi. Prosječan trošak proizvodnje ostao je stabilan u razmatranom razdoblju.
6.3.2. Profitabilnost
(106)
Kao odgovor na zahtjeve stranaka za pružanje podataka s podjelom između OEM i AM segmenta, profitabilnost je izračunata odvojeno za OEM i AM segmente. Potvrđeni su trendovi i redovi veličina.
U %
2006.
2007.
2008.
RIP
Ukupna profitabilnost
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Profitabilnost OEM segmenta
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Profitabilnost AM segmenta
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, postoji utjecaj na profitabilnost u OEM i AM segmentima. Pala je za 8,8 postotnih bodova u razmatranom razdoblju u OEM segmentu i 7,6 postotnih bodova u AM segmentu. Posljedično, redovi veličina i trendovi za OEM i AM segmente kada ih se razmotri odvojeno podudaraju se s onima za dotični proizvod razmatran kao cjelina (pad za 8,7 postotnih bodova).
6.3.3. Povrat ulaganja
(108)
Stranke su ukazale na moguće netočnosti u izračunu povrata ulaganja. Navedene brojke uzimaju u obzir sve stavke od kojih se sastoji povrat ulaganja, uključujući amortizaciju. Tvrdnje se zato odbacuju.
6.4. Zaključak o šteti
(109)
Potvrđuju se zaključci o šteti određeni uvodnim izjavama 80. do 123. Privremene uredbe. Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu što se najviše odrazilo na smanjenje profitabilnosti. Neki pokazatelji štete odvojeno su analizirani za OEM i AM segmente. Trendovi i redovi veličina razvoja tih pokazatelja odgovaraju onima utvrđenim za cijeli dotični proizvod.
7. UZROČNOST
7.1. Utjecaj uvoza iz NRK-a
(110)
Neke su stranke tvrdile da je pad u proizvodnji i prodaji industrije Unije rezultat smanjene potrošnje (koja je isto navodno bila okidač za smanjenje kapaciteta). Privremena uredba uistinu nije osporavala da se potrošnja na tržištu Unije smanjuje. Iako je moguće da su čimbenici koji ne uključuju dampinški uvoz iz NRK-a (ekonomska kriza i uvoz iz Turske) pridonijeli šteti koju je pretrpjela industrija EU-a, utjecaj tih ostalih čimbenika nije takav da bi se mogla prekinuti uzročno-posljedična veza kako je navedeno u uvodnim izjavama 136. do 152. Privremene uredbe. U svakom slučaju, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 126. i dalje Privremene uredbe vidljiva je veza između značajnog rasta obujma kineskog uvoza po niskim cijenama i štete uočene u industriji Unije. Nadalje, kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 103. Privremene uredbe i suprotno tvrdnjama stranka, kapacitet je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja (najviše između 2006. i 2008., sa smanjenjem od 4 % između 2008. i RIP-a).
(111)
Neke su se stranke pozvale na izjave koje su objavili proizvođači iz Unije na svojim internetskim stranicama i na činjenicu da dampinški uvoz iz NRK-a nije naveden kao jedan od uzrok štete. Bez obzira na bilo kakve javne izjave proizvođača iz Unije (koje ni u kojem slučaju ne isključuju uvoz iz Kine kao mogući uzrok štete), podaci iz spisa jasno ukazuju na postojanje uzročno-posljedične veze između štete koju je industrija Unije pretrpjela i dampinškog uvoza iz NRK-a.
(112)
Neke su stranke tvrdile da je gubitak profitabilnosti uzrokovan smanjenim obujmom proizvodnje. Stoga proizvođači nisu mogli amortizirati fiksne troškove preko manjeg broja proizvedenih kotača. No, pad u proizvodnji uzrokovan je gubitkom tržišnog udjela zbog proboja uvoza od kineskih uvoznika.
(113)
Neke su stranke tvrdile da uvoz iz NRK-a nije mogao biti uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije, jer je 2007. godine došlo do pada profitabilnosti unatoč stabilnim cijenama i prodaji. Podsjeća se da je između 2006. i 2007. došlo do povećanja tržišnog udjela uvoza iz NRK-a te povećanja obujma od 40 %. Na temelju toga tvrdnja je odbačena.
(114)
Potvrđuju se zaključci određeni uvodnim izjavama 126. do 130. Privremene uredbe.
7.2. Učinci ostalih čimbenika
7.2.1. Podjela na segmente
(115)
Stranke su ponovile svoje tvrdnje da šteta po industriju Unije, koja usmjerava većinu svoje prodaje prema OEM segmentu nije mogla biti uzrokovana kineskim uvozom koji je pretežno usmjeren prema AM segmentu i ima ograničenu prisutnost na OEM segmentu. Podsjeća se da je na te komentare već odgovoreno u Privremenoj uredbi, uvodnim izjavama 131. do 135.
(116)
Nakon uvođenja privremenih mjera neke su se stranke pozvale na uvodnu izjavu 133. Privremene uredbe u kojoj je navedeno da „postoje pokazatelji da proizvođači automobila koriste kineske cijene da bi snizili cijene u industriji EU-a”. Te su stranke tvrdile da Institucije ne mogu temeljiti svoje nalaze na naznakama, već samo na pozitivnim dokazima. Stranke su nadalje naznačile da u spisu otvorenom za savjetovanje zainteresiranim strankama nema podataka koji bi pružili dokaza za takve tvrdnje.
(117)
Na početku treba istaknuti da postoji velika komercijalna osjetljivost te vrste podataka. Osim podataka kojima je raspolagala Komisija, stranke su dostavile daljnje podatke. Dodatni podaci potvrdili su zaključke o postojanju jasnog pritiska na snižavanje cijene temeljene na dokazima na raspolaganju Komisiji u privremenoj fazi. Komisija je dodatno nadopunila spis u vezi s pritiskom na cijene. Proizvođači iz Unije dostavili su detaljni podnesak. Taj je podnesak Komisiji dao dodatni uvid u pojedinosti postupka nadmetanja i potvrdio zaključke vezane uz pritisak na snižavanje cijena i korištenja kineskih ponuda kao mjerila izvršavanje tog pritiska. U nekim je slučajevima uistinu ciljna cijena koju su proizvođači automobila postavili (koja predstavlja početnu točku pregovora) već postavljena ispod troškova proizvođača iz Unije te je zato bila neodrživa od početka. U nekim su slučajevima čak i ponude ispod te razine bile neuspješne.
(118)
Prema podacima dostupnim Komisiji, neki proizvođači samo naznače svojim ponuditeljima da bi trebali sniziti cijene u skladu s kineskim ponudama, drugi koriste ponude od trgovačkih društava koja nisu sudjelovala na javnim nadmetanjima, neki drugi pak ni ne ograničavaju javna nadmetanja i bilo tko se može natjecati (čak i oni koji nikada ne bi udovoljili zahtjevima).
(119)
Proizvođači automobila tvrdili su da cijena nije odlučujući čimbenik u njihovim odlukama o izvoru nabave. Podaci u spisu uistinu ukazuju na to da postoje i druga razmatranja, no cijena ima prevladavajuću ulogu.
(120)
Potvrđuju se zaključci određeni uvodnim izjavama 131. do 135. Privremene uredbe.
7.2.2. Utjecaj uvoza iz Turske
(121)
Stranke su tvrdile da je Komisija podcijenila utjecaj turskog uvoza kao uzroka štete koju je pretrpjela industrija Unije. Podsjeća se da je Privremena uredba u uvodnim izjavama 136. do 137., prepoznala da je moguće da su niže cijene turskog uvoza imale negativan utjecaj na situaciju u industriji Unije, ali ne u tolikoj mjeri da bi prekinule uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(122)
Učinak uvoza iz Turske također je razmotren po segmentima. Utvrđeno je da su ¾ uvoza iz Turske činili OEM kotači. Potvrđeno je da su trendovi i red veličina utvrđeni za OEM i AM segmente razmatrane zajedno odgovarali onima razmatranim za oba segmenta odvojeno. Prema podacima u spisu (koje su pružile razne stranke koje su surađivale) AM cijene turskog uvoza smanjile su se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene OEM uvoza iz Turske ostale su razmjerno stabilne.
(123)
Stranke su istaknule da su se cijene uvoza iz Turske značajno smanjile između 2008. i RIP-a. No, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 137. Privremene uredbe, razlika u cijenama i dalje je osjetno niža nego ona između kineskih uvoznih cijena i cijena proizvođača iz EU-a.
(124)
U pogledu komentara jedne stranke da je Tursku trebalo uključiti u pritužbu (pogledati gornju uvodnu izjavu 9. i dalje), treba napomenuti da se neuključivanjem Turske ne prekida uzročno-posljedična veza između kineskog izvoza dotičnog proizvoda i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(125)
Na temelju navedenog, odbijaju se tvrdnje koje su navele stranke. U svjetlu gore navedenog i u izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 136. do 137. Privremene uredbe.
7.2.3. Utjecaj uvoza iz ostalih zemalja
(126)
Neke su strane tvrdile da se između 2006. i 2008. godine povećao tržišni udjel uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a. Potrebno je napomenuti da je udjel uvoza iz trećih zemalja ostao stabilan s manjim izmjenama u rasponu od 1 %. Tu je tvrdnju stoga potrebno odbiti.
(127)
Neke su zemlje navele da uvoz iz Južne Afrike doprinosi šteti koju je industrija Unije pretrpjela zbog njegova obujma i/ili cijena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe, tržišni udjel uvoza iz Južne Afrike, čak i ako se povećao u pogledu obujma, stabilan je od 2007. (na razini od 1,4 % s povećanjem od 0,6 % između 2006. i 2007.). Komisija je primila podatke da je većina tog uvoza namijenjena OEM tržištu. U vezi s cijenama OEM uvoza iz Južne Afrike, Komisija je primila proturječne podatke. Na temelju Eurostatovih podataka, moguće je zaključiti da su se povećali s 43 na 51 euro. Ti podaci bi također bili u s skladu s podacima koje je pružio jedan proizvođač iz EU-a. Dakle, odbacuje se tvrdnja vezana uz utjecaj uvoza iz Južne Afrike.
(128)
Potvrđuju se zaključci Privremene uredbe u uvodnim izjavama 136. do 138. u pogledu uvoza iz trećih zemalja, ako ih se uzme u obzir zajedno ili zasebno.
7.2.4. Utjecaj gospodarske krize
(129)
Stranke su ponovile svoje argumente o utjecaju financijske krize. Na njihove komentare, najviše u vezi s padom u proizvodnji automobila, odgovoreno je u Privremenoj uredbi.
(130)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 142. Privremene uredbe, silazni trend započeo je puno prije gospodarske krize i odvijao se usporedno s probojem na tržište uvoza iz NRK-a.
(131)
Potvrđuju se zaključci određeni uvodnim izjavama 139. do 144. Privremene uredbe.
7.2.5. Tržišno natjecanje proizvođača u Uniji i koncentracija na tržištu EU-a
(132)
Stranke su tvrdile da je struktura industrije Unije doprinijela šteti koju je pretrpjela industrija Unije. No, kako je navedeno u uvodnim izjavama 146. i 147. Privremene uredbe, podaci prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazuju da je utjecaj na veća i manja trgovačka društva bio sličan.
7.2.6. Upravljačke odluke proizvođača iz Unije
(133)
Neke su stranke tvrdile da razlozi štete leže u pogrešnim upravljačkim odlukama proizvođača iz Unije. Ti su se komentari odnosili na proizvođače navedene u uvodnoj izjavi 124. Privremene uredbe koji su ili zatvoreni ili u stečajnom postupku. Podsjeća se da je Privremena uredba spomenula 30 trgovačkih društava dok se komentari stranaka odnose samo na 4. Ti komentari općenito nisu potkrijepljeni dokazima. U svakom slučaju, podaci u spisu jasno su pokazali uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i uvoza iz NRK-a. Taj se zaključak podupire činjenicom da bez obzira na zatvaranja, tržišni udjel preostalih trgovačkih društava nije porastao.
7.2.7. Uvoz iz trećih zemalja od strane EU industrije
(134)
Neke su stranke tvrdile da je jedan proizvođač iz EU-a nudio jeftinije kotače iz trećih zemalja, čime je doprinio šteti koju je pretrpjela industrija EU-a. Ti navodi, pak nisu potvrđeni dokazima. Prije svega nije bilo jasno je li taj uvoz mogao utjecati na značajne količine. Stoga se tvrdnja morala odbaciti.
7.2.8. Cijene aluminija i ugovori o nabavi robe industrije Unije
(135)
Tvrdilo se da je prosječni trošak proizvodnje ostao stabilan unatoč promjenama u cijenama aluminija. Stranke su tvrdile su proizvođači iz Unije pretrpjeli štetu zahvaljujući činjenici da su sklapali dugoročne ugovore za nabavu aluminija koji nisu dozvoljavali prilagodbu cijene u skladu s LME cijenama u padu. Podaci u spisu koje su predali proizvođači iz Unije koji su surađivali bili su u proturječnosti s tim tvrdnjama. Stoga ih se trebalo odbaciti.
7.2.9. Fluktuacije deviznog tečaja
(136)
Također se tvrdilo da je vjerojatno da će se šteta nanesena proizvođačima iz Unije smanjiti kao rezultat aprecijacije juana prema euru. Fluktuacija u valuti bi povećala cijene dampinškog uvoza kojima se trguje u eurima čime bi se smanjila razlika u cijeni između dampinškog uvoza i cijena proizvođača iz Unije.
(137)
U tom kontekstu treba napomenuti da ispitni postupak mora utvrditi je li dampinški uvoz (u smislu cijena i obujma) prouzročio (ili je bilo vjerojatno da će prouzročiti) materijalnu štetu industriji Unije ili je takva materijalna šteta bila posljedica drugih čimbenika. U vezi s tim, članak 3. stavak 6. Osnovne uredbe navodi da je potrebno pokazati da razina cijene dampinškog uvoza uzrokuje štetu. Ta odredba stoga upućuje samo na razliku među razinama cijene i ne sadrži zahtjev za analizu čimbenika koji utječu na razinu tih cijena.
(138)
Vjerojatan učinak dampinškog uvoza na cijene industrije Unije zapravo se ispituje utvrđivanjem snižavanja, pada i suzbijanja cijena. U tu svrhu, cijene dampinškog izvoza i prodajne cijene industrije Unije uspoređuju se, a cijene izvoza koje su korištene za izračun štete možda u nekim slučajevima treba pretvoriti u drugu valutu kako bi se dobila usporediva osnova. Posljedično, korištenje deviznih tečajeva u ovom kontekstu samo osigurava da je razlika u cijenama utvrđena na usporedivoj osnovi. Iz toga postaje očito da devizni tečaj načelno ne može biti čimbenik štete.
(139)
Gore navedeno potvrđuje i tekst članka 3. stavka 7. Osnovne uredbe, koji upućuje na poznate čimbenike osim dampinškog uvoza. Popis ostalih poznatih čimbenika u tom članku ne upućuje ni na kakav čimbenik koji utječe na razinu cijene dampinškog uvoza.
(140)
No, u slučaju da se taj čimbenik uzeo u obzir, s obzirom na vjerojatni pritisak na cijene potrošača u kontekstu pada tržišta, nije vjerojatno da bi uvoznici koji kupuju iz dotične zemlje mogli povećati cijene u maloprodaji kao rezultat aprecijacije juana. Nadalje, devizne tečajeve kao takve vrlo je teško predvidjeti. Konačno, aprecijacija juana prema euru uočena je nakon RIP-a. Svi ti elementi onemogućavaju zaključak da će fluktuacije u valuti imati učinak povećanja cijena dampinškog uvoza iz dotične zemlje.
(141)
U pogledu gore navedenog, nije moguće zaključiti da razvoj deviznog tečaja može biti još jedan čimbenik koji uzrokuje štetu.
7.2.10. Povećana potražnja za čeličnim kotačima
(142)
Neke su stranke tvrdile da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica činjenice da su se u vremenima gospodarske krize potrošači okrenuli jeftinijim čeličnim kotačima ili manjim automobilima koji se, navodno, češće opremaju čeličnim kotačima. Navodno je taj argument potkrijepljen činjenicom da su programi potpore koje su uvele razne europske zemlje poticali prodaju manjih automobila. S druge strane, ostale su stranke tvrdile da, iako su programi potpore možda poticali prodaju manjih automobila, ti su automobili bili bolje opremljeni i na njih su se ugrađivali aluminijski kotači.
(143)
Na temelju dostupnih podataka provedena je dodatna analiza s obzirom na to da nema opće statistike vezane uz čelične kotače. Podaci o razini potrošnje čeličnih kotača mogu se dobiti usporedbom podataka o proizvodnji automobila u EU-u (uvodna izjava 141. Privremene uredbe) i potrošnji OEM kotača (vidjeti gornju uvodnu izjavu 85.).
2006.
2007.
2008.
RIP
Proizvodnja automobila u EU-u (u tisućama jedinica)
16 198
17 103
15 947
13 443
Količina kotača koja se koristi u proizvodnji automobila (proizvodnja*4,5 kotača)
72 891
76 963
71 761
60 493
Potrošnja OEM aluminijskih kotača u EU-u (u tisućama jedinica)
43 573
44 009
42 076
34 915
Potrošnja čeličnih kotača u EU-u (u tisućama jedinica)
29 318
32 954
29 685
25 578
Udjel OEM aluminijskih kotača
59 %
57 %
58 %
57 %
Udjel čeličnih kotača
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tablica pokazuje da se potrošnja čeličnih kotača smanjila za 12 % između 2008. i RIP-a. Udjel aluminijskih kotača u proizvodnji novih automobila smanjio se za 1 postotni bod između 2008. i RIP-a (razdoblje utjecaja gospodarske krize). Udjel čeličnih kotača u proizvodnji novih automobila u EU-u povećao se za 1 postotni bod u istom razdoblju.
(145)
Moguće je zaključiti da je udjel aluminijskih i čeličnih kotača u proizvodnji novih automobila ostao stabilan. Osim toga, trendovi potrošnje i proizvodnje aluminijskih kotača također ne podržavaju gornji argument. Dakle, trebalo ga se odbaciti.
7.3. Zaključak o uzročnosti
(146)
Nijedan od argumenata koji su predale zainteresirane stranke nije pokazao da je utjecaj drugih čimbenika osim dampinškog uvoza iz NRK-a bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene štete. Potvrđuju se zaključci o uzročnosti iz Privremene uredbe.
8. INTERES UNIJE
(147)
U pogledu komentara stranaka, Komisija je provela dodatnu analizu svih argumenata koji se odnose na interes Unije. Sva su pitanja ispitana i zaključci Privremene uredbe potvrđeni.
8.1. Interes uvoznika
(148)
Kako je objavljeno u uvodnoj izjavi 160. Privremene uredbe, Komisija je dalje ispitivala utjecaj pristojba na trgovačka društva koja uvoze i preprodaju vlastite marke aluminijskih kotača, čiju su proizvodnju prebacili u NRK. Utvrđeno je da iako bi utjecaj pristojba na takvo trgovačko društvo vjerojatno bio veći nego na druge vrste uvoznika, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 159. do 160. Privremene uredbe, i dalje ne bi bio nerazmjeran u pogledu globalnih učinaka na cijelu industriju Unije.
(149)
Na temelju podataka o cijenama koje je za RIP pružio jedan od uvoznika (naručitelj) koji je surađivao, utvrđeno je da su marže koje takva trgovačka društva postižu dovoljne da preuzmu učinke pristojba. Marže koje je to trgovačko društvo postizalo više su od predloženih pristojba.
8.2. Interes korisnikâ
(150)
Nakon uvođenja privremenih mjera, stranke su ponovile opće komentare o visokom utjecaju mjera na cijene bez pružanja dokaza kojima bi se te tvrdnje potkrijepile. Podsjeća se da je analiza utjecaja na cijene temeljena na podacima koje su pružili proizvođači automobila koji su surađivali. Samo su tri trgovačka društva dostavila te podatke prije uvođenja privremenih mjera i samo se na temelju tih podataka mogla oblikovati podloga za zaključke Komisije.
(151)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 165. Privremene uredbe, utjecaj mjera na cijene je ograničen, s najvećim utjecajem na cijene od 0,223 % (ako se prihvati da će se sve razine cijena povećati za 22,3 %). No, čini se da je čak i taj najviši utjecaj na cijene ograničen u pogledu prometa koji postižu proizvođači automobila.
(152)
Neke su stranke tvrdile da bi ih povećanje troška zbog mjera natjeralo da presele svoju proizvodnju. No, u pogledu ograničenog utjecaja na cijenu odluka o preseljenju proizvodnje koju spominju neki proizvođači automobila čini se nerazmjerna utvrđenom utjecaju na cijenu. Stoga su se te tvrdnje morale odbaciti.
(153)
Treba napomenuti i da su argumenti o visokom utjecaju na cijenu proturječni komentarima nekih proizvođača automobila koji tvrde da se oslanjaju na kineske isporuke u vrlo ograničenoj mjeri.
(154)
Potvrđuju se zaključci o utjecaju mjera na cijene doneseni u Privremenoj uredbi.
8.3. Razni izvori opskrbe
(155)
Podnositelj pritužbe tvrdio je da bi uvođenje mjera bilo u interesu automobilske industrije. Osiguranjem daljnjeg poslovanja industrije Unije, osigurali bi se razni izvori opskrbe.
(156)
Ostale stranke, najčešće korisnici, ponovili su svoje argumente u pogledu tržišnog natjecanja na tržištu EU-a. Također su tvrdili da je uvoz iz NRK-a nužan za pokrivanje potražnje tržišta EU-a s obzirom na to da proizvođači iz EU-a ne mogu osigurati dovoljne kapacitete. Dok je stopa iskorištenosti kapaciteta ostala na razini od 92 % 2006. i 2007., došlo je do dramatičnog pada na 84 % 2008. i 73 % tijekom RIP-a. Ti podaci jasno pokazuju da, posebno trenutačno, postoji dovoljno slobodnih kapaciteta koji bi se koristili za povećanu proizvodnju. Nadalje, argument nedovoljnih kapaciteta industrije Unije proturječan je ostalim tvrdnjama automobilske industrije, točnije onima o značajno smanjenoj potražnji za OEM kotačima. Stoga su se tvrdnje morale odbaciti.
(157)
Jedna je stranka tvrdila da kineski proizvođači ne proizvode iste vrste proizvoda kao europski proizvođači aluminijskih kotača. Te su se tvrdnje morale odbaciti u pogledu razine podudaranja PCN-a utvrđene u ovom predmetu (ovisno o provedenom izračunu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93., omjer podudaranja bio bi 92 % za izračun sniženja cijene za dotični proizvod razmatran kao cjelina i 77 % za OEM i AM segmente razmatrane odvojeno).
(158)
Potvrđuju se zaključci doneseni u uvodnoj izjavi 166. Privremene uredbe.
8.4. Južna Koreja
(159)
Stranke su ponovile svoje komentare u pogledu negativnog utjecaja pristojba u ovom predmetu u kombinaciji s ostalim čimbenicima kao što je konkurentska prednost proizvođačima automobila iz Južne Koreje na temelju Sporazuma o slobodnoj trgovini. Ti komentari nisu potkrijepljeni nikakvim novim dokazima. Treba napomenuti da nema dokaza da bi Sporazum o slobodnoj trgovini doveo do štete za automobilsku industriju te da je u svakom slučaju prema navedenom Sporazumu o slobodnoj trgovini dostupan zaštitni instrument kao pravni lijek. Potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 167. i 168. Privremene uredbe.
8.5. Zaključak o interesu Unije
(160)
Potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava 153. do 171. Privremene uredbe.
9. PRIVREMENE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(161)
Većina primljenih komentara odnosilo se na izračun razine uklanjanja štete. Stranke su preispitivale metodologiju tog izračuna kao takvog i žalile se na nedostatno iznošenje podataka.
9.1.1. Objava
(162)
Podsjeća se da je metodologija za izračun razine uklanjanja štete detaljno objašnjena u napomeni uključenoj u spis za savjetovanje zainteresiranim strankama na datum objave privremenih mjera. Sve su zainteresirane stranke također primile tu napomenu skupa s pismom o objavi poslanim istog dana.
(163)
Druga je napomena uključena u spis otvoren za savjetovanje zainteresiranim strankama kao odgovor na komentare predane nakon uvođenja privremenih mjera.
(164)
Podsjeća se da su PCN-ovi koji su se koristili za izračun po proizvođaču automobila jasno utvrđeni gore navedenom napomenom. No, precizni podaci o cijeni i stavkama obujma nisu se mogli objaviti zbog povjerljivosti.
(165)
U pogledu uvoza iz Kine, podaci o izvezenim količinama, vrijednosti cijene CIF na granici Unije i ponderiranom prosjeku jediničnih prodajnih cijena nisu se mogli otkriti jer su temeljeni na poslovima koje su vršila dva izvoznika. Zato bi otkrivanje podataka kršilo zahtjeve povjerljivosti, kako je navedeno u Osnovnoj uredbi.
(166)
U pogledu poslova koje su obavljali proizvođači iz Unije na tržištu EU-a, pružanje detaljnijih podataka imalo bi smisla samo ako bi se otkrivalo o svakom pojedinačnom proizvođaču. No to nije moguće jer bi značilo kršenje gore navedenih zahtjeva povjerljivosti.
(167)
Na temelju toga, smatra se da su detaljni podaci o primijenjenoj metodologiji za izračunavanje pristojbe (uključujući, između ostalog, korištene PCN-ove i podjelu prema proizvođaču automobila) pružili strankama dovoljno podataka da bi mogle u potpunosti koristiti svoja prava na obranu dok se istodobno poštuju zahtjevi povjerljivosti predviđeni Osnovnom uredbom.
9.1.2. Metodologija
(168)
Podsjeća se da je sniženje cijena izračunano na temelju podataka koji se odnose na kupnje aluminijskih kotača koje su vršili proizvođači automobila. Zbog razloga određenih posebno uvodnim izjavama 174. do 177. Privremene uredbe, taj pristup uključuje samo aluminijske kotače namijenjene OEM segmentu. Proizvođači automobila koji surađuju u ispitnom postupku potvrdili su da kupuju aluminijske kotače u skladu s postupcima javnog nadmetanja. Uzimajući u obzir prirodu postupaka javnog nadmetanja, modeli koji imaju „dvojni izvor” moraju biti isti u svakom pogledu, bez obzira na to jesu li kupljeni u NRK-u ili EU-u. Kako bi se osigurala najviša moguća razina usporedbe između uvezenih kineskih proizvoda i proizvoda iz EU-a, načinjena je odvojena usporedba od PCN-a do PCN-a za svakog većeg proizvođača automobila utvrđenog pomoću podataka koje su pružili proizvođači u uzorku iz EU-a i kineski izvoznici koji su surađivali. Suprotno tvrdnjama nekih stranaka, ta razina pristojba nije posljedica nikakve prilagodbe cijena, ali prepoznaje se da se pristojba mora postaviti na odgovarajuću razinu da bi popravila štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
9.1.2.1. Podaci korišteni kao temelj za izračun
(169)
Stranke su tvrdile da je izračun razine uklanjanja štete izvršen na temelju javnih nadmetanja iako podaci o javnim nadmetanjima nisu zatraženi u ispitnom postupku niti učinjeni dostupnima u spisu otvorenom za savjetovanje zainteresiranim strankama.
(170)
Iako su javna natjecanja navedena u opisu primijenjene metodologije da bi se izračunala razine pristojbe, ta je uputa samo uputa na vrstu postupka biranja izvora nabave koju primjenjuju proizvođači automobila, a kojom se jamči da su kotači iz dvojnog izvora istovjetni i da bi se postigla viša razina usporedivosti. To nije bilo upućivanje na dokumentaciju ili izvore podataka na temelju kojih su se vršili izračuni.
(171)
Naprotiv, izračuni su se vršili u skladu s uobičajenom praksom na temelju popisa pojedinačnih poslova koji su pružili proizvođači izvoznici i proizvođači u uzorku iz EU-a. Utvrđivanje podudaranja PCN-a provedeno je na razini proizvođača automobila, dakle unutar skupine poslova za koje je utvrđeno da se odnose na prodaju koju izvoznici i proizvođači iz EU-a vrše tom određenom proizvođaču automobila. Ti su podaci u potpunosti provjereni.
9.1.2.2. Prilagodbe
(172)
Komentari stranaka nadalje su se odnosili na prilagodbe u izračunu. Komisija je prihvatila neke od tih komentara.
(173)
Podsjeća se da su cijene CIF kineskih izvoznika prilagođene naviše tako da je dodatno 7,6 %: 4,5 % carinske pristojbe uvećano za 3,1 % ostalih troškova uvoza. Kako bi se izradila ciljana cijena na temelju stvarne prodajne cijene proizvođača iz EU-a, trebalo je dodati dvije stavke:
1.
dodati 5,4 % na temelju prometa kako bi se dosegla razina troška proizvodnje (potrebno je uzeti u obzir to da je riječ o ponderiranom prosjeku gubitka za proizvođače kotača u EU-u utvrđen za RIP);
2.
trošku proizvodnje dodati 3,2 % na temelju prometa (izračunato pod stavkom 1.) da bi se zadovoljila razumna dobit i došlo do ciljne cijene. Tih 3,2 % odgovaraju dobiti koju je industrija Unije postigla 2006., prve godine razmatranog razdoblja, kada financijski rezultati proizvođača iz Unije još nisu bili pod utjecajem štetnog dampinga.
(174)
U pogledu carine, u privremenoj fazi su cijene uvoza prilagođene naviše za 4,5 %. Ta pristojba odgovara carini primijenjenoj na oznaku KN 8708 70 50. No, oznaka KN 8708 70 10 u načelu se odnosi na aluminijske kotače za motorna vozila za industrijsko sklapanje (dakle OEM), a ne oznaka KN 8708 70 50. Pristojba od 3 % primjenjiva je na uvoz prema ovoj oznaci. Uzimajući u obzir metodologiju koja se koristila za utvrđivanje razine uklanjanja štete, koja se temelji na OEM segmentu, i u pogledu komentara stranaka nakon uvođenja privremenih mjera, primjereno je, kako bi se osigurala usklađenost pristupa, koristiti stopu pristojbe od 3 %.
(175)
U pogledu ciljne dobiti, stranke su tvrdile da je marža izračunana za OEM i AM proizvođače i da bi zato mogla povećati izračun temeljen samo na OEM poslovima. U vezi s komentarima stranaka, Komisija je prilagodila te izračune tako da je primijenila stope gubitka i dobiti izračunate samo za OEM kotače (-5,7 %, odnosno 3,1 %; vidjeti gornju uvodnu izjavu 106. i dalje).
(176)
S druge strane, stranke su tvrdile da je razinu dobiti trebalo prilagoditi naniže kako bi se odrazio utjecaj krize. No, dosljedna je praksa primjenjivanje marže koju bi industrija postigla bez postojanja dampinških praksa. Ostali razlozi štete, čak i ako su doprinijeli, nisu istaknuti u izračunu ciljne dobiti.
(177)
Određene stranke tvrdile su da je metodologija koja se koristila za izračun razine uklanjanja štete kršila metodologiju propisanu Osnovnom uredbom. No, Osnovna uredba ne propisuje određenu metodu za utvrđivanje razine uklanjanja štete. Metoda za utvrđivanje te razine mora se ispitati u smislu određenih činjenica u predmetu. Kako je opisano u Privremenoj uredbi i drugdje u ovoj Uredbi, činjenice u predmetu podržavaju korištenje metodologije koju su primijenile Institucije. Nadalje, treba napomenuti da razine smanjenja cijena objavljene u Privremenoj uredbi i u gornjoj uvodnoj izjavi 93. ukazuju na to da bi razina sniženja cijena pomoću pristupa koji su predložile određene stranke bila puno viša.
(178)
Uzimajući u obzir te promjene, stopa pristojbe iznosi 22,3 %.
9.1.2.3. Primjenjivost „OEM pristojbe” na AM prodaju
(179)
Jedna je stranka tvrdila da je neprimjereno da se izračun razine uklanjanja štete temelji samo na OEM prodaji dok je pristojba jednako tako primjenjiva na AM kotače. No, kako je navedeno gore (a i u točkama 174. do 177. Privremene uredbe), taj je pristup primjeren u ovom slučaju, posebno s obzirom na to da se 85 % prodaje proizvođača iz Unije odnosi na OEM segment.
(180)
Pristup koji je primijenila Komisija u kojem je izračun elementa uklanjanja štete ograničen samo na OEM bio je najprimjereniji. Drukčiji pristup nije se činio primjerenim, jer bi doveo do situacije u kojoj bi se skupina izvoznih podataka usmjerenih više prema AM segmentu uspoređivala s industrijom EU-a u kojoj se prije svega prodaje OEM segmentu.
(181)
Primijenjeni pristup opravdan je i razuman s obzirom na to da je cilj mjere uklanjanje štete po industriju EU-a. Osigurava da se pristojba ne postavi na razinu višu nego što je potrebna da bi se uklonila šteta.
9.1.2.4. Nepraktičnost i obveza utvrđivanja individualne pristojbe za subjekte kojima je odobren IT
(182)
Jedna je stranka tvrdila da osim prvog stavka članka 9. stavka 5 Osnovne uredbe, drugi stavak ne pruža mogućnost neodređivanja individualne pristojbe. Posljedično, tvrdi se da se iznimka povezana s nepraktičnošću ne može primijeniti u ovom slučaju i da obveza utvrđivanja pojedinačne stope pristojbe za izvoznike kojima je odobren IT ostaje na snazi.
(183)
Određene stranke nadalje su tvrdile da je nepraktičnost nastala samo zbog primijenjene metodologije, dakle da ju je Komisija „sama prouzročila”. Stranke su tvrdile da je Komisija imala na raspolaganju sve podatke koje su predali proizvođači izvoznici za AM segment čime je omogućeno uključivanje AM prodaja u izračun razine uklanjanja štete.
(184)
Konačno, neke su stranke tvrdile da s obzirom na to da je Komisija mogla izračunati sniženje cijena odvojeno za OEM i AM segmente, mogla je izračunati i sniženje ciljnih cijena. Konačni argument bio je da su se AM cijene mogle usporediti s OEM cijenama s obzirom na to da su PCN-ovi izrađeni tako da nema razlike između ta dva segmenta.
(185)
U pogledu prvog argumenta, istina je da je članak 9. stavak 5. Osnovne uredbe temeljen na pretpostavki da ako se subjektu odobri IT, bit će moguće odrediti njegovu individualnu pristojbu. No, u ovom slučaju to bi bilo nepraktično i/ili neprimjereno. To je zato što, kako je gore objašnjeno, da bi se utvrdila razine uklanjanja štete, nužno je usredotočiti se na OEM prodaju. Štoviše, u vezi sa svim proizvođačima kojima je odobren IT, pristojba temeljena na njihovoj AM prodaji bila bi neprimjereno visoka, dakle veća od one koja bi bila opravdana u okolnostima ovog određenog slučaja za uklanjanje štete. To je zato što je, kako je gore objašnjeno, razina uklanjanja štete od 22,3 % dovoljna da bi se zaštitilo proizvođače iz Unije na njihovom primarnom tržištu (OEM). Pristojba koja bi se također temeljila na AM prodaji tih proizvođača - koja bi, u sva tri slučaja proizvođača kojima je odobren IT, bila viša - bila bi, dakle, pretjerano visoka.
(186)
Također treba napomenuti da se upućivanje na nedostatak pouzdanih podataka u uvodnoj izjavi 182. Privremene uredbe nije odnosilo na kvalitetu pruženih podataka, već na vrstu podataka korištenih za izračun (podudaranje PCN-ova po proizvođaču automobila, dakle usporedba modela nabavljenih iz NRK-a i EU-a prema određenom proizvođaču automobila). Vrsta postupka koja se koristila za nabavu kotača na OEM segmentu omogućila je postizanje veće razine usporedivosti. Ista vrsta podataka, zahvaljujući činjenici da se koriste različiti postupci, ne može se pružiti za AM prodaju.
(187)
Utvrđivanje štete na temelju članka 3. Osnovne uredbe pravno je odvojeno od postavljanja razine pristojbe. Potonje se obavlja nakon utvrđivanja štete s ciljem postavljanja razine pristojbe koja bi bila dovoljna za popravljanje štete. Posljedično, Komisija je provela taj izračun u skladu s odabranom metodologijom. Također, činjenica da struktura PCN-a nije uključivala kriterij prodajnih kanala nije povezana s metodologijom primijenjenom prilikom utvrđivanja razine uklanjanja štete.
(188)
Odbijaju se argumenti stranaka koji se odnose na primjenu iznimke zbog nepraktičnosti i bezuvjetnu prirodu obveze utvrđivanja pojedinačne stope pristojbe.
9.1.2.5. Reprezentativnost korištenih poslova
(189)
Kritike stranaka odnosile su se i na činjenicu da je izračun razine uklanjanja štete nasumičan, jer je odabrano samo nekoliko nereprezentativnih poslova.
(190)
Prvo i osnovno, stranke su tvrdile da je izračun temeljen na nereprezentativnom obujmu poslova uvoza iz NRK-a. Takav je pristup navodno proturječan Antidampinškom sporazumu WTO-a (12) jer se ne može smatrati da je temeljen na pozitivnim dokazima. Podnositelj pritužbe tvrdio je da činjenica da je veći dio prodaje industrije EU-a vezan uz OEM segment nije važna s obzirom na to da je svrha izračuna sniženja ciljnih cijena određivanje prosječnog iznosa za koji bi se cijena dampinškog uvoza trebala povisiti da ne bi prouzročila štetu. Izračun sniženja cijene mora biti reprezentativan za dampinški uvoz, a ne za prodaju industrije EU-a. Još je jedna stranka tvrdila da je takav pristup proturječan vlastitoj praksi Institucija jer se obično pojedinačno sniženje cijena i sniženje ciljnih cijena ponderira prema PCN-u na temelju udjela količina sniženja cijena i sniženja prodajnih cijena izvoza, a ne količine koje prodaje industrija EU-a.
(191)
Podsjeća se da marža uklanjanja štete odražava (na temelju uzorka) situaciju od oko 85 % prodaje industrije EU-a koja se usmjerava k OEM segmentu. Posebna situacija na tržištu EU-a u kojoj je većina prodaje usmjerena na OEM segment utjecala je na izbor metodologije, a ne na tehnikalije izračuna kao takve. Taj je izbor naveo Komisiju da usporedi cijene na razini proizvođača automobila, čime se postigla veća razina usporedivosti, a istodobno osiguralo da razina uklanjanja štete ne bude pretjerana.
(192)
Nadalje se podsjeća, s obzirom na reprezentativnost, da omjer podudaranja poslova izvoza koji se koristio razmjerno cjelokupnom izvozu kineskih izvornika u uzorku u OEM segment iznosio više od 55 %. Takav se omjer smatrao reprezentativnim s obzirom na metodologiju koja se koristila za izračun razine uklanjanja štete.
9.1.2.6. Pristojba temeljena na snižavanju cijena
(193)
Jedna je stranka tvrdila da je marža štete trebala biti temeljena na smanjenju cijene prema praksama koje je utvrdila Uredba Vijeća (EZ) br. 1531/2002 (13) o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz televizijskih prijamnika u boji podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Koreje, Malezije i Tajlanda. U ovom je predmetu pristojba uistinu temeljena na sniženju cijene, uzimajući u obzir činjenicu da su na štetu industrije Unije osim dampinškog uvoza utjecali i drugi čimbenici te da diljem svijeta ta industrija nije više godina ostvarila dobit ili je ostvarila vrlo nisku dobit (14).
(194)
Treba napomenuti da čimbenici koji su doveli do odluke da se razina pristojba postavi na razinu sniženja cijena nisu primjenjivi na ovaj predmet. Za razliku od predmeta o televizijskim prijamnicima u boji (15), za dotični proizvod nisu svojstvene niske razine profitabilnosti. Profitabilnost se značajno smanjila kao rezultat uvoza po niskim cijenama iz dotične zemlje. Uvoz iz trećih zemalja ujedno je ostali stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
9.2. Zaključak o razini uklanjanja štete
(195)
Potvrđuje se pristup u Privremenoj uredbi u pogledu korištene metodologije. Uzimajući u obzir komentare stranaka o prilagodbama, ponovno izračunata razina pristojbe iznosi 22,3 %.
10. NAVOD O IZBJEGAVANJU MJERA
(196)
Stranke su tvrdile da se mjere mogu izbjeći, posebno navodeći nedavni porast uvoza aluminijskih kotača za motorna vozila iz zemalja u kojima nema poznate lokalne proizvodnje. Nadležna tijela upozorena su na taj razvoj i mogućnosti te će se pitanje pomno pratiti.
11. PREUZIMANJE OBVEZE
(197)
Jedan nepovezani uvoznik izrazio je zanimanje za ponudu preuzimanja obveze u vezi cijene. Iako nije ponuđeno službeno preuzimanje obveze u vezi s cijenom, napominje se da članak 8. Osnovne uredbe ograničava mogućnost ponude preuzimanja obveze u vezi s cijenom isključivo na izvoznike. Praksu Komisije da ne prihvati ponude za preuzimanje cijene od uvoznika također je prihvatio Europski sud (16), tvrdeći, između ostalog, da bi prihvaćanje ponuđenog preuzimanja obveze na uvoznika imalo učinak takav da ga potakne da nabavlja robu po dampinškim cijenama.
(198)
Dva kineska proizvođača izvoznika koji surađuju ponudili su preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. No, dotični proizvod postoji u obliku mnogobrojnih vrsta proizvoda za koje se cijene značajno razlikuju (kod jednog trgovačkog društva čak do 300 %) zbog čega postoji visok rizik od unakrsne naknade. Dodatno, vrste proizvoda razvit će se u izvedbi i završnoj obradi. Stoga se proizvod smatra neprikladnim za preuzimanje obveza u vezi cijene. Dodatno, jedno od trgovačkih društava nije dobilo ni status tržišnoga gospodarstva ni individualni tretman, dok su kod drugog trgovačkog društva utvrđeni veći računovodstveni problemi te se smatralo da su njegova struktura i raspon proizvoda (proizvodnja OEM/AM kotača) previše složeni. Ponude u pogledu preuzimanja obveze stoga su odbačene.
12. CARINSKA DEKLARACIJA
(199)
Statistika aluminijskih kotača često se izražava u više dijelova. No, ne postoji posebna mjerna jedinica za aluminijske kotače određena u kombiniranoj nomenklaturi utvrđena u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (17). Zato je potrebno propisati da se ne samo težina u kilogramima ili tonama, već i broj dijelova dotičnog proizvoda i određenih proizvoda oznake KN ex 8716 90 90 za uvoz unese u izjavu za puštanje u slobodni promet.
13. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(200)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marža i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom koja je uvedena Privremenom uredbom,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz aluminijskih kotača motornih vozila tarifnih brojeva KN 8701 do 8705, s ili bez svojeg pribora i s ili bez postavljenih guma, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50 (oznake TARIC 8708701010 i 8708705010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. iznosi 22,3 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 404/2010 na uvoz određenih aluminijskih kotača za motorna vozila, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 8708 70 10 i ex 8708 70 50 (oznake TARIC 8708701010 i 8708705010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
Članak 3.
Kada se izjava za puštanje u slobodni promet predstavi u pogledu uvoza aluminijskih kotača za motorna vozila tarifnog broj KN 8716, s ili bez svojeg pribora i s ili bez postavljenih guma, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 8716 90 90, oznaka TARIC 8716909010 unosi se u odgovarajuće polje u toj izjavi.
Države članice mjesečno obavješćuju Komisiju o broju dijelova uvezenih pod tom oznakom i o njihovu podrijetlu.
Članak 4.
Ako se izjava za puštanje u slobodni promet podnosi u pogledu uvoza proizvoda navedenih u člancima 1. i 3., broj dijelova uvezenog proizvoda unosi se u odgovarajuće polje u toj izjavi.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 25. listopada 2010.