32011R1043
L 275/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1043/2011
od 19. listopada 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz Indije i Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (osnovna Uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) je 26. siječnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju oksalne kiseline podrijetlom iz Indije i Narodne Republike Kine (NRK) ili (dotične zemlje).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon što je Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime društva Oxaquim S.A. (podnositelj pritužbe) 13. prosinca 2010. uložilo pritužbu u ime proizvođačâ koji predstavljaju veći dio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje oksalne kiseline u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka:
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike i predstavnike dotičnih zemalja, uvoznike i korisnike te udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnim zemljama, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka s ciljem utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici u dotičnim zemljama zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. Četiri indijska trgovačka društva, od kojih jedno nije prijavilo nikakvu prodaju u Uniji, i tri grupacije trgovačkih društava iz NRK-a odgovorili su na odabir uzoraka. S obzirom na ograničeni broj trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava koja surađuju, odabir uzoraka nije se smatralo potrebnim niti za Indiju niti za NRK te su sve stranke obaviještene da uzorci nisu odabrani.
(5)
Slijedom toga, jedna grupacija trgovačkih društava iz NRK-a povukla je svoju suradnju u ispitnom postupku u ranoj fazi. Osim toga, jedno indijsko trgovačko društvo odbilo je Komisiji pristup svojem proizvodnom pogonu radi posjeta radi provjere. Stoga se smatralo da to društvo ne surađuju prema članku 18. stavku 1. osnovne Uredbe te je obaviješteno o mogućim posljedicama toga.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), Komisija je poslala obrasce za zahtjev kineskim proizvođačima izvoznicima koji surađuju i tijelima NRK-a u rokovima navedenima u obavijesti o pokretanju postupka. Jedna kineska grupacija trgovačkih društava zatražila je MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe ili, ako to ne uspije, IT, dok je druga grupacija trgovačkih društava zatražila samo IT.
(7)
Upitnici su poslani svim strankama za koje se zna da se to na njih odnosi. Odgovori su primljeni od tri trgovačka društava u Indiji i dvije grupacije trgovačkih društava u NRK-u, te podnositelja pritužbe. Drugi proizvođač iz Unije nije surađivao. Odgovori na upitnik također su primljeni od tri korisnika i osam uvoznika, od kojih su posjeti obavljeni kod svih korisnika i četiri uvoznika.
(8)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Zajednice i izvršila provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
Oxaquim S.A. (Španjolska)
(b)
korisnici
-
OMG Kokkola (Finska)
-
P.A. G. Srl (Italija)
-
treći korisnik zatražio je da ostane neimenovan
(c)
uvoznici
-
Brenntag BV (Nizozemska)
-
Brenntag Sp. z o. o. (Poljska)
-
Norkem Limited (Ujedinjena Kraljevina)
-
Geratech Marketing (Belgija)
(d)
proizvođači izvoznici u Indiji
-
Punjab Chemicals i Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
(e)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd i Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd (grupacija Shandong Fengyuan)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd i Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd (grupacija Shanxi Reliance)
1.3. Razdoblje ispitnog postupka
(9)
Razdoblje ispitnog postupka u vezi s dampingom i štetom obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(10)
Dotični proizvod je oksalna kiselina, bez obzira na to je li u dihidratnom (broj CUS 0028635-1 i broj CAS 6153-56-6) ili bezvodnom obliku (broj CUS 0021238-4 i broj CAS 144-62-7) i bez obzira na to je li u vodenoj otopini, trenutačno obuhvaćena oznakom KN ex 2917 11 00 te podrijetlom iz Indije i NRK-a. Postoje dvije vrste oksalne kiseline: nerafinirana oksalna kiselina i rafinirana oksalna kiselina. Rafinirana oksalna kiselina, koja se proizvodi u NRK-u, ali ne i u Indiji, proizvodi se postupkom čišćenja nerafinirane oksalne kiseline, čija je svrha ukloniti tragove željeza, klorida i metala te ostale nečistoće.
(11)
Oksalna kiselina ima široku primjenu, npr. reducens i sredstvo za izbjeljivanje, u farmaceutskoj sintezi te u proizvodnji kemijskih proizvoda.
2.2. Istovjetni proizvod
(12)
Ispitni postupak je pokazao da oksalna kiselina koju proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, oksalna kiselina koja se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije i NRK-a te oksalna kiselina koja se uvozi u Uniju iz Indije i NRK-a u osnovi ima ista fizička i kemijska svojstva te iste krajnje korisnike.
(13)
Stoga se navedeni proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
3. DAMPING
3.1. Indija
3.1.1. Uvodna napomena
(14)
Tijekom posjeta radi provjere u Indiji jedno trgovačko društvo nije dostavilo tražene podatke niti pravodobno ni u traženom obliku. Stoga Komisija nije mogla provjeriti podatke podnesene kao odgovor na antidampinški upitnik. Trgovačko društvo je u pisanom obliku obaviješteno da se ne može smatrati strankom koja surađuje te da se nalazi mogu temeljiti na raspoloživim činjenicama. U svojem odgovoru trgovačko je društvo tvrdilo da su postojale olakotne okolnosti, no one nisu dovele do drukčijeg zaključka. Slijedom toga, članak 18. primijenio se na to trgovačko društvo i nalaze donesene na temelju raspoloživih činjenica. U skladu s time, samo se za jednog proizvođača izvoznika iz Indije smatralo da surađuje s Komisijom u trenutačnom ispitnom postupku.
3.1.2. Uobičajena vrijednost
(15)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe Komisija je najprije ispitala je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima reprezentativna. S obzirom da je ta prodaja bila veća od 5 % njegovog obujma prodaje dotičnog proizvoda Uniji, zaključeno je daje ukupna prodaje istovjetnog proizvoda bila reprezentativna.
(16)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja proizvođača izvoznika smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima u cjelokupnoj prodaji istovjetnog proizvoda.
(17)
Kada profitabilna prodaja iznosi najmanje 80 %, uobičajena vrijednost izračunan će se na temelju cjelokupne prodaje, uključujući neprofitabilnu. S druge stranke, ako profitabilna prodaja čini manje od 80 %, ali više od 20 % cjelokupne prodaje, te ako je ponderirani prosječni ukupni trošak veći od ponderirane prosječne cijene, uobičajena vrijednost izračunan će se samo na temelju profitabilne prodaje. Prodaja se smatra profitabilnom kada je jedinična cijena jednaka ili viša od troška proizvodnje.
(18)
Komisijina analiza domaće prodaje je pokazala da je 41 % cjelokupne prodaje dotičnog proizvoda bilo profitabilno i da je ponderirani prosječni ukupni trošak veći od ponderirane prosječne cijene. U skladu s time, uobičajena vrijednost izračunata je samo kao ponderirana prosječna cijena profitabilne prodaje.
3.1.3. Izvozna cijena
(19)
Proizvođač izvoznik u Indiji izvozio je dotični proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga su, prema članku 2. stavku 8. osnovne Uredbe, izvozne cijene utvrđene na temelju cijena stvarno plaćenih ili koje treba platiti tim nezavisnim kupcima za dotični proizvod kada se izvozi u Uniju.
3.1.4. Usporedba
(20)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, odgovarajuće su se uvažile prilagodbe cijene na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
(21)
U skladu s time, prilagodbe su napravljene za troškove transporta, osiguranje, manipulativne troškove i pakiranje, troškove kredita i provizije.
3.1.5. Dampinška marža
(22)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. osnovne Uredbe dampinška marža za indijskog proizvođača koji surađuje utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(23)
Na temelju toga, privremena dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 22,8 % za Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na ostale proizvođače izvoznike u Indiji, razina suradnje utvrđena je usporedbom obujma izvoza u Uniju koji je prijavio proizvođač izvoznik koji surađuje s podacima Eurostata. S obzirom da je suradnja iz Indije bila na niskoj razini, tj. 38 %, smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike u Indiji utvrditi na temelju najviše dampinške transakcije proizvođača koji surađuje.
(25)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 43,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
3.2. Narodna Republika Kina
3.2.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)/Individualni tretman (IT)
(26)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost za uvoz podrijetlom iz NRK-a utvrđuje se u skladu s stavcima 1. do 6. navedenog članka za proizvođače za koje se ustanovilo da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog upletanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, i
-
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(27)
Jedna grupacija trgovačkih društava u NRK-u zatražila je MET i dostavila obrasce zahtjeva za MET za tri trgovačka društva uključena u proizvodnju i komercijalizaciju dotičnog proizvoda. Dostavljene podatke Komisija je naknadno provjerila u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(28)
Ispitni postupak u vezi s dodjelom MET-a pokazao je da jedno trgovačko društvo nije ispunjavalo zahtjeve kriterija 1. do 3. Prvo, nije pokazalo da njegovi troškovi odražavaju tržišne vrijednosti zbog značajnog financijskog uplitanja države, što je utjecalo na strukturu troškova trgovačkog društva u obliku npr. privremenog neoporezivanja i beskamatnih zajmova. Drugo, ispitnim postupkom u vezi dodjele MET-a utvrđen je niz ozbiljnih nedostataka i pogrešaka u njegovim financijskim izvještajima te činjenica da nisu revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS). Treće, poremećaji preneseni iz bivšeg sustava netržišnog gospodarstva utvrđeni su u pogledu prava trgovačkog društva na korištenje zemljišta. Točnije, trgovačko društvo dobilo je potvrdu o pravu na korištenje zemljišta, a da pri tome nije ispunjavalo ugovorne obveze niti platilo u cijelosti.
(29)
Nadalje, drugo trgovačko društvo u grupaciji nije pokazalo da ispunjava kriterij 2. s obzirom da nije imalo nezavisno revidirane financijske izvještaje.
(30)
Komisija je grupaciji dotičnih trgovačkih društava objavila rezultate nalaze u vezi MET-a te je podnositelju pritužbe pružena mogućnost komentiranja. Nalazi su objavljeni i tijelima NRK-a. Komisiji nisu dostavljeni nikakvi komentari.
(31)
S obzirom na gore navedeno, zaključeno je da dva trgovačka društva u grupaciji nisu ispunjavala kriterije za MET. U skladu sa stalnom praksom Unije u pogledu ispitivanja ispunjava li grupacija povezanih trgovačkih društava kao cjelina uvjete za primjenu MET-a, grupacija kao cjelina odbila je MET.
(32)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 6., obje kineske grupacije trgovačkih društava zatražile su IT. S obzirom da je utvrđeno kako obje grupacije ispunjavaju sve kriterije članka 9. stavka 5. osnovne Uredne, privremeno je odlučeno dodijeliti im IT.
3.2.2. Analogna zemlja
(33)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba ustanoviti na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(34)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Indiju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju. Nisu primljeni nikakvi komentari. U svakom slučaju, Komisija smatra Indiju primjerenom analognom zemljom, jer jedina druga zemlja proizvođač izvan Unije, Japan, ima monopolističko tržište zatvoreno za tržišno natjecanje i proizvodi oksalnu kiselinu jedinstvenom metodom koja se ne može usporediti s NRK-om. Nasuprot tome, indijski proizvođači koriste proizvodnu metodu koja se može usporediti s NRK-om i podliježu tržišnom natjecanju na domaćem tržištu.
3.2.3. Uobičajena vrijednost
(35)
Kineska trgovačka društva proizvode i izvoze dvije vrste oksalne kiseline u Uniju: nerafiniranu oksalnu kiselinu i rafiniranu oksalnu kiselinu. Rafinirana oksalna kiselina, koja se ne proizvodi u analognoj zemlji, proizvodi se postupkom čišćenja nerafinirana oksalne kiseline, čija se svrha ukloniti tragove željeza, klorida i metala te ostale nečistoće. Dodatni troškovi proizvodnje rafinirane oksalne kiseline procjenjuju se na 12 % u usporedbi s proizvodnjom nerafinirane oksalne kiseline. U skladu s tim, Komisija je smatrala primjerenim utvrditi uobičajenu vrijednost za obje vrste oksalne kiseline.
(36)
U pogledu nerafinirane oksalne kiseline, uobičajenu vrijednost trebalo je odrediti na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene za Indiju u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe. Kako je opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 18., uobičajena vrijednost utvrđena je samo na temelju profitabilne prodaje. U pogledu rafinirane oksalne kiseline, koja se ne proizvodi u analognoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe, uobičajena vrijednost izračunata je na temelju troškova proizvodnje nerafinirane oksalne kiseline u analognoj zemlji. Troškovi proizvodnje prilagođeni su uz povećanje od 12 % kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 35.), uvećani za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit.
(37)
Troškovi POA i dobit utvrđeni su, analogno s člankom 2. stavkom 6. osnovne Uredbe, dodavanjem troškova POA i dobiti za domaću prodaju nerafinirane oksalne kiseline proizvođača izvoznika koji surađuje u analognoj zemlji.
3.2.4. Izvozna cijena
(38)
S obzirom na to da su obje grupacije dobile IT, izvozna cijena temeljila se na cijenama stvarno plaćenima ili koje je trebao platiti prvi nezavisni kupac u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
(39)
Oba proizvođača izvoznika u NRK-u izvozila su oksalnu kiselinu u Uniju putem nepovezanih trgovaca, čime je dodan uvećani iznos na cijenu plaćenu proizvođačima. Taj uvećani iznos razmatra se prilikom usporedbe izvozne cijene s utvrđenom uobičajenom vrijednosti (vidjeti donju uvodnu izjavu 42.).
3.2.5. Usporedba
(40)
U pogledu nerafinirane oksalne kiseline, izvozna cijena na razini franko tvornica uspoređena je s uobičajenom vrijednosti za analognu zemlju.
(41)
Izvozna cijena za rafiniranu oksalnu kiselinu na razini franko tvornica uspoređena je s izračunanom uobičajenom vrijednosti (vidjeti gornju uvodnu izjavu 36.).
(42)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti ili izračunate uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena prema članku 2. stavku 10. osnovne Uredbe. Posebno, prilagodba je napravljena prema članku 2. stavku 10. točki i. za provizije primljene od povezanih trgovaca.
(43)
U tom pogledu, treba napomenuti da je Komisija utvrdila da se povezani trgovci, putem kojih su proizvođači izvoznici iz NRK-a izvozili oksalnu kiselinu u EU, ne mogu smatrati unutarnjim prodajnim odjelima, jer trguju i oksalnom kiselinom i ostalim kemijskim proizvodima dobivenima od nepovezanih dobavljača za potrebe izvoza i/ili domaće prodaje. Stoga se zaključuje da su funkcije tih trgovaca slične funkcijama zastupnika koji posluje na temelju provizije. U skladu s tim, uvećani iznos u cijeni trgovaca uklonjen je kako bi se osigurala primjerena usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prilagodba je izračunata na temelju dobiti nepovezanog trgovca u EU-u te prodajnih, općih i administrativnih troškova odgovarajućeg kineskog trgovca.
(44)
Štoviše, daljnje su prilagodbe, prema potrebi, napravljene u pogledu posrednih poreza, vozarine, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja i troškova kredita kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni provjerenim dokazima.
3.2.6. Dampinške marže
(45)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. osnovne Uredbe dampinške marže utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti svake vrste proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda trgovačkog društva u Uniji, kako je ranije utvrđeno.
(46)
Na temelju gore navedenog, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na ostale proizvođače izvoznike u NRK-u, razina suradnje utvrđena je usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s podacima Eurostata.
(48)
S obzirom da je suradnja iz NRK-a bila na niskoj razini od oko 46 %, smatra se primjerenim dampinšku maržu na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike u NRK-u utvrditi na temelju najviše dampinške transakcije izvoznika koji surađuju.
(49)
Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 52,2 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
4. ŠTETA
4.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(50)
Pritužbu je uložilo Vijeće europske kemijske industrije (CEFIC) u ime društva Oxaquim S.A., dalje u tekstu „podnositelja pritužbe”, proizvođača oksalne kiseline u Uniji, koji predstavlja veći dio ukupne proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Drugi proizvođač iz Unije, Clariant, nije se protivio pokretanju ispitnog postupka, ali je odlučio ne surađivati. Trenutačno nema drugog proizvođača dotičnog proizvoda u Uniji. Na temelju toga, ta dva proizvođača, Oxaqui, S.A. i Clariant, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe, predstavljajući 100 % proizvodnje Unije. Dalje u tekstu navode se kao „industrija Unije”.
(51)
Svi raspoloživi podaci o ta dva proizvođača, društvima Oxaquim S.A. i Clariant, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od podnositelja pritužbe prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Na temelju toga, ukupna proizvodnja Unije iznosila je između 11 000 i 15 000 tona tijekom razmatranog razdoblja.
4.2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(52)
Utvrđeno je da je jedan od proizvođača iz Unije koristio dio proizvodnje oksalne kiseline kao intermedijarni materijal za proizvodnju oksalata (tetraoksalat, acetosella i kalijevi bioksalati). Ta oksalna kiseline jednostavno je prenesena (bez računa) unutar istog trgovačkog društva. To ograničeno korištenje oksalne kiseline nije ušlo na slobodno tržište tako da nije izloženo izravnom tržišnom natjecanju s uvozom dotičnog proizvoda. Za razliku od toga, utvrđeno je da je proizvodnja namijenjena prodaji na slobodnom tržištu u izravnoj konkurenciji s uvozom dotičnog proizvoda.
(53)
Kako bi se dobila što potpunija slika mogućeg stanja industrije Unije, primljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu aktivnosti povezanu s oksalnom kiselinom te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za ograničeno korištenje ili za slobodno tržište.
(54)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i evaluacija trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, tržišni udjel, rast, obujam izvoza, cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok.
(55)
S obzirom na ostale gospodarske pokazatelje, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Doista, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast i sposobnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira na to je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
4.3. Potrošnja Unije
(56)
S obzirom na to da je oksalna kiselina dio oznake KN koja uključuje i ostale proizvode, nije bilo moguće utvrditi obujam uvoza na temelju podataka Eurostata. U skladu s tim, potrošnja je utvrđena na temelju podataka o obujmu uvoza koje je dostavio podnositelj pritužbe, unakrsno provjerenih u odnosi na provjerene podatke koje su dostavili proizvođači izvoznici iz dotičnih zemalja i ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije.
(57)
S obzirom na mali broj dobavljača i potrebu za zaštitom povjerljivih poslovnih informacija prema članku 19. osnovne Uredbe, indeksiran je razvoj potrošnje tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Indeks: 2007. = 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna potrošnja
100
124
61
95
(58)
Ukupna potrošnja u Uniji naglo je porasla 2008. za 24 %, dok je sljedeće godine potrošnja pala za 50 % prije ponovnog rasta tijekom RIP-a. Ukupno gledano, potrošnja na tržištu EU-a pala je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja.
5. UVOZ IZ DOTIČNIH ZEMALJA
5.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(59)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz NRK-a i Indije ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe.
(60)
U pogledu učinaka uvoza podrijetlom iz NRK-a i Indije, ispitni postupak je pokazao da su dampinške marže bile iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. osnovne Uredbe, a obujam dampinškog uvoza iz obje dotične zemlje nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. osnovne Uredbe.
(61)
U pogledu uvjeta tržišnog natjecanja između dampinškog uvoza iz NRK-a i Indije, s jedne strane, te između dampinškog uvoza iz NRK-a i Indije i istovjetnog proizvoda, s druge strane, ispitni postupak je pokazao da su bili slični. Točnije, uvezeni proizvodi prodani su putem istih prodajnih kanala sličnim kategorijama kupaca te se su stoga konkurentni međusobno i s oksalnom kiselinom proizvedenom u Uniji.
(62)
U svijetlu gore navedenog, privremeno se smatralo da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. osnovne Uredbe ispunjeni i da uvoz iz NRK-a i Indije treba ispitivati kumulativno.
5.2. Obujam i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja
(63)
Ispitni postupak je pokazao da se uvoz oksalne kiseline iz NRK-a i Indije razvijao kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a i Indije
Obujam uvoza (u tonama)
2007.
2008.
2009.
RIP
NRK i Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007. = 100)
100
154
62
104
Tržišni udjel
(Indeks 2007. = 100)
100
125
101
110
Izvor: podaci prikupljeni od podnositelja pritužbe i iz odgovora na upitnik.
(64)
Uvoz iz dotičnih zemalja povećao se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila za 5 % tijekom istog razdoblja (vidjeti gornju tablicu 1.) Kako je prikazano u donjoj tablici, došlo je do značajnog povećanja tržišnog udjela od 25 % između 2007. i 2008. te 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.3. Cijena dampinškog uvoza i sniženje cijena
(65)
Prosječne cijene uvoza iz dotičnih zemalja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 3.
Cijena uvoza iz NRK-a i Indije
Uvozne cijene (EUR/tona)
2007.
2008.
2009.
RIP
NRK i Indija
470
641
474
545
(Indeks 2007. = 100)
100
136
101
116
(66)
Uvozne cijene povećale su se za 36 % između 2007. i 2008. prije pada 2009. na cijene slične cijenama iz 2007. Cijene su se tijekom RIP-a ponovno povećale za gotovo 15 %. Cijene su se tijekom razmatranog razdoblja povećale za 16 %. Međutim, treba napomenuti da su se uvozne cijene smanjile za 20 % između 2008. i RIP-a, unatoč povećanju cijena glavnih ulaznih materijala (izvori ugljika i energija) u tom razdoblju.
(67)
Za potrebe analize sniženja cijene uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razini franko tvornica, tj. isključujući vozarinu u Uniji te nakon odbijanja popusta i rabate, s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama izvoznika koji surađuju iz NRK-a i Indije prema nezavisnim kupcima na tržištu Unije, tj. bez popusta, prema potrebi, prilagođene prema cijeni CIF na granici Unije s odgovarajućom prilagodbom za troškove carinjenja i troškove nakon uvoza.
(68)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični proizvod podrijetlom iz NRK-a i Indije koji se prodavao u Uniji snizio prodajne cijene industrije Unije za 16,9 % na 34,6 %. Ta razina sniženja cijena kombinirana je s negativnim razvojem cijena na tržištu, što je dovelo do znatnog pada cijena.
6. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(69)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i indeksa koji se odnose na stanje industrije Unije od 2007. do kraja RIP-a.
(70)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, zaposlenost, produktivnost, plaće i visina dampinških marža) ocijenjeni su na razini industrije Unije, dok su mikroekonomski pokazatelji (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, troškovi proizvodnje) temeljeni na podacima izvedenima iz valjano provjerenih upitnika koje je dostavio jedini proizvođač iz Unije koji surađuje.
(71)
Uzimajući u obzir činjenicu da su podaci za analizu štete izvedeni uglavnom samo iz jednog izvora, podaci koji se odnose na industriju Unije morali su se indeksirati kako bi se zadržala povjerljivost prema članku 19. osnovne Uredbe.
6.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije (makroekonomski pokazatelji)
6.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna proizvodnja
100
101
89
106
Ukupni proizvodni kapacitet
100
100
77
77
Ukupna iskorištenost kapaciteta
100
101
116
138
(72)
Gornja tablica uključuje podatke o proizvodnji, proizvodnom kapacitete i iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, kao i za 2007. i 2009., podatke jednog drugog proizvođača iz Unije koji je prekinuo proizvodnju oksalne kiseline 2008.
(73)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvodnja industrije Unije bila je relativno stabilna 2007. i 2008. prije velikog pada 2009. Proizvodnja se povećala tijekom RIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja povećala za 6 %.
(74)
Zbog zatvaranja proizvodnog pogona jednog drugom proizvođača iz Unije 2008., proizvodni kapacitet industrije Unije naglo je pao 2008. za 23 %.
(75)
Kombinacija ta dva čimbenika, tj. povećanja obujma prodaje i smanjenja proizvodnog kapaciteta zbog zatvaranja proizvodne jedinice trećeg proizvođača iz Unije 2008., dovela je do značajnog povećanja iskorištenosti kapaciteta od 38 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna prodaja
100
97
61
86
Tržišni udjel (%)
100
79
99
91
(76)
Obujam prodaje 2007. i 2008. uključuje prodaju proizvođača iz Unije koji je 2008. prekinuo proizvodnju.
(77)
Dok se potrošnja u Uniji smanjila za 5 % tijekom razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 58.), obujam prodaje dotičnog proizvoda industrije Unije nezavisnim kupcima na tržištu Unije smanjio se za 14 % tijekom istog razdoblja, što se pokazalo u gubitku tržišnog udjela od 9 %.
(78)
Promatrajući razvoj tijekom razmatranog razdoblja, pad obujma prodaje industrije Unije od 14 % puno se više osjetio od pad potrošnje u Uniji od 5 %. Kao posljedica toga, tržišni udjel industrije Unije, također, se značajno smanjio za 9 postotnih bodova tijekom istog razdoblja.
6.2.3. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 6.
Zaposlenost, produktivnost i plaće
(Indeks 2007. = 100)
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupni broj zaposlenih
100
119
108
96
Ukupna produktivnost (jedinica/zaposlenik)
100
85
83
111
Ukupne godišnje plaće
100
121
110
99
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
100
119
118
104
(79)
Broj zaposlenika pao je za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Treba napomenuti da proizvodnja oksalne kiseline nije radno intenzivna.
(80)
Tijekom razmatranog razdoblja ukupna produktivnost po zaposleniku poveća se za 11 %, s obzirom da se povećala proizvodnja, dok je pao broj zaposlenika.
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja plaće su pale za 1 %. Nakon početnog povećanja plaća od 21 % između 2007. i 2008., one su stalno padale do RIP-a.
6.2.4. Visina stvarne dampinške marže
(82)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
6.3. Podaci koji se odnose na proizvođača iz Unije koji surađuje (mikroekonomski pokazatelji)
6.3.1. Opća napomena
(83)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prodajne cijene i troškovi proizvodnje, zalihe, profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) provedena je samo na razini podnositelja pritužbe s obzirom da nisu dobiveni nikakvi podaci od drugog proizvođača iz EU-a, kako je opisano u uvodnoj izjavi 70.
6.3.2. Prosječne jedinične cijene proizvođača iz Unije koji surađuje i troškovi proizvodnje
Tablica 7.
Prodajne cijene
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena
100
143
136
131
Izvor: Odgovor na upitnik.
(84)
Prosječne prodajne cijene industrije Unije na razini franko tvornica prema nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećale su se za 31 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 8.
Troškovi proizvodnje
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječni TP/tona
100
103
102
98
Izvor: odgovor na upitnik.
(85)
Ispitni postupak je otkrio da su prosječni troškovi proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuje bili relativno stabilni tijekom godina zbog stalnog poboljšanja proizvodnog procesa, što je bilo moguće samo uz velika ulaganja (vidjeti gornje tablice 9. i 11.).
6.3.3. Zalihe
(86)
S obzirom na prirodu dotičnog proizvoda, nije bilo zaliha. Dotični proizvod se brzo suši, a zatim stvrdne te, stoga, proizvođači proizvode samo robu za trenutačno slanje.
6.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja
Tablica 9.
Profitabilnost
Indeks 2007. = - 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Profitabilnost (u EU-u)
- 100
4
-2
3
Izvor: Odgovor na upitnik.
(87)
Profitabilnost istovjetnog proizvoda utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda prije oporezivanje podnositelja pritužbe kao postotka prometa od te prodaje.
(88)
Nakon velikih gubitaka 2007., podnositelj pritužbe ostvario je malu dobit 2008. prije ponovnih gubitaka 2009. Podnositelj pritužbe ostvario je malu dobit tijekom RIP-a zahvaljujući smanjenju nekih elemenata TP-a, kako je prikazano u gornjoj tablici 8.
Tablica 10.
Novčani tok
Indeks 2007. = - 100
2007.
2008.
2009.
RIP
Novčani tok
- 100
3 054
1 994
868
Izvor: Odgovor na upitnik.
(89)
Trend koji je pokazao novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, u velikoj mjeri odražava razvoj profitabilnosti. Slijedom toga, novčani je tok 2007. bio negativan i, usprkos djelomičnom poboljšanju 2008., smanjio se između 2008. i RIP-a te tako oslabio financijsko stanje proizvođača iz Unije koji surađuje.
Tablica 11.
Ulaganja
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Ukupna ulaganja
100
111
185
277
Izvor: Odgovor na upitnik.
(90)
Gornja tablica pokazuje da je podnositelj pritužbe povećao svoja ulaganja u dotični proizvod, čak i kad se suočio s niskom razinom profitabilnosti. Ulagalo se uglavnom u primjenu novih proizvodnih alata i uvođenje novih proizvodnih procesa kako bi se poboljšala učinkovitost. Povećanje ulaganja pokazuje da se industrija nije suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala te je tako pokazala nastavak održivosti industrije.
(91)
Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 177 %.
(92)
Povećanjem svojih ulaganja radi poboljšanja proizvodnih procesa, industrija, koja je kapitalno intenzivna, još je uvijek mogla prikupiti kapital. Ipak, ta mogućnost ograničena je slabijom prodajom i povećanim poteškoćama u ostvarivanju novčanog toka.
Tablica 12.
Povrat ulaganja (ROI)
Indeks: 2007.=-100
2007.
2008.
2009.
RIP
Povrat ulaganja
- 100
13
-14
-51
Izvor: Odgovor na upitnik.
(93)
Unatoč povećanju ulaganja, povrat ulaganja u pogledu dotičnog proizvoda nije bio na očekivanoj razini. Iako je bilo nekih poboljšanja 2008., povrat ulaganja ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja.
(94)
Stoga je rast industrije ograničen i očito nerazmjeran ulaganjima provedenim tijekom posljednjih godina.
7. ZAKLJUČAK O ŠTETI
(95)
Ispitni postupak je pokazao da neki pokazatelji štete slijede pozitivan trend: obujam proizvodnje povećao se za 6 %, iskorištenost kapacitete povećala se za 38 %, ulaganje se povećalo za 177 %, što je omogućilo trgovačkom društvu da ostvari relativnu dobit (od značajnog gubitka 2007. do male dobiti tijekom RIP-a). Međutim, kako je gore prikazano, brojni pokazatelji koji se odnose na gospodarsko stanje industrije Unije značajno su se pogoršali tijekom razmatranog razdoblja.
(96)
Nakon zatvaranja proizvodnog pogona jednog proizvođača iz Unije, obujam prodaje pao je za 14 %. Zaposlenost se morala smanjiti za 4 %, a kapacitet proizvodnje pao je za 23 %. Dok je potrošnja smanjena samo za 5 %, tržišni udjel pao je za gotovo 9 %. Stoga je profitabilnost bila niska, što je negativno djelovalo na povrat ulaganja i novčani tok, posebno između 2008. i RIP-a. Razina profitabilnosti poboljšala se tijekom razmatranog razdoblja, no ostalo je vrlo niska tijekom RIP-a i nedostatna za zadržavanje proizvodnje u srednjoročnom razdoblju.
(97)
Iako se ukupna proizvodnja povećala, industrije Unije je izgubila značajan tržišni udjel. Istodobno, dampinški uvoz iz dotičnih zemalja zabilježio je značajan rast.
(98)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
8. UZROČNOST
8.1. Uvod
(99)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
8.2. Učinak dampinškog uvoza
(100)
Potrošnja oksalne kiseline u Unije smanjila se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se dampinški uvoz iz dotičnih zemalja povećao za više od 4 % tijekom tog razdoblja. Najveće povećanje dampinškog uvoza dogodilo se između 2007. i 2008., kada se povećao za 54 %. Uvoz iz dotičnih zemalja povećao je svoj tržišni udjel za 25 % između 2007. i 2008., što se odvijalo usporedno s padom tržišnog udjela industrije Unije od 21 % tijekom tog razdoblja.
(101)
Dok su se prosječne uvozne cijene povećale za 16 % tijekom razmatranog razdoblja, uvozne cijene snizile su cijene proizvođača iz Unije koji surađuje za prosječno 21,9 % tijekom RIP-a, što je stvorili pritisak na industriju Unije i spriječilo proizvođača iz Unije koji surađuje da poveća cijena na profitabilnije razine.
(102)
Podsjeća se da se industrija Unije suočila sa značajnim padom obujma prodaje (- 14 %). Međutim, taj pad prodaje puno se više osjetio od pada potražnje i doveo je do gubitka tržišnog udjela od 9 %. Istodobno, tržišni udjel dotičnih zemalja povećao se za 10 %. To pokazuje da je tržišni udjel industrije Unije uvelike preuzeo dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
(103)
Stoga se smatra da stalni pritisak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja na tržište Unije nije dopustio Uniji da prilagodi svoje prodajne cijene prema povećanim troškovima sirovina i energije. To je dovelo do gubitka tržišnog udjela i stalno loše profitabilnosti industrije Unije.
(104)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je nagli rast dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja imao značajan negativan učinak na gospodarsko stanje industrije Unije.
8.3. Učinak ostalih čimbenika
(105)
Ostali čimbenici koji su ispitani u kontekstu uzročnosti su razvoj potražnje na tržištu Unije, cijene sirovina, realizacija izvoza industrije Unije, uvoz dotičnog proizvoda iz ostalih zemalja i ograničeno korištenje oksalne kiseline od strane industrije te gospodarska kriza.
8.3.1. Razvoj potražnje na tržištu Unije
(106)
Kako je navedeno u gornjoj tablici 1., potrošnja oksalne kiseline u Uniji naglo je porasla 2008. za 24 %, dok je sljedeće godine pala za 39 % prije ponovnog rasta tijekom RIP-a. Ukupno gledano, potrošnja na tržištu EU-a pala je za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tijekom istog razdoblja industrija Unije izgubila je tržišni udjel.
(107)
Iako je ispitnom postupkom otkriveno da je i uvoz iz dotičnih zemalja bio pogođen padom potražnje na tržištu Unije 2009., treba napomenuti da su tijekom razmatranog razdoblja izvoznici iz dotičnih zemalja uspjeli povećati svoj obujam prodaje i tržišni udjel pritiskom dampinškog uvoza na cijene na tržištu.
(108)
U skladu s tim, privremeno se smatra da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom prouzročio nagli rast dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i sniženje cijena od strane izvoznika iz dotičnih zemalja, a ne smanjenje potrošnje. Iako je smanjenje potražnje doprinijelo štetu, nije moglo prekinuti uzročno posljedičnu vezu između pretrpljene materijalne štete i povećanja dampinškog uvoza.
8.3.2. Cijene glavne sirovine
(109)
Kako je prikazano u gornjoj tablici 8., prosječni trošak proizvodnje ostao je relativno stabilan unatoč naglom povećanju troška glavne sirovine (šećera). Ispitni je postupak, naime, pokazao da trošak proizvodnje proizvođača iz Unije koji surađuje nije slijedio isti trend kao razvoj cijena jedno od glavnih sirovina u proizvodnji oksalne kiseline. Naglo povećanje prosječnih cijena šećera za 50 % tijekom razmatranog razdoblja ublažen je ulaganjima proizvođača iz Unije koji surađuje radi poboljšanja njegovog proizvodnog procesa. Stoga, ukupno gledano, neto učinak bilo smanjenje troškova proizvodnje od 12 %. Ipak, kako je prikazano u gornjoj tablici 7., jedinična prodajna cijena povećala se za 31 % tijekom razmatranog razdoblja. Utvrđeno je da su izvoznici u dotičnim zemljama podlijegali istim gospodarskim uvjetima u pogledu razvoja cijena sirovina, s obzirom da su jedinične uvozne cijene slijedile isti trend kao jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije koji surađuje, iako na nižim razinama.
(110)
U izostanku štetnog dampinga moglo se očekivati da bi se cijene redovito prilagođavale kako bi odražavale razvoj različitih komponenata troškova proizvodnje. Međutim, to se nije dogodilo. Proizvođač iz Unije koji surađuje nije mogao ostvariti dobru profitnu maržu koja je ovom kapitalno intenzivnom proizvođaču potrebna te se njegov novčani tok smanjio.
(111)
U skladu s tim, privremeno se smatra da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja, koji se snizio cijene proizvođača iz Unije koji surađuje, umanjio cijene na tržištu Unije i spriječio proizvođača iz Unije koji surađuje da poveća svoje prodajne cijene kako bi pokrio troškove ili ostvario razumnu razinu profitabilnosti.
(112)
S obzirom da su cijene sirovina utjecale i na izvoznike u dotičnim zemljama, privremeno je zaključeno da povećanje cijena sirovina nije moglo utjecati na materijalnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela tijekom razmatranog razdoblja.
8.3.3. Realizacija izvoza industrije Unije
Tablica 13.
Izvozni obujam i jedinične cijene
Indeks: 2007.=100
2007.
2008.
2009.
RIP
Izvoz u tonama
100
80
140
152
Prosječna izvozna cijena
100
104
103
91
Izvor: Odgovor na upitnik.
(113)
Realizacija izvoza, također, je ispitana kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(114)
Analiza je pokazala da je izvozna prodaja nepovezanim strankama, koju je izvršio proizvođač iz Unije koji surađuje, predstavljala važan dio njihove ukupne prodaje (oko 30 %). Tijekom razmatranog razdoblja izvozni obujam proizvođača iz Unije koji surađuje povećao se za 52 %, dok je jedinična cijena izvozne prodaje značajno smanjena, za razliku od prodajne cijene u Uniji proizvođača iz Unije koji surađuje, a koje su se značajno povećale. Ispitni postupak je otkrio da je izvoz igrao važnu ulogu u zadržavanju iskorištenosti kapaciteta na visokoj razini kako bi se pokrili fiksni troškovi i troškovi ulaganja u strojeve. Iako je izvozna prodaja izvršena po cijenama nižim od cijena na tržištu Unije, te niske cijene proizašle su iz tržišnog natjecanja s oksalnom kiselinom po niskim cijenama na izvoznim tržištima izvoznika iz dotičnih zemalja. Ispitni postupak je pokazao da je taj izvoz omogućio proizvođaču iz Unije koji surađuje smanjenje štete pretrpljene na tržištu EU-a te stoga nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3.4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(115)
Zbog izostanka uvoza iz zemalja koje nisu dotične zemlje, ovaj element nije utjecao na tržište EU-a.
8.3.5. Vlastito korištenje
(116)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama 52. do 55., vlastito korištenje ograničeno je na vlastite prijenose unutar jednog od proizvođača iz Unije, kada se oksalna kiselina prerađuje u oksalate unutar trgovačkog društva. Dobit ostvarena prodajom oksalata je znatna i zapravo je omogućila proizvođaču nastavak djelatnosti unatoč gubicima na oksalnoj kiselini. Stoga taj element ne doprinosi materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
8.3.6. Gospodarska kriza
(117)
Potrošnja oksalne kiseline u Uniji 2009. prepolovila se u odnosu na 2008. zbog gospodarske krize, što je doprinijelo padu obujma prodaje (- 40 %) i vrijednosti (- 45 %) za industriju Unije. Međutim, smanjenjem cijena u tom razdoblju za oko 5 % industrija je uspjela dobiti tržišni udjel (11 %) i tako negativne učinke krize svesti na najmanju moguću mjeru. Industrija je 2009. bila blizu praga rentabilnosti.
(118)
Iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti lošim rezultatima industrije Unije, ukupno gledano, nije se moglo smatrati da to ima takav učinak da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije Unije.
8.4. Zaključak o uzročnosti
(119)
Gornja analiza je pokazala da su se obujam prodaje i tržišni udjel dotičnih zemalja povećali tijekom razmatranog razdoblja. Osim toga, utvrđeno je da taj je taj uvoz izvršen po dampinškim cijenama koje su bile značajno - gotovo 22 % - ispod cijena koje je industrija Unije naplatila na tržištu Unije za dotični proizvod tijekom RIP-a.
(120)
To povećanje obujam i tržišnog udjela dampinškog uvoza po niskim cijenama iz dotičnih zemalja ostvareno je unatoč ukupnom padu potražnje na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. Sve veći tržišni udjel uvoza odvijao se usporedno s negativnim razvojem tržišnog udjela industrije Unije tijekom istog razdoblja. Istodobno, zabilježen je negativan razvoj glavnih pokazatelja gospodarskog i financijskog stanja industrije Unije, kako je gore prikazano.
(121)
Pad potrošnje na tržištu Unije 2009. negativno je utjecao na rezultate industrije Unije. Međutim, ukupno gledano, za taj i ostale čimbenike nije se moglo smatrati da mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvozu i štetnog stanja industrije Unije.
(122)
Na temelju gore navedene analize, koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
9. INTERES UNIJE
9.1. Uvodna napomena
(123)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih antidampinških mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
9.2. Interes industrije Unije
(124)
Industriju Unije čine dva proizvođača, s tvornicama u različitim zemljama članicama Unije, koja izravno zapošljavaju 30-50 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(125)
Jedan od dva proizvođača Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka, nego je dostavio daljnje podatke i nije surađivao tijekom ispitnog postupka.
(126)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotičnih zemalja. Podsjeća se da su najvažniji pokazatelji štete pokazali negativan trend tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su jako bili pogođeni pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja. U slučaju izostanka mjera, smatra se da oporavak u sektoru oksalne kiseline neće biti dostatan za oporavak financijskog stanja industrije Unije te da bi se stanje moglo pogoršati.
(127)
Očekuje se da će uvođenje mjera vratiti učinkovite i poštene uvjete trgovanja na tržištu Unije, što će omogućiti industriji Unije usklađivanje cijena oksalne kiseline kako bi odražavale troškove proizvodnje. Može se očekivati da bi uvođenje mjera omogućilo industriji da vrati barem dio tržišnog udjela izgubljenog tijekom razmatranog razdoblja, s dodatnim pozitivnim učinkom na njezino gospodarsko stanje i profitabilnost.
(128)
Stoga je zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz oksalne kiseline podrijetlom iz NRK-a i Indije bilo u interesu industrije Unije.
9.3. Interes uvoznika
(129)
Odgovori na upitnik primljeni su od osam nepovezanih uvoznikâ. Tri uvoznika uvozili su samo mali obujam dotičnog proizvoda i mogli su prenijeti povećanje cijena na svoje klijente. Neki od njih naveli su da bi mogli razmotriti uklanjanje proizvoda iz svoje ponude proizvoda ako se uvedu antidampinške pristojbe.
(130)
Četvrti uvoznik je tvrdio da njegovi klijenti mogu koristiti program unutarnje proizvodnje za sve svoje krajnje proizvode za koje se u proizvodnom procesu koristi oksalna kiselina i koji se ponovno izvoze u EU. U skladu s tim, učinak uvođenja antidampinških mjera na tog uvoznika ne bi bio značajan.
(131)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledano, ne bi trebalo imati značajan učinak na uvoznike. Općenito, profitne marže na oksalnu kiselinu prilično su visoke za uvoznike te očekuju da će povećanje cijena moći prenijeti na svoje kupce.
9.4. Interes korisnikâ
(132)
Korisnici koji surađuju činili su 22 % potrošnje oksalne kiseline u Unije tijekom RIP-a. Ispitni postupak je pokazao da razlika između korištenja nerafinirane oksalne kiseline i rafinirane oksalne kiseline važna za testiranje interesa EU-a u pogledu korisnika. Industrija Unije koja surađuje proizvode nerafiniranu, dok drugi proizvođač iz EU-a koji ne surađuju proizvodi rafiniranu oksalnu kiselinu koja se uglavnom koristi u farmaceutskom i prehrambenom sektoru te sektoru ekstrakcije sitnog metalnog praha.
(133)
Korisnici nerafinirane oksalne kiseline tvrdili su da bi uvođenje mjera dovelo do povećanja cijene industrije Unije koja surađuje, a koja je jedini dobavljač u EU-u. S druge strane, korisnici su naveli i da ne bi bilo poželjno potpuno ovisiti o stranom uvozu.
(134)
Za korisnike koji proizvode proizvode za čišćenje i izbjeljivanje oksalna kiselina predstavlja samo mali dio njihovih ulaznih materijala te bi vjerojatno mogli prebaciti povećanje cijena proizašlo uz antidampinških pristojba na svoje klijente ili, prema potrebi, promijeniti formule svojih proizvoda kako bi koristili zamjenske proizvode umjesto oksalne kiseline.
(135)
Za korisnike koji proizvode proizvode za poliranje, oksalna kiselina predstavlja veliki udjel u njihovim troškovima ulaznih materijala i ne može se zamijeniti. Korisnici vjerojatno ne bi mogli u potpunosti prenijeti povećanja cijena na svoje klijente zbog konkurencije od proizvođača izvan EU-a. Međutim, izvoze 95 % svojih proizvoda izvan EU-a i mogu tražiti povrat pristojba u okviru sustava unutarnje proizvodnje.
(136)
Za korisnike koji koriste oksalnu kiseline u ostale svrhe, kao što je recikliranje metala od otpada, oksalna kiselina predstavlja važan udjel ukupnih troškova proizvodnje krajnjeg proizvoda za koji se koristi oksalna kiselina. Tržište krajnjeg proizvoda je vrlo promjenjivo. Oksalna kiselina ne može se zamijeniti u proizvodnom procesu. Glavno društvo koje se bavi recikliranjem otpada u Uniji kupuje svu oksalnu kiselinu od proizvođačâ iz Unije. Uvođenjem antidampinških pristojba industrija može odabrati u kojoj će mjeri povećati cijene, ako uopće, kako bi imala koristi od uvođenja pristojba. Stoga je učinak uvođenja mjera na tog korisnika nejasan. Međutim, s obzirom da taj proizvođač trenutačno ima nisku dobit od prodaje gotovog proizvoda, svako povećanje cijena imat će negativan učinak ako trgovačko društvo ne može prenijeti povećanje cijena.
(137)
„Rafinirana” oksalna kiselina koristi se, između ostalog, za proizvodnju praha određenih metala. Oksalna kiselina predstavlja značajan dio ukupnih troškova proizvodnje. Oksalna kiselina ne može se zamijeniti u tom procesu. Međutim, dobit u tom sektoru može biti značajna. S obzirom na to da su godišnji ugovori uobičajeni u tom sektoru, kratkoročno gledano, prenošenje povećanja cijena neće biti jednostavno. Međutim, imajući na umu da je najniža predložena stopa pristojne 14,6 % i da se ostvaruje velika dobit, u kratkoročnom razdoblju bilo bi moguće prihvatiti svako povećanje cijene.
(138)
Jedan korisnik je tvrdio da proizvodnja rafinirane oksalne kiseline nije dostatna za ispunjavanje potražnje. U tom pogledu, utvrđeno je da razlika u Uniji između proizvodnje rafinirane vrste i potrošnje iznosi otprilike 1 000-2 000 tona godišnje. S obzirom da se niz krajnjih proizvoda, za koje se koristi rafinirana oksalna kiselina tijekom proizvodnog procesa, izvozi, korisnici su, u svakom slučaju, mogli, poslovati u okviru sustava unutarnje proizvodnje, ako su tako željeli.
9.5. Zaključak o interesu Unije
(139)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da, ukupno gledano, na temelju raspoloživih podataka koji se odnose na interes Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz oksalne kiselina podrijetlom iz NRK-a i Indije.
10. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
10.1. Razina uklanjanja štete
(140)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(141)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(142)
Pri izračunu iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se dobit koja se mogla ostvariti u slučaju izostanka dampinškog uvoza iznosi 8 % prometa i da se ta profitna marža mogla smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati kod izostanka štetnog dampinga.
(143)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena dotičnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 8 % trošku proizvodnje.
(144)
Potrebno povećanje cijena zatim je utvrđeno na temelju usporedbe, za svaku vrstu proizvoda, ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođačâ izvoznikâ koji surađuju u NRK-u i Indiji, odgovarajuće prilagođene za troškove uvoza i carinske pristojbe s neštetnom cijenom vrsta proizvoda koje je industrija Unije prodavala na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne uvozne vrijednosti CIF za uspoređene vrste.
10.2. Privremene mjere
(145)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Indije na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(146)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a i Indije koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedene određene pravne osobe. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu se okoristiti tim stopama i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(147)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena tih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (3) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(148)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(149)
Utvrđene su marže dampinga i štete kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Dampinška marža
(%)
Marža štete
(%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Sva ostala trgovačka društva
43,6
50,7
NRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd and Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Sva ostala trgovačka društva
52,2
66,3
11. ZAVRŠNE ODREDBE
(150)
Svaki proizvođač izvoznik oksalne kiseline u NRK-u koji se još nije javio, jer je smatrao da ne ispunjava niti kriterije za MET niti za IT, ali koji smatra da se treba uvesti zasebna stopa pristojbe, pozvan je javiti se Europskoj komisiji u roku od 10 dana od dana nakon objavljivanja ove Uredbe u Službenom listu Europske unije (4).
(151)
Radi dobrog upravljanja, potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu.
(152)
Nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe su privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz oksalne kiseline, bez obzira na to je li u dihidratnom (broj CUS 1-6153 i broj CAS 56-6-0021238) ili bezvodnom obliku (broj CUS 4-144 i broj CAS 62-7-ex 2917 11 00) i bez obzira na to je li u vodenoj otopini, trenutačno obuhvaćene oznakom KN 2917110091 (oznaka TARIC 2917110091) te podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto-cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena pristojba
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Sva ostala trgovačka društva
43,6
B999
NRK
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Sva ostala trgovačka društva
52,2
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od 1 mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od 1 mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od 6 mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. listopada 2011.