32011R0464
L 125/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 464/2011
od 11. svibnja 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1036/2010 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz Bosne i Hercegovine („BiH”).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju su 4. siječnja 2010. uložili Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o. o. i Zeolite Mira Srl Unipersonale („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 25 % ukupne proizvodnje zeolita A u prahu u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dovoljnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. DALJNJI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
(5)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
(6)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo predložiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz zeolita A u prahu podrijetlom iz BiH-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom. Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenje prigovora.
(7)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
U nedostatku bilo kakvih komentara o ovim pitanjima, potvrđuju se uvodne izjave 12. do 15. Privremene uredbe.
(9)
S obzirom na gore navedeno, konačno se zaključuje da su sve vrste zeolita A u prahu kako je gore definirano istovjetne u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
4. ODABIR UZORAKA
(10)
Grupacija bosanskih proizvođača izvoznika („Birac”) ponovila je svoju tvrdnju danu u privremenoj fazi ispitnog postupka da je proizvođača iz Unije koji nije uključen u uzorak (Silkem d.o. o. ili „Silkem”) trebalo u potpunosti uključiti u odgovor na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku (MAL Magyar Aluminium ili „MAL”), jer su ta dva trgovačka društva povezana. Tvrdila je da bi prihvaćanje tog propusta predstavljalo diskriminaciju između proizvođača iz Unije i izvoznika, jer u slučajevima kada povezani proizvođači izvoznici imaju poslovni nastan u zemljama koje podliježu antidampinškom ispitnom postupku, svi su obvezni dostaviti odgovore na upitnike. Nadalje, Birac je tvrdio da i MAL i Silkem treba proglasiti društvima koja ne surađuju.
(11)
Te se tvrdnje ne mogu prihvatiti. Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe, i MAL i Silkem su u potpunosti surađivali u ispitnom postupku. Podsjeća se da je Silkem dostavio podatke kao odgovor na obraza za odabir uzoraka te je Silkem uzet u obzir u pokazateljima makropodataka. Međutim, trgovačko društvo nije bilo uključeno u popis trgovačkih društava u uzorku zbog male veličine. Stoga Silkem nije trebao dostaviti takozvane mikro podatke te oni a fortiori nisu provjereni. Štoviše, s obzirom da je njegova prodaja dotičnog proizvoda relativno mala u odnosu na prodaju društva MAL, nema naznake da bi uključivanje podataka društva Silkem u podatke društva MAL napravilo nekakvu razliku.
(12)
Nadalje, optužba o diskriminaciji proizvođača izvoznika i proizvođača iz Unije očito je neutemeljena, jer je situacija drukčija. S jedne strane, ispitni postupak o postojanju dampinga je postupak koji se uobičajeno provodi na razini trgovačkog društva za koje službe Komisije trebaju izračunati dampinšku maržu specifičnu za pojedino trgovačko društvo. Nadalje, grupaciju proizvođača izvoznika treba promatrati u cijelosti, jer inače postoji rizik da bi se izvoz odvijao preko kanala dijela grupacije s najnižom razinom pristojbe. S druge strane, cilj ispitnog postupka u vezi štete je ispitati je li industrija Unije kao cjelina pretrpjela materijalnu štetu. U ovom slučaju smatralo se da proizvođači iz Unije u uzorku tijekom ovog ispitnog postupka predstavljaju cjelokupnu proizvodnju Unije u pogledu određenih pokazatelja štete (mikropokazatelji). Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(13)
Birac je, također, tvrdio da je bosansko trgovačko društvo za rudarstvo, povezano s društvom MAL, koje opskrbljuje tog konkretnog proizvođača iz Unije sirovinom (tj. boksitom), također, trebalo surađivati u ispitnom postupku. U tom se pogledu napominje da je to trgovačko društvo za rudarstvo bilo navedenom u odgovoru društva MAL na upitnik. Osim toga, svi troškovi povezani s nabavom boksita, i njegovim pretvaranjem u aluminijev trihidrat, u potpunosti su prijavljeni u troškovima proizvodnje društva MAL. Stoga je grupacija MAL u potpunosti postupala u skladu sa zahtjevima o izvješćivanju koje su odredile službe Komisije. Ova tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(14)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o ovim pitanjima, konačno se potvrđuju uvodne izjave 16. do 20. Privremene uredbe.
5. DAMPING
5.1. Uobičajena vrijednost
(15)
Podsjeća se da je u nedostatku reprezentativne domaće prodaje, uobičajena vrijednost izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(16)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, nastali prodajni, opći i administrativni troškovi (POA) i ponderirana prosječna dobit koju su dotični proizvođači izvoznici koji surađuju ostvarili od domaće prodaje istovjetnog proizvoda u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. S obzirom da nije bilo zasebnih vrsta dotičnog proizvoda ili istovjetnog proizvoda, korištena je ponderirana prosječna dobit. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za test uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
(17)
Nastavno na privremenu objavu, Birac je dostavio komentare u pogledu utvrđivanja profitne marže korištene za izračunavanje uobičajene vrijednosti. Prema društvu Birac, primijenjena metodologija u suprotnosti je s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe, jer je u ovom specifičnom slučaju rezultat korištenja profitne marže nereprezentativne domaće prodaje za izračun uobičajene vrijednosti potpuno jednak kao da su korištene cijene nereprezentativne domaće prodaje. Tvrdilo je da takav neusklađen pristup nije mogao biti rezultat kombiniranog čitanja članka 2. stavka 3. i članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe. Također je smatralo da je korištena profitna marža nerazumna i nerazmjerna, posebno u usporedbi s ciljnom dobiti korištenom za izračun smanjenja cijena.
(18)
Nadalje, Birac je tvrdio da ne treba smatrati kako je domaća prodaja, zbog njezine prirode, izvršena u uobičajenom tijeku trgovine i, stoga, se ne treba koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(19)
U pogledu prve tvrdnje, napominje se da je primijenjena metoda u skladu s odredbama osnovne Uredbe i sudske prakse proizašle iz odluka WTO-a, u skladu s kojom se kod izračuna uobičajene vrijednosti treba koristiti dobit od domaće prodaje iz uobičajenog tijeka trgovine, čak i ako ta prodaja nije bila reprezentativna. U ovom se specifičnom slučaju napominje da je sva domaća prodaja bila profitabilna te je zato izračun uobičajene vrijednosti dao isti rezultat kao da se uobičajena vrijednost temeljila na domaćim prodajnim cijenama. Najprije treba napomenuti su se podaci o dobiti i troškovima POA temeljili na vlastitoj domaćoj prodaji trgovačkog društva za koju se smatra da je ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine. Nadalje se napominje da se „razumnost” ne može mjeriti u odnosi na ciljnu dobit korištenu za izračun sniženja cijena, jer ta dobit odražava stanje na tržištu EU-a u izostanku dampinškog uvoza te, stoga, ne može predstavljati valjano mjerilo za utvrđivanje dobiti koju treba koristiti u kontekstu izračuna uobičajene vrijednosti. Stoga se ova tvrdnja treba odbaciti.
(20)
U pogledu tvrdnje da ne treba smatrati kako je domaća prodaja ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, ispitni postupak je utvrdio da podaci i dokazi koje je dostavio Birac predstavljaju pouzdani temelj za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Stoga se ova tvrdnja nije smatrala opravdanom i morala je biti odbačena.
(21)
U nedostatku bilo kakvih ostalih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuje se metoda opisana u uvodnim izjavama od 21. do 26. privremene Uredbe.
5.2. Izvozna cijena
(22)
U nedostatku bilo kakvih komentara u pogledu izvozne cijene, potvrđuju se uvodne izjave 27. i 28. Privremene uredbe.
5.3. Usporedba
(23)
U nedostatku bilo kakvih komentara o usporedbi uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, potvrđuje se uvodna izjava 29. Privremene uredbe.
5.4. Dampinška marža
(24)
U nedostatku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju dampinške marže, koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave od 30. do 32. Privremene uredbe.
6. ŠTETA
(25)
Komentari na nalaze o šteti primljeni su od određenih proizvođača iz Unije, dva korisnika iz EU-a i jedinog bosanskog proizvođača izvoznika.
(26)
Argumenti koji se odnose na komentare na koje je već u potpunosti odgovoreno u privremenoj Uredbi ne ponavljaju se u ovoj Uredbi.
6.1. Opće napomene
(27)
Pojašnjava se da u uvodnim izjavama 45. i 68. Privremene uredbe pojam „industrija Unije” u ovom ispitnom postupku obuhvaća sve proizvođače iz Unije. Osim toga, čimbenici štete prema kojima je donesen nalaz o šteti, u pravilu se temelje na podacima koji se odnose na industriju Unije. Kada se koriste podaci koji se odnose na industriju Unije, u odjeljku 5.4. Privremene uredbe navode se kao „makropodaci”. Međutim, kada podaci nisu raspoloživi za cijelu industriju Unije, korišteni su podaci reprezentativnog uzorka proizvođačâ iz Unije. Nikakvi komentari nisu primljeni o tim pitanjima i, stoga, se privremeni nalazi konačno potvrđuju.
(28)
Međutim, tvrdnja iz uvodne izjave 34. Privremene uredbe bila je pogrešna. Ta uvodna izjava trebala je glasiti: „Svi proizvođači iz Unije predstavljaju industriju Zajednice u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao ‚industrija Unije’”.
(29)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 52. do 56. Privremene uredbe.
6.2. Potrošnja Unije
(30)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 35. do 38. Privremene uredbe.
6.3. Uvoz iz dotične zemlje
(31)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 39. do 43. Privremene uredbe.
6.4. Stanje industrije Unije
6.4.1. Pokazatelji štete
(32)
Na lokaciji jednog od proizvođača iz Unije, društva MAL, dogodila se industrijska nesreća u listopadu 2010. Međutim, brojke koje je dostavilo to trgovačko društvo pokazuju da isporuka dotično proizvoda popravila do siječnja 2011. Stoga je bilo jasno da ta nesreća ne prouzročila ozbiljne probleme u pogledu opskrbe na tržištu EU-a.
(33)
Birac je tvrdio da je s obzirom da je gore navedeno bosansko trgovačko društvo za rudarstvo povezano s društvom MAL tijekom RIP-a ostvarilo dobit, Komisija trebala prilagoditi troškove proizvodnje i dobit društva MAL prilikom izračuna ekonomskih pokazatelja, jer se dobit društva MAL navodno smanjila kao rezultat visoke dobiti koju je ostvarilo njegovo povezano trgovačko društvo za rudarstvo u BiH-u.
(34)
U pogledu gornje tvrdnje se napominje da je nabava boksita od povezanog trgovačkog društva izvršena na ravnopravnoj osnovi. Ovo pitanje obuhvaćeno je tijekom provjere na licu mjesta. S obzirom da je MAL nabavljao boksit i od povezanih i od nepovezanih trgovačkih društava tijekom RIP-a po otprilike jednakim prosječnim cijenama, Komisija je utvrdila da je boksit nabavljen na ravnopravnoj osnovi i, stoga, nikakve prilagodbe nisu bile potrebne za određivanje kretanja profitabilnosti društva MAL koje je korišteno u izračunu kretanja prikazanog u uvodnoj izjavi 52. Privremene uredbe. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(35)
Birac je, također, tvrdio da je, s obzirom da je dobio određene sirovine izravno iz svoje proizvodnje aluminijevog oksida, imao značajnu kompetitivnu prednost pred većinom proizvođača iz Unije te se to, stoga, treba odražavati u maržama štete. Taj argument ne može se prihvatiti. Ako trgovačko društvo ima kompetitivnu prednost, to u uobičajenim uvjetima treba utjecati na ukupan izračun dampinga u pogledu nižih troškova i, stoga, niže uobičajene vrijednosti. Ova vrsta kompetitivne prednosti konceptualno nema ništa s maržom štete. Potonja ispituje bi li razina pristojbe niža od dampinške marže bila dostatna za uklanjanje štete. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(36)
Korisnici iz Unije su tvrdili da je u Komisijinoj privremenoj ocjeni zanemaren pozitivan razvoj određenih čimbenika štete (profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja), navodeći da treba analizirati sve čimbenike. Međutim, u ocjeni štete ti su pozitivni čimbenici u potpunosti analizirani. Uzeti su u obzir, ali nisu se smatrali odlučujućima u ovom slučaju zbog razloga određenog u uvodnim izjavama od 52. do 60. Privremene uredbe. Ta tvrdnja je stoga odbačena.
(37)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 44. do 64. Privremene uredbe.
6.5. Zaključak o šteti
(38)
U skladu s tim i u nedostatku bilo kakvih drugih komentara u tom pogledu, potvrđuju se zaključci iz uvodnih izjava od 65. do 69. Privremene uredbe.
7. UZROČNOST
(39)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da je analiza uzročnosti pogrešna, jer je Komisija navela da je privremeno poboljšanje zabilježeno kod određenih čimbenika štete za RIP (2009.). Taj korisnik nije se slagao s ocjenom Komisije da je veća profitabilnost 2009. u odnosu na 2008. bila rezultat kratkotrajnih privremenih razvoja događaja koji se neće ponoviti 2010.
(40)
S obzirom na gore navedeni podnesak, napominje se da su argumenti ove stranke samo tvrdnje i da nisu potkrijepljeni nikakvim novim dokazima. Nasuprot tome, stav Komisije potkrijepljen je podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije tijekom ispitnog postupka i u privremenoj i u konačnoj fazi. Podaci koji su dostavljeni prije posjeta radi provjere, također, su provjereni na licu mjesta. Opadanje profitnih marža nakon RIP-a koje je predvidjela Komisija potvrđeno je i podacima za cijelu 2010. koje su dostavila dva proizvođača iz Unije. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(41)
Birac je osporavao privremeni nalaz o učinku uvoza iz trećih zemalja. Međutim, prema analizi Komisije iz privremene Uredbe (uvodna izjava 77.) Birac je bio jedini veliki izvoznik na tržište EU-a. Praktično nije bilo uvoza iz ostalih izvora. Birac nije dostavio nikakve nove dokaze u tom pogledu i njegova se tvrdnja, stoga, odbacuje.
(42)
Jedan korisnik koji surađuje osporavao je analizu iz privremene Uredbe u pogledu pada potrošnje te je naveo antidampinški ispitni postupak o katodnim cijevima za televizore u boji kao presedan i pogledu smanjenja potražnje (3). Tvrdilo se da je u tom ispitnom postupku smanjenje potražnje dovelo do dovršetka postupka. Međutim, nema poveznice između slučaja vezanog uz katodne cijevi za televizore u boji i trenutačnog ispitnog postupka. U prethodnom je potrošnja jako pala, jer su dotični proizvod zamijenili ostali proizvodi. Nasuprot tome, pad potrošnje u trenutačnom ispitnom postupku je vrlo blag (7 % - kako je navedeno u uvodnim izjavama 37. i 38. Privremene uredbe). U tom se pogledu, također, napominje da je razvoj potrošnje dodatno razrađen u uvodnim izjavama od 78. do 80. Privremene uredbe, no dotični korisnik koji surađuje nije mogao dostaviti nikakve dokaze koji bi odbacili nalaze Komisije. Stoga se te tvrdnje odbacuju.
(43)
U svijetlu gore navedenog, potvrđuje se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 70. do 92. Privremene uredbe, tj. da je dampinški uvoz uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije.
8. INTERES UNIJE
(44)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da je Komisija dostavila obmanjujuće podatke u pogledu važnosti troškova zeolita u njegovim ukupnim troškovima u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe. Posebno je tvrdio da su troškovi zeolita veći od 5 % ukupnih troškova kako je navedeno u toj uvodnoj izjavi. U tom pogledu se napominje da ta stranka nije dostavila nikakve nove podatke u potporu svojoj tvrdnji, dok su se nalazi Komisije temeljili na provjerenim podacima korisnika koji surađuju. Napominje se da pojam „ukupni troškovi” korišten u uvodnoj izjavi 104. Privremene uredbe uključuje sve troškove proizvodnje uvećane za troškove POA. Osim toga, tvrdnja o „manje od 5 %” je prosjek koji obuhvaća kombinaciju i deterdženta za pranje i proizvoda za omekšavanje vode. Konačno, treba razjasniti da su troškovi zeolita u omekšivaču vode veći od troškove deterdženta za pranje, no daleko najveći dio upotrebe odnosi se na deterdžent za pranje. Naime, u pogledu tog konkretnog korisnika koji surađuje, omekšivači vode činili su mali dio prometa njegovih proizvoda na kraju proizvodnog lanca za koje je korišten zeolit. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(45)
Jedan korisnik koji surađuje osporavao je nalaz iz uvodne izjave 102. privremene Uredbe da je Kina mogući alternativni izvor opskrbe. Uzimajući u obzir komentare, Komisija prihvaća da, iako je neka kineska roba ušla na tržište EU-a tijekom RIP-a, nije vjerojatno da će Kina u bližoj budućnosti postati veliki opskrbljivač (vidjeti gornju uvodnu izjavu 41.). Međutim, s obzirom na stope iskorištenosti kapaciteta u Uniji za dotični proizvod, Komisija zadržava svoj stav da u pogledu dotičnog proizvoda nema problema s opskrbom. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(46)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da, kad bi se pristojbe uvele kao rezultat ovog ispitnog postupka, troškovi zeolita bi se povećali do tolike mjere da bi se i njegove cijene za deterdžent za pranje i proizvode za omekšavanje vode, također, povećale te bi tako povećale potrošačke cijene. Taj argument se temelji na pretpostavci da će korisnici prenijeti povećanje cijena zeolita kao rezultat antidampinške pristojbe. Prvo, Komisija smatra da bi proizvođači iz Unije prije imali koristi od mjera povećanjem ekonomije razmjera, nego povećanjem cijena (vidjeti uvodne izjave od 108. i 111. Privremene uredbe). Konačno, kako je gore navedeno, udio troškova povezanih sa zeolitom u ukupnim troškovima proizvodnje proizvodâ na kraju proizvodnog lance je tako mali tako da bilo kakva posljedica pristojbe, iako nije vjerojatna, ne bi dovela u pitanje privremeni zaključak da ne postoji prevladavajući interes Unije protiv uvođenja mjera. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(47)
Jedan korisnik koji surađuje je tvrdio da bi se mogao prebaciti na formule bez zeolita u svojim deterdžentima za pranje što bi negativno utjecalo na proizvođače zeolita u Uniji. Proizvođači iz Unije su putem informacije u spisu „Otvoriti za pregled zainteresiranim strankama” da taj rizik za njihovo poslovanje postoji. Međutim, ne postoji nikakav konkretni dokaz kako bi se procijenio navodni učinak ove moguće promjene na industriju Unije. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(48)
Gore navedene točke uzete su u obzir u konačnoj fazi ispitnog postupka, ali nisu promijenile njegove glavne zaključke. U nedostatku bilo kakvih ostalih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 93. do 112. Privremene uredbe. Stoga se zaključuje da nisu dostavljeni nikakvi argumenti koji bi ukazali na to da uvođenje mjera kao rezultat ovog ispitnog postupka nije u interesu Unije.
9. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(49)
U nedostatku bilo kojih drugih komentara, potvrđuju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 114. do 116. Privremene uredbe.
9.2. Konačne mjere
(50)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na razini najniže utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe treba na odgovarajući način odrediti na razini utvrđenog dampinga. Izračunana je stopa od 28,1 %.
(51)
Na temelju gore navedenog, stopa konačne antidampinške pristojbe za BiH je 28,1 %.
10. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(52)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom u visini konačne pristojbe uvedene ovom Uredbom.
11. OBLIK MJERA
(53)
Tijekom ispitnog postupka bosanski proizvođač izvoznik Alumina d.o.o. Zvornik, zajedno sa svojim povezanim trgovačkim društvom u Uniji, Kauno Tiekimas AB, s poslovnim nastanom u Kaunasu, Litva, ponudio je preuzimanje obveze u vezi cijene u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe. Napominje se da je nedavno Fabrica Glinice „Birac” postala holding društvo te je Alumina d.o.o., s poslovnim nastanom u Zvorniku, ostao jedini proizvođač izvoznik iz skupine.
(54)
Komisija je ispitala ponudu. Dotični proizvod je potrošni proizvod koji postoji samo kao jedna vrsta i specifikacija proizvoda, što isključuje mogući rizik od kompenzacije cijena putem različitih vrsta proizvoda. Ispitni postupak je pokazao da je sav izvoz u Uniju fakturiran preko povezanog trgovačkog društva u Uniji (tj. društva Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva). To povezano trgovačko društvo prodaje i ostale proizvode koje proizvodi grupacija Birac. Međutim, tržište zeolita A u prahu je dobro definirano i kupci koji kupuju zeolit A u prahu ne bi, po svojoj prirodi, kupili ostale proizvode koje proizvodi grupacija Birac. Stoga je zaključeno da je rizik od unakrsne kompenzacije putem moguće prodaje ostalih proizvoda istim klijentima vrlo nizak.
(55)
Komisija je Odlukom 2011/279/EU (4) prihvatila ponudu za preuzimanje obveze društva Alumina d.o.o. Zvornik i njegovog povezanog društva Kauno Tiekimas. Vijeće potvrđuje da ponuda za preuzimanje obveze u vezi cijene uklanja štetni učinak dampinga i ograničava u dostatnoj mjeri rizik od izbjegavanja mjera.
(56)
Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima omogućilo učinkovito daljnje praćenje usklađenosti društva Alumina d.o.o. Zvornik i njegovog povezanog društva s preuzetom obvezom, kada se odgovarajućim carinskim tijelima predoči zahtjev za puštanje u slobodan promet, izuzeće od antidampinške pristojbe uvjetuje se i. predočenjem računa na temelju preuzete obveze, odnosno računa koji sadrži najmanje tri navedena elementa i izjave propisane Prilogom; ii. činjenicom da uvezenu robu proizvodi, otprema i fakturira ili izravno Alumina d.o.o. Zvornik prvom nezavisnom kupcu u Uniji ili izravno fakturira Kauno Tiekimas prvom nepovezanom kupcu u Uniji i iii. činjenicom da roba koja je prijavljena i predočena carini točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze. Kada gore navedeni uvjeti nisu ispunjeni, odgovarajuća antidampinška pristojba primjenjuje se u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet.
(57)
Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče svoje prihvaćanje preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet.
(58)
Uvoznike treba obavijestiti da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet kako je opisano u uvodnim izjavama 56. i 57., čak i ako je Komisija prihvatila obvezu proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali.
(59)
Prema članku 14. stavku 7. Osnovne uredbe, carinska tijela trebaju odmah obavijestiti Komisiju kad god se utvrde naznake kršenja obveze.
(60)
Zbog gore navedenih razloga preuzimanje obveze koje su ponudila društva Alumina d.o.o. Zvornik i Kauno Tiekimas Komisija smatra prihvatljivim. Dotična trgovačka društva obaviještena su o bitnim činjenicama, razmatranjima i obvezama na kojima se temeljilo prihvaćanje.
(61)
U slučaju povrede ili povlačenja obveza, ili u slučaju da Komisija povuče prihvaćanje obveza, antidampinška pristojba koju je uvelo Vijeće, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, automatski se primjenjuje u skladu s člankom 8. stavkom 9. te Uredbe,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz zeolita A u prahu, također poznat kao zeolit NaA ili zeolit 4A u prahu, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030) i podrijetlom iz Bosne i Hercegovine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 28,1 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet za koji su račune izdala trgovačka društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Odluci 2011/279/EU izuzet je od antidampinške pristojbe uvedene člankom 1., pod uvjetom:
(a)
da ga proizvodi, otprema i izravno fakturira Alumina d.o.o., Zvornik, Bosna i Hercegovina prvom nezavisnom kupcu u Uniji ili izravno fakturira Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva prvom nezavisnom kupcu u Uniji;
(b)
da je takav uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno računom koji sadrži najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i
(c)
da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
2. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet:
-
kad god se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno, ili
-
kad Komisija prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe povuče svoje prihvaćanje preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju obveze nevaljani.
Članak 3.
Konačno se naplaćuju iznosi osigurani privremenim antidampinškim pristojbama prema Uredbi (EU) br. 1036/2010 na uvoz zeolita A u prahu, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2842 10 00 (oznaka TARIC 2842100030), podrijetlom iz Bosne i Hercegovine.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2011.