32010R0467
L 131/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
25.05.2010.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 467/2010
od 25. svibnja 2010.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine, kako je proširena na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, nakon revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9., članak 11. stavak 2. i članak 11. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon revizije nakon isteka mjera, Vijeće je u ožujku 2004. Uredbom (EZ) br. 398/2004 (2), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz silicija podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK). Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjiva na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, iznosila je 49 %. Početne mjere uvedene su Uredbom (EEZ) br. 220/90 (3).
(2)
U siječnju 2007. Uredbom Vijeća (EZ) br. 42/2007 (4), konačna antidampinška pristojba proširena je na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere i parcijalnu privremenu reviziju
(3)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku antidampinških mjera primjenjivih na uvoz silicija podrijetlom iz NRK-a (5) u listopadu 2008., Komisija je 1. prosinca 2008. primila zahtjev za reviziju nakon isteke mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. (2) Osim toga, Komisija je 18. prosinca 2008. zaprimila zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe.
(4)
Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere podnio je Euroaliiages (Odbor za vezu industrije čeličnih legura) u ime proizvođača Unije koji čine većinski udio, u ovom slučaju 100 %, ukupne proizvodnje silicija Unije. (5) Zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
(5)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnio je EUSMET (Europski korisnici silikonskog metala), a opseg primjene mu je ograničen na ispitivanje dampinga. (4) Zahtjev se temeljio na dokazima prima facie da su se promijenile okolnosti na temelju kojih su utvrđene mjere te da su nove okolnosti trajne prirode.
(6)
Utvrdivši, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjere prema članku 11. stavku 2. i Osnovne uredbe i parcijalne privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, Komisija je objavila obavijest o pokretanju tih revizija u Službenom listu Europske unije (6) (obavijest o pokretanju postupka).
3. Ispitni postupak
(7)
Komisija je o pokretanju revizija službeno obavijestila proizvođače Unije podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike iz NRK-a, uvoznike/trgovce, korisnike iz Unije za koje se zna da se to na njih odnosi te njihova udruženja, kao i nadležna tijela NRK-a.
(8)
S obzirom na naočigled veliki broj kineskih proizvođača izvoznika navedenih u zahtjevima, u obavijesti o pokretanju revizija predviđen je odabir uzoraka s ciljem utvrđivanja dampinga i vjerojatnosti njegova ponavljanja ili trajanja u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(9)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju revizija, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. srpnja 2008. do 31. prosinca 2008.
(10)
Komisija je primila odgovore od 11 trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava iz NRK-a. Međutim, nakon ispitivanja podataka koje su dostavila navedena trgovačka društva, postalo je jasno da samo mali broj odgovora pripada trgovačkim društvima koja u Europsku uniju izvoze silicij vlastite proizvodnje. Stoga je odlučeno da odabir uzoraka u odnosu na kineske proizvođače izvoznike nije potreban.
(11)
Sva gore navedena trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava iz NRK-a također su izjavile da namjeravaju zatražiti individualno ispitivanje primjenom članka 17. stavka 3. Osnovne uredbe.
(12)
Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih to odnosi poslala obrasce zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT). Zahtjevi za MET, ili IT ako bi se ispitnim postupkom utvrdilo da proizvođači izvoznici ne ispunjavaju uvjete za MET, primljeni su od tri kineska izvoznika. Međutim, jedan od tih izvoznika povukao je naknadno svoj zahtjev dok je za ostala dva utvrđeno da nisu izvozili silicij vlastite proizvodnje u Europsku uniju tijekom RIP-a. Zahtjevi tih dvaju trgovačkih društava se, stoga, nisu ocijenili.
(13)
Osim toga, još šest kineskih trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava podnijelo je obrasce zahtjeva za IT. Međutim, tijekom ispitnog postupka tri su trgovačka društva prestala surađivati. Jedna od tri preostale grupacije trgovačkih društava prodala je dotični proizvod nepovezanom trgovcu. Ispitni postupak nije mogao sa sigurnošću utvrditi je li tržište Unije bio konačno odredište prodaje. Budući da se ova grupacija trgovačkih društava stoga ne može smatrati proizvođačem izvoznikom, zahtjev za individualni tretman trebalo je odbiti. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 30., za jedno društvo čija suradnja nije bila dostatna u smislu članka 18. Osnovne uredbe, nalazi su se temeljili na dostupnim činjenicama. Zahtjev za primjenu IT-a preostalih trgovačkih društava smatrao se prihvatljivim.
(14)
Na kraju, samo jedno od dva preostala trgovačka društva koja su zatražila uključivanje u uzorak i individualno ispitivanje, dostavilo je odgovor na upitnik u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. To trgovačko društvo, međutim, nije izvozilo dotični proizvod na tržište Unije.
(15)
Komisija je poslala upitnike svim strankama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi, te onima koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizija.
(16)
Komisija je također dala mogućnost zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove u pisanom obliku i zatraže saslušanje u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizija.
(17)
Proizvođači iz Unije podnositelji zahtjeva, 12 korisnika, dva udruženja korisnika, šest izvoznika/proizvođača iz Kine i tri proizvođača iz analogne zemlje dostavili su odgovore na upitnik.
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
Proizvođači iz Unije podnositelji zahtjeva:
-
Ferroatlantica S.L., Madrid, Španjolska
-
Ferropem NA-i, Chambery, Francuska
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Njemačka
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng Međunarodna Promet Co., Ltd, Šangaj
-
Chongqing Trust- Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust- Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Proizvođači iz analogne zemlje (Brazil):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Korisnici:
Industrija aluminija
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Njemačka
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italija
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italija
Kemijska industrija
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Njemačka
-
Wacker Chemie AG, München, Njemačka
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Ujedinjena Kraljevina
4. Razdoblje revizije istražnog postupka i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitni postupak u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. prosinca 2008. („RRIP” ili „razdoblje revizije ispitnog postupka”).
(20)
Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja ili ponavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2005. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČAN PROIZVOD I ISTOVJETAI PROIZVOD
1. Dotičan proizvod
(21)
Dotičan proizvod je isti kao onaj iz prethodnih ispitnih postupaka, to jest, silicijski metal podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćen oznakom KN 2804 69 00 (maseni udio silicija manji od 99,99 %). Samo zbog trenutne klasifikacije određene Kombiniranom nomenklaturom trebao bi glasiti „silicij”. Silicij više čistoće s masenim udjelom silicija ne manjim od 99,99 % koji se većinom koristi u industriji elektroničkih poluvodiča, obuhvaćen je drugom oznakom KN i nije obuhvaćen ovim postupkom.
(22)
Silicij se proizvodi u potopnim elektrolučnim pećima s karbotermičkom redukcijom kvarca (silike) uz prisustvo raznih vrsta ugljikovih reducenata. Prodaje se u komadima, zrnju, granulama ili prahu prema međunarodno priznatim tehničkim specifikacijama u pogledu njegove čistoće.
(23)
Silicij koriste prvenstveno dvije industrije: kemijska industrija za proizvodnju metilklorosilana ili triklorosilana i tetraklorisilicija, te industrija aluminija za proizvodnju aluminijskih legura, primarnih i sekundarnih talionica namijenjenih proizvodnji lijevanih legura za razne industrije, posebno automobilsku i građevinsku industriju.
2. Istovjetan proizvod
(24)
Isto kao u prethodnim revizijama nakon isteka mjere, ovaj je ispitni postupak pokazao da silicij proizveden u NRK-u i izvezen u Uniju, silicij koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje (Brazil) i onaj koji proizvode i prodaju u Uniji proizvođači Unije podnositelji zahtjeva, ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva i iste osnovne namjene.
(25)
Stoga se zaključilo da navedene proizvode treba smatrati istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(26)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., tijekom ispitnog postupka tri trgovačka društva koja su tražila MET ili nisu izvozila silicij vlastite proizvodnje u Europsku uniju ili su odustali od zahtjeva za MET. Primjena MET-a, stoga, nije odobrena ni jednom trgovačkom društvu.
2. Individualni tretman (IT)
(27)
Načelno, prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu pokazati da ispunjavaju sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe te da stoga ispunjavaju uvjete za odobravanje primjene IT-a.
(28)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(a)
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
(b)
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
(c)
većina udjela pripada privatnim osobama te se mora pokazati da je trgovačko društvo dostatno nezavisno od uplitanja države;
(d)
konverzije deviza obavljaju se po tržišnoj vrijednosti;
(e)
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(29)
Najprije se napominje da je trgovačko društvo navedeno u uvodnoj izjavi 12. koje je prvo zatražilo MET i zatim povuklo zahtjev također povuklo zahtjev za IT. Stoga se taj zahtjev nije dalje ispitivao.
(30)
Od šest trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava koje su zatražile samo IT, tri su prestale surađivati, a jedna nije dostavila potrebne podatke u zadanim vremenskim okvirima i time znatno omelo ispitni postupak u smislu članka 18. Osnovne uredbe. Stoga je navedeni proizvođač izvoznik isključen iz uzorka te su se nalazi u pogledu njega temeljili na raspoloživim činjenicama u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(31)
Četiri dotična trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava bili su obaviješteni o mogućoj primjeni raspoloživih činjenica i razlozima iste te su dobile priliku dostaviti dodatna objašnjenja u skladu s člankom 18. stavkom 4. Osnovne uredbe. Međutim, od ni jednog od ta četiri trgovačka društva nisu primljeni novi dokazi ili podaci koji bi ispravili nedostatke u dostavljenim odgovorima ili promijenili zaključak o tome da bi se članak 18. Osnovne uredbe trebao primjenjivati na njih.
(32)
Od dvije preostale grupacije trgovačkih društava te kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., jedna se grupacija trgovačkih društava ne može smatrati proizvođačem izvoznikom dotičnog proizvoda pa stoga njezin zahtjev za individualnim tretmanom nije bio ocijenjen.
(33)
Utvrđeno je da preostali izvoznik zadovoljava sve kriterije određene u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
(34)
Iz gore navedenog se zaključuje da bi IT trebalo odobriti grupaciji Jinneng Group.
3. Uobičajena vrijednost
3.1. Analogna zemlja
(35)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobren MET treba ustanoviti na temelju cijena ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji. Iako je u početnom ispitnom postupku i u naknadnim revizijama nakon isteka mjere Norveška korištena kao analogna zemlja, ovaj je ispitni postupak pokazao da su se otada okolnosti u pogledu norveškog tržišta značajno promijenile. Naime, domaća proizvodnja u Norveškoj smanjila se za oko 20 % između 2005. i 2008., a uvoz silicija u Norvešku činio je 97 % domaće potrošnje. Tijekom RIP-a samo je jedan domaći proizvođač opskrbljivao domaće tržište.
(36)
Stoga je, kako su predložila oba podnositelja zahtjeva, u obavijesti o pokretanju revizija Brazil predviđen kao odgovarajuća treća zemlja tržišnog gospodarstva. Uistinu, ispitni postupak je pokazao da je Brazil drugi najveći svjetski proizvođač silicija poslije NRK-a te da je brazilsko tržište visoko konkurentno sa 7 prisutnih proizvođača silicija koji proizvode nekoliko različitih razreda silicija. Također se smatralo da je Brazil otvoreno tržište sa značajnim obujmom uvoza, većinom iz NRK-a. Iako su bile pozvane, ni jedna zainteresirana stranka nije komentirala odabir Brazila.
(37)
S obzirom na gore navedeno, na temelju raspoloživih informacija u trenutku odabira, zaključeno je da je Brazil najprikladnija analogna zemlja.
3.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji
(38)
Tri proizvođača iz Brazila surađivala su tako da su dostavila informacije o troškovima i prodaji silicija na brazilskom domaćem tržištu. Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđena je na temelju provjerenih informacija dobivenih od tih proizvođača kako je dolje navedeno.
(39)
Ispitano je može li se prodaja svih vrsta dotičnog proizvoda koji se prodaje na brazilskom domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(40)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(41)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunatoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(42)
Ovisno o vrsti proizvoda, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju ponderiranog prosjeka prodajnih cijena svih prodaja ili ponderiranih prosjeka prodajnih cijena samo profitabilne prodaje na domaćem tržištu analogne zemlje, a na osnovi provjerenih podataka triju proizvođača iz te zemlje.
4. Izvozna cijena
(43)
Cjelokupna izvozna prodaja u Europsku uniju jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT ostvarena je putem povezanog trgovca smještenog u NRK-u, a naknadno je preprodaja ostvarena nepovezanim kupcima u Uniji. U tom je slučaju izvozna cijena utvrđena na temelju članka 2. stavka 8. Osnovne uredbe.
(44)
Industrija Unije tvrdila je da izvozne cijene nisu bile slobodno određene u smislu članka 9. stavka 5. točke (b) Osnovne uredbe. Posebno je istaknuto da su „pregovori” o cijeni između kineskih carinskih tijela i izvoznika u smislu utvrđivanja „razumne” razine cijene još uvijek bili u tijeku. Međutim, dokazi podneseni vezano uz navedeno nisu se odnosili na silicij i smatralo se da ti navodni „pregovori” nisu utjecali na cijenu naplaćenu krajnjem kupcu, koja je bila rezultat slobodnih pregovora između stranaka. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(45)
Industrija Unije nadalje je tvrdila da je trgovačko društvo kojem je odobren IT bilo u državnoj vlasti, da je primalo subvencije za ulazne materijale i obavljalo značajne trgovačke aktivnosti što je omogućavalo izbjegavanje mjera. Međutim, ispitni postupak pokazao je da dotični izvoznik više nije bio u državnoj vlasti tijekom RRIP-a i stoga se država nije uplitala u njegove trgovačke aktivnosti i time omogućila izbjegavanje mjera. Tvrdnja vezana uz subvencije ulaznih materijala pokazala se neutemeljenom. Ove tvrdnje je, stoga, trebalo odbaciti.
5. Usporedba
(46)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Navedene prilagodbe učinjene su vezano uz prijevoz, fizička svojstva, troškove pregleda, rukovanja i pakiranja kada je to bilo primjereno i opravdano. Prilagodba je također učinjena prema članku 2. stavku 10. točki (i) s obzirom na to da se pokazalo da povezani trgovac obavlja funkcije zastupnika koji posluje na temelju provizije.
(47)
Ispitni je postupak otkrio da su se na izvoznu prodaju silicija tijekom RIP-a ubirale izvozne pristojbe. S obzirom na to da su pristojbe utjecale na usporedivost cijena, smatralo se primjerenim prilagoditi izvoznu cijenu u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe u odnosu na ostale čimbenike koji utječu na usporedivost cijena.
(48)
Napominje se da su uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene na istoj razini neizravnog oporezivanja, odnosno uključujući PDV.
(49)
Tvrdilo se da bi pri izračunu uobičajene vrijednosti valjalo uzeti u obzir činjenicu da je moguć povrat PDV-a plaćenog na prodaju sirovine silicija. Međutim, PDV plaćen na navedenu kupovinu mogao se odbiti bez obzira na režim povrata izvoznog PDV-a izvezene robe i bez obzira na odredište robe. Stoga se činjenica da je povrat PDV-a plaćenog na kupovinu sirovine silicija moguć smatra neutralnim čimbenikom koji ne utječe na usporedivost izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(50)
Također se tvrdilo da je metodologija neizravnog oporezivanja bila drukčija od one korištene u ostalim slučajevima i da bi PDV na izvoznu prodaju trebalo odbiti od izvozne cijene. Napominje se da se u članku 2. stavku 10. točki (b) Osnovne uredbe navodi da se prilagodba za neizravno oporezivanje može izvršiti jedino u odnosu na uobičajenu vrijednost i u okolnostima opisanima u gore navedenom članku, koje nisu primjenjive u trenutačnom slučaju. Tvrdnja je stoga odbačena.
6. Dampinška marža
6.1. Za trgovačko društvo kojem je odobren IT
(51)
Dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT utvrđena je usporedbom ponderiranog prosjeka izvoznih cijena franko tvornica NRK-a s uobičajenom vrijednosti gore navedene analogne zemlje.
(52)
Dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika kojem je odobren IT, izražena kao postotak uvozne cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 16,3 %.
6.2. Za sve ostale izvoznike/proizvođače
(53)
Da bi se na razini cijele zemlje izračunala dampinška marža primjenjiva na sve ostale izvoznike/proizvođače u NKR-u koji ne surađuju, najprije je utvrđena razina suradnje. Stupanj suradnje bio je nizak, odnosno iznosio je manje od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Dampinška je marža za trgovačka društva koja ne surađuju, stoga, utvrđena usporedbom prosječne uvozne vrijednosti silicija iz Kine, prema podacima Eurostata, primjereno prilagođene nakon isključivanja prodaje ostvarene od strane trgovačkog društva kojem je odobren IT, i uobičajene vrijednosti gore navedene analogne zemlje.
(54)
Jedna je stranka tvrdila da razina suradnje nije bila pravilno ocijenjena, jer je jedan izvoznik koji surađuje u Uniju izvozio značajne količine silicija. U tim se okolnostima tvrdilo da bi informacije dobivene od tog izvoznika trebalo koristiti u svrhu izračuna dampinške marže na razini cijele zemlje kako je učinjeno u reviziji navedenoj u uvodnoj izjavi 1. Te je tvrdnje valjalo odbaciti s obzirom na to da cijene koje je navedeno trgovačko društvo naplatilo povezanom trgovačkom društvu u Uniji nisu bile utvrđene na ravnopravnoj osnovi.
(55)
Osim toga, tvrdilo se da za utvrđivanje dampinške marže na razini zemlje treba koristiti podatke uvoznika koji surađuju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 54., veliki dio količina uvezenih od strane navedenih stranki koje surađuju nije bio ostvaren na ravnopravnoj osnovi i cijene su se, stoga, smatrale nepouzdanima. Preostali uvoz nije se smatrao dovoljno reprezentativnim u smislu količina da bi se na njemu temeljila pristojba na razini cijele zemlje. Ovaj je argument, stoga, odbačen.
(56)
Nakon iznošenja podataka, komentari primljeni vezano uz različite proizvode uobičajene vrijednosti uzeti su u obzir pri utvrđivanju dampinške marže na razini cijele zemlje. Usporedba je napravljena pomoću informacija uvoznika koji surađuju vezanih uz vrste proizvoda.
(57)
Na temelju toga, razina dampinške marže na cijeloj razini zemlje iznosi 19,0 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
D. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI I VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
1. Trajna priroda promijenjenih okolnosti
(58)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe, također je ispitano može li se objektivno smatrati da su promijenjene okolnosti vezane uz damping trajne prirode.
(59)
Radi ispitivanja je li razina dampinška marža utvrđena tijekom RRIP-a trajne prirode, razmatran je razvoj izvoznih cijena i uobičajene vrijednosti.
(60)
U prvom se redu napominje da je dampinška marža utvrđena tijekom zadnje revizije (7), odnosno 12,5 %-tna, bliža razini utvrđenoj tijekom trenutačnog postupka nego postojećoj razini mjera.
(61)
Vezano uz izvozne cijene RRIP-a, podaci Eurostata ukazuju na to da su se u prvih devet mjeseci 2009. snizile za otprilike 15 %.
(62)
Što se tiče uobičajene vrijednosti, ispitni je postupak otkrio da se uobičajena vrijednost smanjila u sličnim omjerima tijekom istog razdoblja. Posljedično, dampinška marža za izvoz silicija u prvih devet mjeseci 2009. jednake je razine kao ona utvrđena tijekom RRIP-a.
(63)
Gore navedeno ukazuje na to da su kineske izvozne cijene bliže svjetskim cijenama nego u trenutku kad su mjere izvorno uvedene (8).
(64)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je razina dampinga utvrđena tijekom RRIP-a trajne prirode.
2. Vjerojatnost nastavka dampinga na razinama utvrđenim tijekom privremene revizije
(65)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga na razini utvrđenoj tijekom privremene revizije u slučaju ukidanja mjera na snazi.
(66)
Vezano uz vjerojatnost nastavka dampinga, ispitani su razvoj proizvodnje i proizvodni kapacitet, kao i vjerojatni razvoj izvozne prodaje Europskoj uniji i ostalim tržištima trećih zemalja.
3. Proizvodni kapacitet, obujam proizvodnje i potrošnja u NKR-u
(67)
Valjalo je ispitati cjelokupni proizvodni kapacitet silicija u NRK-u. Dok je statistika (9) koju su osigurale dotične stranke ukazivala na ukupan kapacitet od 2,2 milijuna tona u 2008., ispitni je postupak pokazao da je ova brojka očito bila pretjerana jer nije obuhvaćala značajan broj zatvaranja peći (zbog, primjerice, restrukturiranja industrije silicija, gospodarske krize i potresa u provinciji Sečuan 2008.) i također nije obuhvaćala nestabilnu opskrbu energijom u pojedinim regijama koja je uistinu dovela do smanjenog kapaciteta u usporedbi s onim zabilježenim u dostupnim statistikama. Nakon odgovarajućih prilagodbi, stvarni je proizvodni kapacitet procijenjen na otprilike 1,5 milijuna tona što je odgovaralo povećanju od najmanje 25 % u usporedbi s kapacitetom tijekom 2002. (razdoblje ispitnog postupka prethodne revizije nakon isteka mjere navedeno u uvodnoj izjavi 1.) kada je procijenjen na iznos između 600 000 i 1,2 milijuna tona (10).
(68)
EUSMET je tvrdio da je predao detaljni izračun proizvodnog kapaciteta u Kini koristeći stopu uporabe kapaciteta od 40 %. Procjena kapaciteta iznosila je 1,16 milijuna tona. Ova se tvrdnja, međutim, pokazala neutemeljenom posebno zbog toga što vezano uz stopu uporabe nije osiguran ni jedan dokaz. Stopa uporabe kapaciteta koju koristi Komisija proizlazi iz provjerenih podataka koje su osigurali glavni proizvođači koji surađuju u NKR-u i, stoga, se smatra najpouzdanijim dostupnim podatkom. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(69)
Ista je stranka također tvrdila da će se peći istog praga kapaciteta ili nižeg zatvoriti kao rezultat vladine odluke što bi dodatno smanjilo ukupni kapacitet u Kini. Međutim, ispitni je postupak otkrio da se dotična vladina politika nije primijenila na cijelo područje Kine. EUSMET nije osigurao dokaze vezane uz broj dotičnih peći i utjecaj na ukupni kapacitet. Ispitni postupak također nije otkrio značajno smanjenje kapaciteta na toj osnovi. Ovu je tvrdnju, stoga, trebalo odbaciti.
(70)
EUSMET je zatim tvrdio da bi proizvodni kapacitet bio blizu obujma prodaje NKR-a u 2008., odnosno 960 000 tona, no ovu izjavu nije potkrijepio nikakvim dokazima. Osim toga, razni su čimbenici utjecali na obujam prodaje (poput proizvodnje radi skladištenja, opskrbe sirovinama i logističkih problema zbog Olimpijskih igara) i stoga se smatralo da obujam prodaje ne može biti jednak proizvodom kapacitetu. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
(71)
Vezano uz obujam proizvodnje silicija, na temelju dostupnih podataka, ispitni je postupak otkrio da je obujam proizvodnje znatno porastao za 79 %, s 535 000 tona u 2002. na 960 000 tona tijekom RRIP-a. Rezervni su kapaciteti, stoga, oprezno procijenjeni na 540 000 tona tijekom RRIP-a što je blizu ukupne potrošnje EU-a tijekom RRIP-a i što predstavlja gotovo dvostruku kinesku domaću potrošnju silicija za vrijeme istog razdoblja (vidjeti uvodnu izjavu 72.).
(72)
Ispitni je postupak u isto vrijeme otkrio da će se kineska potrošnja, koja je iznosila oko 280 000 tona tijekom RRIP-a, vjerojatno povećati narednih godina kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. Povećanje potrošnje mora se smatrati kombinacijom čimbenika i mjera politike unutar industrije silicija i industrije na kraju proizvodnog lanca. Industrija na kraju proizvodnog lanca u NRK-u je u porastu i nekoliko je ulaganja već ostvareno te se dodatna planiraju u skoroj budućnosti da bi se zadovoljila rastuća potreba za proizvodima na kraju proizvodnog lanca. Osim toga, kineske su vlasti uvele uvozna ograničenja za nekoliko izvora (npr. Njemačka, Ujedinjena Kraljevina, Japan i SAD) u odnosu na bitan proizvod na kraju proizvodnog lanca (siloksan) koji je iz ovih zemalja dobavljan u znatnim količinama.
(73)
Iako je teško procijeniti točan utjecaj mjera politike, uključujući restrukturiranje industrije silicija, nekoliko je zainteresiranih stranaka navelo da bi potražnja u NRK-u mogla dosegnuti iznos od 580 000 tona do kraja 2011. Ta se procjena smatrala razumnom.
(74)
No čak i da se gore navedena prognoza domaće potražnje uzme u obzir i čak ako kineski izvoz na ostala tržišta dosegne visoke razine iz 2008. (vidjeti uvodnu izjavu 79.) prekomjerni bi kapacitet i dalje bio znatan (oko 240 000 tona u 2011.). Također se napominje da se, s obzirom na proces restrukturiranja koji je u tijeku, ne očekuje isključivo povećanje potražnje u NRK-u nego i povećanje proizvodnih kapaciteta i obujma.
(75)
Vezano uz vjerojatno povećanje proizvodnog kapaciteta u NKR-u, EUSMET je predstavio informacije koje se odnose na nekoliko planiranih pogona za proizvodnju silicija i tvrdio da se većina navedenih planova neće ostvariti. Njihova se tvrdnja temeljila isključivo na komentarima njihovih članova te nije bila potkrijepljena dokazima. Također se tvrdilo da će, ako dođe do povećanja kineskog proizvodnog kapaciteta, to uglavnom biti zbog projekta jednog proizvođača iz Unije koji bi proizvodnom kapacitetu NRK-a osigurao dodatnih 100 000 milijuna tona na godinu. Informacije EUSMET-a nisu bile utemeljene i tvrdnja je, stoga, odbačena.
(76)
EUSMET je u tom pogledu tvrdio da je kineska domaća potrošnja znatno nadmašila povećanje proizvodnje i da će se njezin rast nastaviti. Stoga obujam proizvodnje u NRK-u ne može na primjeren način zadovoljiti potražnju na kineskom domaćem tržištu. Kako je gore navedeno, neosporno je da će kineska domaća potražnja u budućnosti rasti. Međutim, sukladno gore navedenom, nalazi ispitnog postupka nisu potvrdili tvrdnje EUSMET-a. EUSMET nije kvantificirao povećanje potražnje niti obujam buduće proizvodnje u Kini, niti je osigurao bilo kakve druge podatke ili dokaze koji potkrjepljuju njegovu tvrdnju koja je, stoga, odbačena.
4. Obujam i cijena uvoza iz NRK-a u EU-u i na ostala tržišta trećih zemalja
(77)
Tijekom razmatranog razdoblja, kineski izvoz u EU povećao se za 113 % usprkos mjerama na snazi. Bez obzira na trend rasta cijena tijekom RRIP-a, tijekom razmatranog razdoblja cijene su bile niže od prodajnih cijena industrije Unije u EU. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 54. i 63., izvozne cijene silicija u EU-u također su na znatnoj razini bile dampinške tijekom i nakon RRIP-a.
(78)
Razina cijena u EU-u i dalje je bila na višim razinama nego na ostalim tržištima trećih zemalja. To djelomično objašnjava velik interes kineskih izvoznika za tržište Unije usprkos antidampinškim mjerama na snazi. U tom smislu, također se napominje da su kineski izvoznici izbjegavali antidampinške mjere na snazi pretovarom preko Republike Koreje (11) što dodatno potvrđuje zaključak da je interes kineskih izvoznika za tržište Unije velik.
5. Obujam i cijene kineskog izvoza u treće zemlje
(79)
Kineski izvoz u ostale treće zemlje bio je značajan u smislu obujma te je premašio količine izvezene u Europsku uniju. Međutim, također valja napomenuti da su cijene FOB za treće zemlje u prosjeku bile između 4 % i 14 % niže od izvoznih cijena u EU-u 2008. i tijekom prvih devet mjeseci 2009 (12).
(80)
EUSMET je tvrdio da nalaz Komisije vezan uz više prosječne kineske cijene izvoza u Uniju nije obuhvaćao različite vrste proizvoda na ostalim tržištima. Napominje se da EUSMET nije priložio dokaze koji bi potkrijepili navedenu tvrdnju. Nije osigurao nikakve podatke ili objašnjenje toga u kojoj su mjeri različite vrste proizvoda izvezene u ostale treće zemlje uistinu drukčije. Dokazi koji su podneseni i koji su se odnosili na cjenovne razlike između vrsta proizvoda bili su povezani samo s tržištem EU-a i razdobljem davno prije RRIP-a, odnosno 2001./2002. Stoga se ne mogu smatrati dovoljno preciznim na temelju za utvrđivanje cjenovnih razlika između vrsta proizvoda tijekom i nakon RRIP-a. U svakom slučaju, dostupni podaci vezani uz RRIP nisu promijenili zaključke u uvodnoj izjavi 79. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(81)
Uz izuzetak SAD-a, koji je visokim antidampinškim pristojbama (139,49 %) zaštićen od uvoza silicija podrijetlom iz NRK-a, kineski izvoz imao je slobodan pristup svim ostalim glavnim tržištima trećih zemalja.
(82)
EUSMET je tvrdio da je azijsko tržište glavno odredište kineskog silicija i da su japansko i korejsko tržište prilično veliki. Neosporno je da je Azija glavno odredište kineskog silicija. Međutim, iako bi se potrošnja na japanskom i kineskom tržištu mogla povećati u narednim godinama, ne očekuje se da će navedeno povećanje potrošnje biti toliko da bi moglo prihvatiti znatne kineske prekomjerne kapacitete. Uz to, ispitni je postupak pokazao da je japansko tržište, glavno izvozno tržište Kine, zasićeno kineskim silicijem.
(83)
EUSMET je tvrdio da, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, to neće utjecati na uzorke opskrbe korisnika iz kemijske industrije. Međutim, ispitni postupak nije potvrdio ovu tvrdnju s obzirom na to da su razni korisnici (iz kemijske industrije i industrije aluminija) izjavili da će im, prestanu li mjere vrijediti, uistinu biti potrebne povećane količine dobavljene iz Kine. Stoga je ovaj argument odbačen.
(84)
S obzirom na gore navedeno, očekuje se da će, prestanu li mjere vrijediti, kineski rezervni kapaciteti biti poslani na tržište Unije.
(85)
Zbog dampinškog uvoza u EU tijekom RRIP-a, vrlo je vjerojatno da će se damping također nastaviti prestanu li mjere vrijediti. Navedeno je potkrijepljeno razvojem nakon RRIP-a kad se uvoz silicija iz NRK-a nastavio na razinama cijena ispod onih tijekom RRIP-a (vidjeti uvodnu izjavu 131.).
6. Zaključak
(86)
Ispitni je postupak pokazao da je obujam izvoza dotičnog proizvoda u EU-u znatno porastao tijekom razmatranog razdoblja i da je razina dampinga tog uvoza bila prilično visoka tijekom RRIP-a.
(87)
U pogledu rezervnih kapaciteta dostupnih u NRK-u tijekom RRIP-a i usprkos povećanoj domaćoj potražnji, vrlo je vjerojatno da će velike količine silicija biti izvezene u EU po dampinškim cijenama prestanu li mjere vrijediti. Domaća potražnja u NRK-u uistinu neće moći prihvatiti rezervne kapacitete i tržište EU-a jedino je veliko tržište na koje se prekomjerni kapacitet mogu izvesti. Tržište EU-a uistinu je privlačno tržište za kineski uvoz jer su cijene naplaćene kupcima u EU-u u prosjeku više od onih naplaćenih kupcima trećih zemalja. Interes kineskih izvoznika za tržište EU-a također potvrđuju prethodne prakse izbjegavanja mjera.
(88)
Stoga je zaključeno da postoji vjerojatnost nastavka dampinga.
E. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(89)
Tri proizvođača Unije, podnositelji zahtjeva, odgovorili su na upitnik i u potpunosti surađivali tijekom ispitnog postupka. Proizvodnja podnositelja zahtjeva čini ukupnu proizvodnju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
F. SITUACIJA NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodna napomena
(90)
Posebne podatke povezane s industrijom Unije i potrošnjom bilo je potrebno indeksirati, prema članku 19. Osnovne uredbe, s obzirom na to da industriju Unije čine samo tri proizvođača od kojih dva pripadaju istoj grupaciji. Bilo je potrebno prilagoditi podatke Eurostata kako bi se uzeli u obzir podaci vezano uz koje su zemlje članice zatražile povjerljiv tretman u odnosu na njihov uvoz silicija, i zbog toga ih bilo potrebno indeksirati.
2. Potrošnja Unije
Tablica 1.
Potrošnja Unije (na temelju obujma prodaje)
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
115
118
121
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
15 %
3 %
3 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik i prilagođeni statistički podaci Eurostata.
(91)
Potrošnja Unije temeljila se na kombiniranom obujmu prodaje industrije Unije u Uniji i obujma uvoza iz trećih zemalja, na temelju prilagođenih statističkih podataka Eurostata.
(92)
Na toj osnovi i kako je prikazano u gornjoj tablici 1., potrošnja Unije znatno je porasla tijekom razmatranog razdoblja, odnosno za 21 %.
3. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz NRK-a
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a u smislu obujma, tržišnog udjela i uvozne cijene
Indeksi
2005.
2006.
2007.
RRIP
Obujam uvoza
100
183
168
213
Tržišni udio
100
159
143
176
Uvozna cijena CIF eur/tona
100
106
120
188
Izvor: Prilagođeni statistički podaci Eurostata.
(93)
Za vrijeme razmatranog razdoblja obujam uvoza iz NRK-a porastao je za 113 %, dok se potrošnja u Uniji povećala za 21 %. Brojke uključuju uvoz silicija iz Republike Koreje s obzirom na to da su 2007. mjere, nakon postupka sprječavanja izbjegavanja mjera, proširene na tu zemlju. Usprkos antidampinškim mjerama na snazi, kineski tržišni udio povećao se za 76 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja i znatno je veći od tržišnog udjela od 3,9 % iz 2002., odnosno razdoblja prethodnog ispitnog postupka. Međutim, velika većina, odnosno oko 90 % količina uvezenih iz NRK-a, bila je uključena u režim unutarnje prerade s odgođenim plaćanjem pristojba.
(94)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a povećale su se za 88 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, veće povećanje cijena dogodilo se između 2007. i RRIP-a.
(95)
Prosječna cijena franko tvornica industrije Unije uspoređena je s prosječnim uvoznim cijenama CIF na granici Unije. Cijene su dobivene iz prilagođenih podataka Eurostata i uključivale su troškove nakon uvoza, carinske i antidampinške pristojbe. Usporedba je pokazala da kineske uvozne cijene nisu snizile prodajnu cijenu industrije Unije tijekom RRIP-a. Prosječne kineske uvozne cijene također su uključivale prodaju kineskog silicija namijenjenog za unutarnju proizvodnju. Valja napomenuti da su cijene silicija namijenjenog za unutarnju proizvodnju, koje predstavljaju većinu kineskog uvoza, u prosjeku bile 15 % više tijekom RRIP-a od cijena silicija za slobodan promet.
(96)
Na temelju gore navedenog pokazalo se da bi, da mjere nisu bile na snazi, kineske uvozne cijene za količine namijenjene za slobodan promet snizile cijene industrije Unije za 12 %.
4. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (obujam)
Indeksi
2005.
2006.
2007.
RRIP
Norveška
100
114
100
113
Brazil
100
113
123
93
Rusija
100
39
114
116
Bosna i Hercegovina
100
202
165
174
Ostale treće zemlje
100
110
101
118
Ukupno
100
112
112
110
Tržišni udio
100
97
95
91
Izvor: Eurostat.
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (prosječne cijene)
Indeksi
2005.
2006.
2007
RRIP
Norveška
100
93
101
128
Brazil
100
98
108
149
Rusija
100
130
116
170
Bosna i Hercegovina
100
102
116
163
Ostale treće zemlje
100
112
116
119
Ukupno
100
100
108
145
Izvor: Eurostat.
(97)
Dok se ukupan obujam uvoza iz trećih zemalja, osim NRK-a i Republike Koreje, povećao za 10 % tijekom razmatranog razdoblja, tržišni udio navedenog uvoza smanjio se za devet postotnih bodova tijekom RRIP-a. Glavni izvoznici u Uniju bili su Brazil, Norveška i Rusija, dok je Bosna i Hercegovina bila novi izvor opskrbe.
(98)
Cijene uvoza iz dotičnih zemalja povećale su se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. U prosjeku su bile 15 % više od kineskih cijena, osim tijekom RRIP-a kad su bile 5 % niže.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta Unije
Indeks
2005.
2006.
2007.
RRIP
Proizvodnja
100
94
108
107
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-6 %
14 %
0 %
Proizvodni kapacitet
100
102
112
114
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
2 %
11 %
2 %
Iskorištenost kapaciteta
100
92
96
94
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-8 %
3 %
-2 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(99)
Proizvodnja industrije Unije povećala se za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Proizvodni kapacitet industrije Unije upućivao je na cjelokupno povećanje od 14 % tijekom razmatranog razdoblja kao rezultat ulaganja. Međutim, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Navedeni razvoj valja razmatrati u kontekstu znatnog povećanja potrošnje Unije za 21 % tijekom istog razdoblja.
5.2. Zalihe
Tablica 6.
Zalihe
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
91
82
82
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-9 %
-9 %
0 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(100)
Zalihe su se povećale za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Uzrok je bila velika potražnja, posebno tijekom 2007. i RRIP-a, izuzetno povoljnih razdoblja unutar gospodarskog ciklusa. Zalihe u 2005. predstavljale su oko 27 % obujma prodaje industrije Unije u EU-u, a tijekom RRIP-a pale su na 19 % obujma prodaje u EU.
5.3. Prodaja, tržišni udio i cijene
Tablica 7.
Obujam i vrijednosti prodaje
2005.
2006.
2007.
RRIP
Prodaja prema obujmu (indeks)
100
103
116
118
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
3 %
13 %
2 %
Prodaja prema vrijednosti (indeks)
100
105
132
178
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
5 %
27 %
45 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 8.
Tržišni udio industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
89
98
98
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-11 %
9 %
-1 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik, prilagođeni statistički podaci Eurostata.
Tablica 9.
Jedinične prodajne cijene industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
102
114
150
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
2 %
12 %
37 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(101)
Obujam prodaje industrije Unije povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istovremeno, vrijednost prodaje povećala se za 78 %, a 2007. i tijekom RRIP-a zabilježena su značajna povećanja, kao rezultat povećane potražnje na tržištu silicija. Međutim, tržišni udio industrije Unije smanjio se za dva postotna boda tijekom RRIP-a. Smanjenje tržišnog udjela industrije Unije kao i smanjenje njezine iskoristivosti kapaciteta tijekom razmatranog razdoblja kako je navedeno u uvodnoj izjavi 99. pokazali su da industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti povećanu potražnju i potrošnju na tržištu silicija, posebno u smislu tržišnog udjela.
(102)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije znatno su porasle 2007. i tijekom RRIP-a jer je tijekom navedene dvije godine tržištem silicija vladala velika potražnja što je dovelo do izuzetno visokih cijena. Tijekom razmatranog razdoblja prosječne cijene industrije Unije povećale su se za 50 %. Znatno povećanje prodajnih cijena, zajedno s manjim povećanjem troškova proizvodnje, imalo je značajnu ulogu u popriličnom poboljšanju financijskog položaja industrije Unije.
5.4. Čimbenici koji utječu na cijene Unije
(103)
Velika potražnja tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja dovela je do značajnog povećanja cijena. Razine cijena uvoza iz trećih zemalja, uključujući NRK, pratile su isti trend povećanja kao cijene industrije Unije.
(104)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 21 % dok je odgovarajuće povećanje prosječne jedinične prodajne cijene iznosilo 50 %.
5.5. Zaposlenost, produktivnost i plaće
Tablica 10.
Zaposlenost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
93
91
100
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-7 %
-2 %
9 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 11.
Produktivnost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
101
119
108
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
1 %
18 %
-11 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
Tablica 12.
Plaće (EUR/zaposleniku)
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
94
107
117
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-6 %
13 %
10 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(105)
Zaposlenost je ostala stabilna tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja, a prosječne su plaće porasle za 17 %. Produktivnost se povećala za 8 % tijekom istog razdoblja kao rezultat povećanja obujma proizvodnje.
5.6. Profitabilnost
Tablica 13.
Profitabilnost
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
161
389
671
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
61 %
228 %
282 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(106)
Profitabilnost industrije Unije porasla je gotovo šest puta od 2005. do RRIP-a, dosegnuvši visoku razinu tijekom RRIP-a. Navedena povećana dobit tijekom 2007. i RRIP-a rezultat je povećanih prodajnih cijena temeljenih na velikoj potražnji na tržištu silicija kao rezultat prevladavajućih, izuzetno povoljnih, gospodarskih uvjeta. Do navedenog je došlo usprkos povećanju troškova proizvodnje od 21 % tijekom tog razdoblja.
5.7. Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 14.
Ulaganja i povrat ulaganja
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
135
310
717
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
35 %
174 %
408 %
Povrat ulaganja (ROI)
7 %
14 %
47 %
96 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(107)
Ulaganja su znatno porasla tijekom razmatranog razdoblja, odnosno šest puta, što je odgovaralo iznosu od otprilike 30 % ostvarene dobiti. Industrija Unije pokazala je posvećenost tržištu silicija u Uniji s obzirom da su ulaganja bila povezana s povećanjima proizvodnog kapaciteta, bilo kroz postavljanje novih ili unaprjeđenje postojećih strojeva. Uz to, ulagala je u metalurški proces silicija visoke čistoće radi korištenja u industrijama solarne energije. Navedeni novi proizvod velikog je potencijala za budućnost.
(108)
Ispitni je postupak, također, pokazao da se povrat ulaganja, tj. neto dobit prije oporezivanja proizvoda izražena kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine pripisane proizvodu, smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni postupak nije otkrio dokaze o velikim problemima industrije Unije vezanima uz prikupljanje kapitala.
5.8. Novčani tok
Tablica 15.
Novčani tok
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
114
348
672
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
14 %
233 %
325 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(109)
Novčani je tok pratio sličan pozitivan trend prema profitabilnosti, znatno se povećavši tijekom razmatranog razdoblja.
5.9. Rast
(110)
Za vrijeme razmatranog razdoblja industrija Unije nije uspjela u potpunosti iskoristiti značajan rast potrošnje uz proizvodnju temeljenu na 80 % njezinog kapaciteta te je izgubila dva postotna boda tržišnog udjela. Usprkos mjerama na snazi, kineski uvoz uglavnom je pokrivao povećanje potrošnje s ogromnim količinama uključenim u sustav unutarnje proizvodnje.
5.10. Visina dampinške marže
(111)
Tijekom RRIP-a, usprkos mjerama na snazi, značajan damping se nastavio, iako na nižoj razini od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka, temeljen na podacima dobivenima od jedinog proizvođača izvoznika koji surađuje i kojem je odobren IT i izračunima koji se temelje na dostupnim činjenicama.
5.11. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(112)
Industrija Unije, u pozitivnim gospodarskim okvirima, uspjela se oporaviti od prošlog dampinga, posebno u smislu obujma prodaje, prodajnih cijena i profitabilnosti. Međutim, podsjeća se da je dampinška marža ostala prilično visoka.
5.12. Izvozna aktivnost industrije Unije
Tablica 16.
Obujam izvoza industrije Unije
2005.
2006.
2007.
RRIP
Indeks
100
72
168
27
Kretanje u usporedbi s prošlom godinom
-
-28 %
96 %
- 141 %
Izvor: Provjereni odgovori industrije Unije na upitnik.
(113)
Izvoz silicija industrije Unije smanjio se za više od pola tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom RRIP-a. Iako bi se u smislu usporedbe to moglo smatrati dramatičnim, u apsolutnom smislu manje je značajno jer industrija Unije nije usmjerena k izvozu. Proizvođači Unije snažno su orijentirani na tržište Unije. Međutim, valja napomenuti da neki od proizvođača Unije imaju povezana trgovačka društva izvan Unije koja proizvode i prodaju na tim tržištima, smanjujući time potrebu za izvozom iz Unije.
5.13. Zaključak o stanju industrije Unije
(114)
Antidampinške mjere nedvojbeno su imale pozitivan utjecaj na stanje industrije Unije. Tijekom razmatranog razdoblja, svi su glavni pokazatelji štete, poput proizvodnje, zaliha, obujma prodaje, prodajnih cijena, ulaganja, profitabilnosti i novčanog toka, pokazali pozitivan razvoj. Dobit ostvarena tijekom RRIP-a upućuje na to da se navedeno dogodilo tijekom izuzetno povoljnog razdoblja gospodarskog ciklusa.
(115)
Vezano uz tržišni udio industrije Unije, blagi trend smanjenja mogao bi ukazivati na štetu u smislu da, usprkos dostupnom proizvodnom kapacitetu, industrija Unije nije uspjela iskoristiti povećanje potrošnje.
(116)
Kao zaključak, s obzirom na pozitivan razvoj pokazatelja koji se odnose na industriju Unije, smatra se da industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja Unije nije pretrpjela materijalnu štetu. Stoga je ispitano bi li došlo do ponavljanja štete u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
G. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Sažetak analize vjerojatnosti nastavka dampinga i ponavljanja štetnog dampinga
(117)
Podsjeća se da je usprkos mjerama na snazi kineski uvoz znatno porastao i preuzeo veći dio tržišnog udjela izgubljenog zbog uvoza iz trećih zemalja. Proizvođači izvoznici iz NRK-a nastavili su s dampingom na visokim razinama. Na temelju toga može se lako pretpostaviti da će Kina nastaviti s dampingom. Osim toga, tijekom RRIP-a, da mjere nisu bile na snazi, kineske bi uvozne cijene za količine namijenjene za slobodan promet snizile cijene industrije Unije za 12 %.
(118)
Također se napominje da su 2007., nakon postupka sprječavanja izbjegavanja mjera, mjere proširene na uvoz silicija iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne. Produljenje mjera imalo je pozitivan učinak, jer je uvoz silicija iz Republike Koreje naglo pao.
(119)
Ispitni je postupak pokazao da su kineski proizvođači imali znatne količine rezervnih kapaciteta tijekom RRIP-a, odnosno približno 540 000 tona. Usprkos očekivanom porastu potražnje u NRK-u, očekuje se da će se prekomjerni kapaciteti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 74., zadržati narednih godina.
(120)
Kako je prethodno navedeno, tržište Unije glavno je tržište NRK-a s obzirom na to da drugo glavno izvozno tržište, SAD, ima na snazi visoke antidampinške mjere protiv NRK-a i time je gotovo nedostupno kineskim izvoznicima.
(121)
Kineske uvozne cijene u prosjeku su bile niže od uvoznih cijena trećih zemalja za 15 % i samo su tijekom RRIP-a bile više za 5 %. S obzirom na interes kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije očekuje se da bi, prestanu li mjere vrijediti, ogromne količine izvoza po cijenama nižim od cijena trećih zemalja bile usmjerene prema tržištu Unije i time uzrokovale izuzetno veliko smanjenje cijena.
(122)
EUSMET je tvrdio da bi uvoz iz trećih zemalja koji čini 56 % tržišnog udjela u usporedbi s relativno niskim tržišnim udjelom kineskog uvoza imao značajniji učinak na tržišni udio proizvođača Unije tijekom RRIP-a s obzirom na to da su cijene uvoza iz trećih zemalja bile 5 % niže od kineskih. U tom je pogledu utvrđeno da, usprkos cijenama uvoza iz trećih zemalja koje su tijekom RRIP-a bile niže 5 % od cijena uvoza iz NRK-a, tržišni udio prijašnjeg uvoza smanjio se za 4 % između 2007. i tijekom RRIP-a u usporedbi s povećanjem tržišnog udjela uvoza iz NRK-a od 34 % (vidjeti prethodno navedene tablice 2. i 3.). Tijekom istog razdoblja tržišni je udio industrije Unije bio stabilan. U tim se okolnostima ne može zaključiti da je uvoz iz trećih zemalja imao značajan učinak na tržišni udio industrije Unije tijekom RRIP-a.
(123)
Tvrdilo se da Komisija prilikom procjene vjerojatnosti razvoja kineskih izvoznih cijena nije u obzir uzela vjerojatno povećanje troškova proizvodnje, temeljeno na višim troškovima električne energije, nedostatku izvora energije, povećanim troškovima ulaganja, većom inflacijom, povećanjem cijena sirovina i troškovima međunarodnog prijevoza. Čak i kad bi se troškovi električne energije u Kini povećali, oni ne čine jedini bitan element troškova. Štoviše, nije bilo naznaka vezanih uz raspon takvog povećanja i njegovog točnog učinka na ukupni trošak i posljedične prodajne cijene. Ostali su elementi ili isključivo spekulativni i/ili nisu bili dovoljno utemeljeni ili količinski određeni da bi se na temelju njih došlo do smislenih zaključaka. Također valja napomenuti da je pogrešno pretpostaviti da se izvozne cijene nužno temelje na razini troška proizvodnje s obzirom na to da ostali čimbenici, poput vladinih politika ili pitanja ponude i potražnje, također mogu utjecati na razinu cijena.
(124)
Također je utvrđeno da su na tržištima trećih zemalja na kojima antidampinške mjere nisu na snazi, kineske izvozne cijene tijekom RRIP-a bile na razinama nižim od cijena izvoza u Uniju.
(125)
Stoga je zaključeno da nastavak dampinga postoji kao i vjerojatnost povećanog obujma dampinškog uvoza koji bi, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, uzrokovao pritisak smanjenja cijena u Uniji, barem kratkoročno. Na temelju gore navedenog, pretpostavlja se da cijene NRK-a neće rasti. Posljedično, postoji vjerojatnost ponavljanja štete jer bi to imalo negativan učinak na profitabilnost industrije Unije i njezin financijski oporavak zabilježen tijekom RRIP-a.
2. Učinak dampinškog uvoza na industriju Unije - pokazatelji i vjerojatni razvoj tijekom razdoblja nakon RRIP-a
(126)
Tijekom razdoblja povećanja potrošnje, tržišni udio industrije Unije i tržišni udio uvoza iz trećih zemalja smanjili su se, dok je tržišni udio kineskog uvoza znatno porastao. S obzirom na navedene različite pokazatelje (odnosno, cjelokupni oporavak industrije Unije, osim gubitka tržišnog udjela) i činjenicu da je RRIP bio izuzetno povoljno razdoblje gospodarskog ciklusa, ispitan je razvoj nakon RRIP-a da bi se dobila jasnija slika vjerojatnih budućih kretanja. Također se podsjeća da bi na povećanje vjerojatnosti ponavljanja štete uzrokovane pritiskom radi smanjenja cijena mogla utjecati i evolucija globalnog gospodarstva i njegovih učinaka na potražnju i potrošnju.
(127)
Na temelju prilagođenih podataka Eurostata i podataka koje je osigurala industrija Unije vezanih uz razvoj obujma prodaje i cijena u Uniji od siječnja 2009. do rujna 2009., vidljiv je jasan i stalan trend smanjenja obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Obujam prodaje iznosio je 52 % količine prodane tijekom istih devet mjeseci 2008. iako su prosječne prodajne cijene, zbog dugoročnih ugovora i smanjenja proizvodnje, ostale na istoj razini kao u 2008.
(128)
Što se tiče profitabilnosti industrije Unije, zabilježena su znatna negativna kretanja. Razine dobiti stalno su se smanjivale i pale su na nisku razinu, čak ispod 6,5 % ciljane dobiti određene tijekom početnog ispitnog postupka.
(129)
Napominje se da se potražnja u Uniji zbog globalne gospodarske krize znatno smanjila. To je imalo negativan učinak na obujam prodaje i profitabilnost na tržištu Unije. Financijski se položaj industrije Unije pogoršao što industriju Unije čini još osjetljivijom. U tim okolnostima industrija Unije nije u položaju u kojem bi mogla prevladati negativan učinak povećanog dampinškog uvoza iz NRK-a. Taj će položaj, zbog pritiska navedenog uvoza, vjerojatno dodatno oslabjeti.
(130)
Kineski uvoz smanjio se u smislu obujma i cijena, s tim da je značajnije bilo smanjenje obujma. Kineske uvozne cijene smanjile su se više od cijena industrije Unije (8 % u odnosu na 2 %). Tijekom razdoblja nakon RRIP-a nije zabilježeno snižavanje prodajnih ili ciljnih cijena. Međutim, da mjere nisu bile na snazi, kineske uvozne cijene snizile bi prodajne cijene industrije Unije za 3 %, a ciljane bi se cijene smanjile za 11 %. Osim toga, utvrđeno je da bi, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, uvozne cijene količina namijenjenih za slobodno tržište snizile prodajne cijene industrije Unije za 22 %, a snižavanje ciljanih cijena bi iznosilo do 38 %.
(131)
Također je utvrđeno da su kineske izvozne cijene na tržištima trećih zemalja koja nisu zaštićena antidampinškim mjerama bile na znatno nižim razinama od cijena izvoza u Uniju u usporedbi s cijenama tijekom RRIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 123. To pokazuje da se u vremenu gospodarskog pada pritisak radi smanjenja cijena povećava.
(132)
Na temelju gore navedenog i s obzirom na očit trend slabljenja financijskog položaja industrije Unije, zaključeno je da je ponavljanje štete vjerojatno u slučaju da mjere prestanu vrijediti.
3. Zaključci o vjerojatnosti ponavljanja štete
(133)
Smatra se da bi se, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, dampinški uvoz iz NRK-a u Uniju vjerojatno znatno povećao, što bi prouzročilo pritisak radi smanjenja cijena. Takva bi situacija ugrozila značajna ulaganja industrije Unije u razvoj i poboljšanje njezine proizvodnje te razvoj nove proizvodnje solarnog silicija koji predstavlja buduće tržište. Štoviše, vjerojatnost ponavljanja štete povećava nedavni gospodarski pad.
H. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(134)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li nastavak postojećih antidampinških mjera bio protivan interesu Unije u cijelosti. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih interesa uključenih stranaka, tj. interesa industrije Unije, uvoznika/trgovaca i korisnika dotičnog proizvoda.
(135)
Podsjeća se da se tijekom prijašnjih revizija uvođenje mjera nije smatralo protivnim interesu Unije. Nadalje, s obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija nakon isteka mjere, potrebne su analiza stanja u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi i procjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja važećih antidampinških mjera na dotične stranke.
(136)
U tom je pogledu ispitano postoje li utemeljeni razlozi koji bi doveli do zaključka da primjenjivanje mjera u ovom specifičnom slučaju nije u interesu Unije, usprkos gore navedenim zaključcima vezanima uz vjerojatnost nastavka dampinga i vjerojatnost ponavljanja štete.
2. Interes industrije Unije
(137)
Podsjeća se da su visoke profitne marže ostvarene 2007. i tijekom RRIP-a bile rezultat povećanja prodajnih cijena. Nastavak navedenog čimbenika ne očekuje se u narednim godinama.
(138)
Industrija Unije dokazala je da je održiva i konkurentna industrija koja se može prilagoditi promjenjivim tržišnim uvjetima. To je posebno potvrdio pozitivan razvoj svih glavnih pokazatelja šteta tijekom razmatranog razdoblja. Nastavak uvođenja mjera od posljednje revizije nakon isteka mjera doprinio je uspostavi prijašnjeg financijskog položaja industrije Unije, a posebno razina cijena na tržištu Unije.
(139)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pokazala je svoju usmjerenost na tržište silicija u Uniji i znatno unaprijedila svoju učinkovitost. Industrija Unije izvršila je znatna ulaganja u povećanje svog proizvodnog kapaciteta i razvoj istraživanja i tehnologije vezanih uz metalurški proces proizvodnje silicija visoke čistoće za industrije solarne energije.
(140)
Tržište solarnog silicija novo je tržište sa sjajnim izgledima za budućnost s obzirom na očekivani porast korištenja solarne energije u narednim godinama. Stoga je sudjelovanje na tom novom tržištu presudno za industriju Unije. U tom pogledu, dva proizvođača Unije planiraju izgradnju dva nova pogona za solarni silicij u Uniji kojima bi se pokrio dio tržišta Unije. Valja napomenuti da ulaganja izvršena u ovu novu tržišnu nišu uvelike ovise o postojanju tradicionalne proizvodnje silicija u EU, glavne sirovine korištene za proizvodnju solarnog silicija.
(141)
Štoviše, jedan od proizvođača Unije najavio je planove ulaganja u nova postrojenja u NRK-u radi pokrivanja očekivanog porasta potrebe za tradicionalnim i solarnim silicijem na kineskom tržištu.
(142)
Kako je prethodno navedeno, u slučaju da mjere prestanu vrijediti, ponavljanje štete vrlo je vjerojatno i ugrozilo bi nedavna ulaganja industrije Unije. Stoga je u interesu industrije Unije da mjere zaštite od dampinškog uvoza iz NRK-a ostanu na snazi.
3. Interesi nepovezanih uvoznika/trgovaca
(143)
Komisija je poslala upitnike svim poznatim nepovezanim uvoznicima/trgovcima. Primljeni su odgovori dva nepovezana uvoznika koji su također korisnici dotičnog proizvoda. Komentari navedenih trgovačkih društava razmatrani su u odjeljku o interesima korisnika u nastavku. Jedan se uvoznik/trgovac javio, no nije odgovorio na upitnik.
(144)
S obzirom na činjenicu da, osim dobavljanja proizvoda iz NRK-a, uvoznici također mogu nabaviti silicij od proizvođača Unije i izvora uz trećih zemalja oslobođenih antidampinških pristojba, poput Norveške i Brazila, koji obuhvaćaju više od 56 % tržišnog udjela Unije, smatra se da je konkurencija na tržištu Unije osigurana.
(145)
Na temelju prethodno navedenog i s obzirom na nedostatak suradnje trgovaca ili bilo kojeg pokazatelja koji bi ukazao na suprotno, zaključeno je da trenutačne mjere koje su na snazi nemaju znatan negativan učinak na njihov financijski položaj i da nastavak uvođenja mjera neće utjecati na uvoznike.
4. Interesi korisnikâ
(146)
Podsjeća se da je EUSMET, udruženje korisnika u kemijskom sektoru, podnio zahtjev za trenutačnom privremenom revizijom ograničenom na damping. Komisija je poslala upitnike svim poznatim nepovezanim korisnicima i njihovim udruženjima. Dvanaest korisnika surađivalo je u ispitnom postupku, od kojih su neki bili glavni uvoznici kineskog silicija uključeni u sustav unutarnje proizvodnje. Osim toga, još je jedno udruženje korisnika sudjelovalo dostavivši komentare.
(147)
Glavni industrijski korisnici silicija u Uniji su kemijska industrija i industrija aluminija koje predstavljaju 60 %, odnosno 40 % potrošnje Unije.
(148)
U kemijskoj je industriji silicij glavna sirovina korištena za proizvodnju silikona čitavog niza različitih namjena, posebno u automobilskoj i građevinskoj industriji, te polisilikona koji se koristi u elektronici i industriji solarne energije. Omjer silicija u trošku proizvodnje različitih vrsta silikona i polisilikona varirao je od 2 % do 35 % ovisno o proizvodnom procesu svake vrste proizvoda na kraju proizvodnog lanca. Međutim, u prosjeku je omjer silicija u ukupnom trošku proizvodnje silikona iznosio između 11 % i 21 %, a polisilikona između 2 % i 10 %. Uz antidampinšku pristojbu od 19 %, učinak na trošak proizvodnje korisnika iz kemijske industrije koji dobavljaju sav silicij iz NRK-a procjenjuje se na između 2 % i 4 %. Učinak na ostale korisnike iz kemijske industrije bit će manji.
(149)
Pojedina trgovačka društva iz kemijske industrije koja surađuju u ispitnom postupku bila su glavni uvoznici kineskog silicija uključeni u sustav unutarnje proizvodnje i, stoga, su bila oslobođena antidampinških pristojba. Međutim, tvrdila su da ne mogu prihvatiti pristojbu niti je prenijeti na svoje kupce te da sustav unutarnje proizvodnje nije uklonio teret koji su uzrokovale mjere na snazi jer su za opterećujuće carinske i ostale administrativne postupke morali izdvojiti značajne resurse. Štoviše, smatrali su da ih se prisiljava da ulažu u nova postrojenja u NRK-u da bi bili blizu izvora jeftinih sirovina te da bi bili konkurentniji na azijskom tržištu.
(150)
U industriji aluminija silicij je također važna sirovina za proizvodnju lijevanih legura u rafinerijama aluminija. Te se legure uglavnom koriste u automobilskoj i građevinskoj industriji. Omjer silicija u njihovom trošku proizvodnje varirao je od 8 % do 10 % ovisno o kvaliteti korištenih ostataka koji već sadrže silicij. Većina rafinerija aluminija koje surađuju u ispitnom postupku kupile su silicij od ostalih trećih zemalja koje ne podliježu antidampinškim pristojbama zbog toga što su njihovi proizvodi uglavnom namijenjeni za tržište Unije i, stoga, ne mogu koristiti sustav unutarnje proizvodnje. Uz antidampinšku pristojbu od 19 %, učinak na trošak proizvodnje korisnika iz industrije aluminija koji dobavljaju sav silicij iz NRK-a procjenjuje se na otprilike 2 %. Učinak na ostale korisnike iz industrije aluminija bit će manji. Ispitni je postupak pokazao da profitabilnost rafinerija aluminija nije bila posebno visoka i, stoga, povećanje cijena silicija, zbog njihove ograničene marže, ima negativan učinak na njihovu dobit.
(151)
Kemijska industrija ima oko 14 000 zaposlenika, a industrija aluminija 6 000 zaposlenika. Tijekom razmatranog razdoblja zaposlenost u kemijskoj industriji porasla je za 8 %, dok je u industriji aluminija ostala nepromijenjena.
(152)
Svi se korisnici snažno protive nastavku uvođenja mjera navodeći da su mjere predugo na snazi, da su na umjetan način povećale razinu cijena silicija na tržištu Unije neovisno o podrijetlu te da industriji Unije tijekom RRIP-a nije načinjena šteta. Međutim, u pogledu izuzetno visokog tržišnog udjela kineskih izvoznika silicija namijenjenog unutarnjoj proizvodnji i konkurenciji za silicij namijenjen za slobodan promet, ova izjava nije utemeljena. Iako je uistinu utvrđeno da industrija Unije većim dijelom nije pretrpjela štetu, unutar revizije nakon isteka mjere valja razmotriti pitanje vjerojatnosti ponovnog pojavljivanja štete. U skladu s gore navedenim (posebno vidjeti uvodnu izjavu 133.), takva je vjerojatnost utvrđena u ovom slučaju.
(153)
EUSMET je tvrdio da je tijekom RRIP-a došlo do nedostatka silicija na tržištu Unije što je naveo u tvrdnji da proizvođači trećih zemalja nisu ispunili narudžbe nekih njegovih članova. Međutim, navedena tvrdnja nije utemeljena. Prilikom procjene dostupnog kapaciteta na tržištu, EUSMET je uzeo u obzir samo kapacitet proizvođača Unije,bez uvoza iz trećih zemalja, uključujući Kinu, uključenih u sustav unutarnje proizvodnje. Stoga je zaključeno da nedostatka nije bilo i da se potražnja na tržištu mogla zadovoljiti na temelju prodaje industrije Unije i obujma uvoza.
(154)
EUSMET je također tvrdio da industrija Unije namjerno ograničava proizvodnju kroz sezonske prekide i na taj način ograničava prodaju na tržištu Unije kako bi kontrolirala prodajne cijene. Jedan se proizvođač iz Unije odlučio za prekid proizvodnje, no tijekom tih razdoblja imao je dovoljne zalihe za opskrbu svojih kupaca sukladno njihovim važećim dugoročnim ugovorima. Drugi je proizvođač iz Unije u određenoj mjeri smanjio proizvodnju, no samo tijekom razdoblja nakon RRIP-a i to se nije ponovilo. Stoga se tvrdnja EUSMET-a, da su prekidi namijenjeni kontroli cijena, smatra neutemeljenom.
(155)
Korisnici, razumljivo, žele imati slobodan pristup jeftinim sirovinama da bi bilo što konkurentniji. Slobodnu nabavu smatraju presudnom s obzirom na to da će, prema njihovom mišljenju, neograničen pristup siliciju u budućnosti postati važnijim s obzirom na očekivani porast potražnje silicija u 2013., uvelike povezanim s projektima solarne energije. EUSMET je tvrdio da će se navodni nedostatak povećati s očekivanim porastom potražnje na tržištu silicija u Uniji u godinama do 2013. Međutim, brojke na temelju kojih su donesene pretpostavke ukazuju na to da će potrošnja Unije čak i 2013. biti na nižoj razini od one tijekom razmatranog razdoblja. Stoga nema razloga da se buduća potražnja za silicijem ne ispuni. Osim toga, sloboda nabave ne može sama za sebe opravdati prihvaćanje dampinških praksa. Konkurencija na tržištu Unije zahtijeva jednake uvjete sudjelovanja za sve gospodarske subjekte.
(156)
Korisnici iz kemijske industrije također su naglasili da će industrija Unije ostati bitan izvor opskrbe jer jamči kratkoročnu dostupnost dotičnog proizvoda, pouzdanu opskrbu i proizvod više razine kvalitete od kineskih.
(157)
Ipak, ispitni je postupak pokazao da mjere na snazi nisu imale značajne negativne učinke na njihovo poslovanje. Neki su korisnici iz kemijske industrije povećali svoj uvoz silicija iz NKR-a tijekom razmatranog razdoblja i većina ih se nalazila u dobrom financijskom položaju. Ukratko, smatralo se, kao i u slučaju prethodnih revizija nakon isteka mjere, da nastavak uvođenja mjera ne bi imao značajan negativan učinak na industrijske korisnike, pri čemu treba imati na umu da bi se razina predloženih mjera znatno smanjila.
5. Zaključak o interesu Unije
(158)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da ne postoje utemeljeni razlozi protiv zadržavanja važećih antidampinških mjera.
Ι. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(159)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera, no na nižim razinama. Nakon objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara i zahtjeva. Odgovarajuće predane izjave su analizirane, no nisu dovele do promjene bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno zadržati antidampinške mjere.
(160)
Kao rezultat privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Osnovne uredbe i prema članku 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, antidampinšku pristojbu valja uvesti na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marže štete na kojoj se temelje mjere na snazi i dampinške marže utvrđene tijekom trenutačne revizije.
(161)
Zbog toga će se mjere postaviti na razini utvrđene dampinške marže, odnosno 16,3 % za jedino trgovačko društvo kojem je odobren IT i do 19,0 % za sva ostala trgovačka društva.
(162)
Na toj osnovi, mjere proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 42/2007 (13) na uvoz silicija poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, nakon ispitnog postupka u skladu s člankom 13. Osnovne uredbe, valja zadržati, no na razinama navedenim u uvodnoj izjavi 161.
(163)
Izvoznike u Republici Koreji koji razmatraju dostavljanje zahtjeva za izuzeće od proširene antidampinške pristojbe prema članku 13. stavku 4. Osnovne uredbe zatražit će se da dostave ispunjeni upitnik kako bi se Komisiji omogućilo utvrđivanje opravdanosti izuzeća. Takvo izuzeće može se dodijeliti nakon ocjene stanja dotičnog proizvoda na tržištu, proizvodnog kapaciteta i iskorištenosti kapaciteta, nabave i prodaje te vjerojatnosti nastavljanja praksa za koje nema dostatnog valjanog razloga ili gospodarske opravdanosti i dokaza o dampingu. Komisija bi u uobičajenim uvjetima obavila posjet radi provjere na licu mjesta. Zahtjev bi se trebao uputiti izravno Komisiji, sa svim odgovarajućim podacima, posebno o svim promjenama aktivnosti trgovačkog društva koje su povezane s proizvodnjom i prodajom razmatranog proizvoda,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz silicija koji trenutačno obuhvaćan oznakom KN 2804 69 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Sva ostala trgovačka društva
19 %
A999
3. Zadržava se proširenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz iz „svih ostalih trgovačkih društava” u Narodnoj Republici Kini (tj. 19 %), na uvoz proizvoda opisanog u stavku 1., poslanog iz Republike Koreje, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Republike Koreje ili ne, (oznaka TARIC 2804690010).
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Zahtjevi za izuzeće od pristojbe proširene člankom 1. stavkom 3. trebaju biti u pisanom obliku na jednom od službenih jezika Unije i treba ih potpisati osoba ovlaštena za zastupanje podnositelja zahtjeva.
2. Zahtjev treba poslati na sljedeću adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Faks: +32 22956505
3. U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009., Komisija, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može odlukom odobriti izuzeće uvoza iz trgovačkih društava, koja ne izbjegavaju antidampinške mjere uvedene navedenom Uredbom, od proširene pristojbe navedene u članku 1. stavku 3.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije i ostaje na snazi pet godina.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. svibnja 2010.