32012D0163
L 084/36
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 22. ožujka 2012.
o prekidu antidampinškog postupka u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
(2012/163/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 13. svibnja 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova podrijetlom iz Indije („dotični proizvod”).
(2)
Komisija je istog dana putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u pogledu uvoza u Uniju određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Indije i započela zaseban ispitni postupak.
(3)
Antidampinški postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 31. ožujka 2011. podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje (EiFi, „podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova iz Unije. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizlazi i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
1.2. Stranke na koje se odnosi postupak
(4)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, poznate uvoznike, korisnike za koje se zna da na njih odnosi ispitni postupak i tijela Indije. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(5)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
1.2.1. Odabir uzoraka proizvođačâ izvoznikâ u Indiji
(6)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Indiji, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(7)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban te, ako da, sam odabir uzoraka, proizvođači izvoznici iz Indije zamoljeni su da se u roku od 15 dana od datuma pokretanja ispitnog postupka jave Komisiji i dostave osnovne informacije o svojem izvozu i domaćoj prodaji, svojim točnim aktivnostima povezanima s proizvodnjom i prodajom dotičnog proizvoda te nazive i djelatnosti svih svojih povezanih društava uključenih u proizvodnju i prodaju dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”).
(8)
Ukupno se javilo pet proizvođača izvoznika, uključujući grupacije povezanih društava iz Indije, dostavilo tražene informacije i pristalo na uključivanje u uzorak u roku utvrđenom u obavijesti o pokretanju postupka. Ta trgovačka društva koja surađuju prijavila su izvoz dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedba podataka Eurostata o uvozu i obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je pet trgovačkih društava koja surađuju prijavilo za razdoblje ispitnog postupka pokazala je da je suradnja indijskih proizvođača izvoznika bila gotovo 100 %. Stoga je uzorak odabran na temelju informacija koje je dostavilo pet proizvođača izvoznika.
(9)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe odabran je uzorak koji se temeljio na najvećem reprezentativnom obujmu izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom roku. Na temelju informacija primljenih od proizvođačâ izvoznikâ, Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju. Na temelju informacija iz uzorka, odabrana trgovačka društva ili grupacije su činile 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a prema podacima proizvođača izvoznika koji surađuju. Stoga se smatralo da bi takav uzorak omogućio ograničavanje ispitnog postupka na razuman broj proizvođača izvoznika koje bi se moglo ispitati u raspoloživom vremenu, istodobno osiguravajući visoku razinu reprezentativnosti.
1.2.2. Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indije koji surađuju
(10)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i indijskim tijelima. Dva proizvođača izvoznika izvan uzorka tražila su da ih se uključi u uzorak. Međutim, s obzirom na reprezentativnost predloženog uzorka, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 8., zaključeno je da nije trebalo izmijeniti ili povećati uzorak.
1.2.3. Individualno ispitivanje trgovačkih društava koja nisu odabrana u uzorak
(11)
Dva proizvođača izvoznika koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak, zatražila su individualno ispitivanje te odgovorila na antidampinški upitnik u roku.
(12)
S obzirom na zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti zbog razloga navedenih nižu u tekstu, zahtjevi za individualno ispitivanje nisu dalje razmatrani.
1.2.4. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(13)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(14)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od pet trgovačkih društava, od 15 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka, odabranih na temelju obujma prodaje, njihove veličine i geografske lokacije u Uniji. Ona su predstavljala 37 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Zainteresirane stranke pozvane su da prouče spis i komentiraju primjerenost navedenog odabira u roku od 15 dana od datuma objavljivanja obavijesti o pokretanju postupka. Ni jedna zainteresirana stranka nije se protivila predloženom sastavljenom od pet trgovačkih društava.
(15)
Naknadno je jedno od pet trgovačkih društava iz Unije u uzorku povuklo svoju suradnju. Preostala četiri trgovačka društva u uzorku su predstavljala 31 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a. Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
1.2.5. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(16)
S obzirom na potencijalno velik broj uvoznika uključenih u postupak, odabir uzoraka uvoznika bio je predviđen u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Dva uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala su na uključivanje u uzorak u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. S obzirom na mali broj uvoznika koji su se javili odlučeno je ne primjenjivati odabir uzoraka.
1.3. Odgovori na upitnik i provjere
(17)
Komisija je poslala upitnike svim strankama, za koje se znalo da se to na njih odnosi, te svim ostalim strankama koje su se javile u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Upitnici su stoga poslani proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Indije, proizvođačima u uzorku iz Unije, uvoznicima koji surađuju u Uniji i svim korisnicima za koje se zna da se ispitni postupak na njih odnosi.
(18)
Odgovori su primljeni od proizvođača izvoznika u uzorku i četiri proizvođača u uzorku iz Unije. Nijedan uvoznik ili korisnik nije odgovorio na upitnik.
(19)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje su dostavile zainteresirane stranke i koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije.
(20)
Jedna je stranka tvrdila da je jedan od proizvođača izvoznika imao previše zahtjeva za povjerljivosti podataka i nije dostavio dostatno smislenu javnu verziju svog odgovora na upitnik. Stoga informacije koje je dostavilo to trgovačko društvo ne bi trebalo uzimati u obzir i njega bi trebalo smatrati strankom koja ne surađuje u ispitnom postupku.
(21)
Međutim, nepovjerljiva verzija odgovora ovog proizvođača izvoznika, koju su činili početni odgovor i potpuna verzija temeljena na pisma za dopunu podataka, još je jednom procijenjena te je utvrđeno da je dostatno dovršena kako bi se mogla smatrati smislenim odgovorom za javnost. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(22)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih stranaka:
proizvođači iz Unije:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s. n. c., Grumello del Monte, Italija,
-
Bontempi Vibo S.p. A., Rodengo Saiano, Italija,
-
Ugivis S.A., Belley, Francuska.
Proizvođači izvoznici u Indiji:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.
1.4. Razdoblje ispitnog postupka
(23)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(24)
Dotični proizvod su elementi za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovi dijelovi („SSF”) podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70.
2.2. Istovjetni proizvod
(25)
Utvrđeno je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Indije, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije, imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva, kao i istu osnovnu upotrebu. Stoga su se ti proizvodi smatrali istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uobičajena vrijednost
(26)
Za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije utvrdila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda indijskih proizvođača izvoznika nezavisnim kupcima u Indiji bila reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniji tijekom RIP-a.
(27)
U slučaju jednog proizvođača izvoznika u uzorku je utvrđeno da nije ostvario reprezentativnu prodaju istovjetnog proizvoda na domaćem tržištu. Za tog se proizvođača izvoznika uobičajena vrijednost morala izračunati na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe.
3.1.1. Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju s ukupnim reprezentativnim obujmom domaće prodaje
(28)
Za proizvođače izvoznike u uzorku s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju proizvođači izvoznici, koje su istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(29)
Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao 5 % ili više ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda za izvoz u Uniju.
(30)
Komisija je naknadno ispitala može li se domaća prodaja dotičnih trgovačkih društava smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(31)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunatog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a, bez obzira na to je li navedena prodaja bila profitabilna ili ne.
(32)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(33)
Za vrste proizvoda koje se nisu prodavale u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu uobičajena vrijednost morala se odrediti na temelju članka 2. stavka 3. Osnovne uredbe. Stoga su prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža dodani vlastitim prosječnim troškovima proizvodnje izvoznika prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku odgovarajućeg proizvođača izvoznika.
3.1.2. Proizvođači izvoznici u uzorku koji surađuju bez ukupnog reprezentativnog obujma domaće prodaje
(34)
Za proizvođača izvoznika koji surađuje bez reprezentativne domaće prodaje, uobičajena vrijednost je izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe dodavanjem troškovima proizvodnje trgovačkog društva za istovjetni proizvod, troškova POA i razumne profitne marže prema vrsti proizvoda tijekom RIP-a. U skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, postotak za prodajne, opće i administrativne troškove i profitnu maržu temeljio se na ponderiranim prosječnim prodajnim, općim i administrativnim troškovima i profitnoj marži prodaje svake vrste proizvoda u uobičajenom tijeku proizvođača izvoznika.
3.2. Izvozna cijena
(35)
Izvozne cijene su utvrđene na temelju cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.3. Usporedba
(36)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(37)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(38)
Na toj su osnovi, kad je to bilo primjenjivo i opravdano, izvršene prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste koji nisu navedeni na računu i provizije.
3.4. Dampinške marže
3.4.1. Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju
(39)
Za navedena trgovačka društva, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda koja se izvozila u Uniju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(40)
Na temelju gore navedene metodologije, dampinške marže, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Međutim, trebalo bi napomenuti da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju.
(42)
Na temelju analize Komisijinog dokumenta o objavi podataka, podnositelj pritužbe je izračunao razliku od 25 % između uobičajene vrijednosti utvrđene za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping i trgovačko društvo kod kojeg nije utvrđen damping. Podnositelj pritužbe je tvrdio da takva razlika ne može postojati na konkurentnom tržištu i da nije realna za industriju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika. Štoviše, podnositelj pritužbe je tvrdio da je proizvođač izvoznik kod kojeg nije utvrđen damping nabavljao otpad od nehrđajućeg metala o povezanih društava u Uniji i da, kao posljedica toga, kupovne cijene ove sirovine nisu bile pouzdane za utvrđivanja troškova proizvodnje.
(43)
Uobičajena vrijednost za izvoznika koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping temeljila se na troškovima proizvodnje prema vrsti proizvoda koji su niži od troškova za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju. To uglavnom proizlazi iz činjenice da je navedeno trgovačko društvo samo proizvodi nehrđajući čelik od otpada od nehrđajućeg čelika te je, stoga, u potpunosti integrirano i ima koristi od ekonomije razmjera, dok potonja trgovačka društva nabavljaju žičane šipke od nehrđajućeg čelika, glavnu sirovinu za proizvodnju elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg, na otvorenom tržištu, uključujući izvoznika koji surađuje kod kojeg nije utvrđen damping.
(44)
Uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji surađuju i kod kojih je utvrđen damping uglavnom se utvrđivala na temelju domaćih prodajnih cijena prema vrsti proizvoda. Na indijskom domaćem tržištu postoji samo ograničeno tržišno natjecanje, a izvoznik koji surađuje i kod kojeg nije utvrđen damping prodavao je samo nereprezentativne količine tijekom RIP-a na domaćem tržištu.
(45)
U pogledu nabave otpada od nehrđajućeg čelika od strane proizvođača izvoznika kod kojeg nije utvrđen damping, ispitni postupak je pokazao daje ovo trgovačko društvo dobilo otpad i od povezanih i od nepovezanih dobavljača, od kojih potonji predstavljaju više od 70 % dobivenih količina. Razine kupovne cijene za obje vrste nabave bile su usporedive uzimajući u obzir i vrstu otpada.
(46)
Kao posljedica toga, potvrđeno je utvrđivanje uobičajene vrijednost proizvođačâ izvoznikâ i odbačene su tvrdnje podnositelja pritužbe.
3.4.2. Za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(47)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, na temelju marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku kod kojih je utvrđen damping. Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, utvrđena na 24,6 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(48)
Jedan indijski proizvođač izvoznik koji surađuje je nakon objave namjere Komisije da prekine postupak zahtijevao da se njegov zahtjev za individualno ispitivanje prihvati, tvrdeći da dampinška marža objavljena za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak, nije odražavala njegovu situaciju.
(49)
Komisija nije razmatrala zahtjev za individualno ispitivanje, jer u slučaju prekida postupka nije trebalo odlučivati o utvrđivanju marže.
3.4.3. Za proizvođače izvoznike koji ne surađuju
(50)
U pogledu svih ostalih izvoznika iz Indije, Komisija je najprije utvrdila razinu suradnje. Napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza navedene u odgovorima na upitnik za uzorak primljenima od svih proizvođača izvoznika koji surađuju i ukupnog uvoza iz Indije prema Eurostatovim statističkim podacima. Utvrđen je postotak suradnje od 97 %. Na temelju toga se razina suradnje smatrala visokom. Smatralo se primjerenim odrediti dampinšku maržu za proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini koja odgovora prosječnoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju. Raspoložive informacije, naime, upućuju na to da su prosječne izvozne cijene indijskih izvoznika koji ne surađuju tijekom RIP-a bile u skladu s cijenama utvrđenima za proizvođače izvoznike koji surađuju. Osim toga, nema naznaka koje bi ukazivale na drukčije uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike koji ne surađuju.
(51)
Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje je utvrđena na 24,6 % cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno.
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1. Proizvodnja Unije
(52)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka te provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije.
(53)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 52 000 tona tijekom RIP-a. Taj iznos uključuje proizvodnju svih proizvođača iz Unije koji su se javili i procijenjenu proizvodnju proizvođača koji se nisu javili tijekom postupka.
(54)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi (13), odabir uzoraka je primijenjen na ispitane proizvođače iz Unije. Od 15 proizvođača iz Unije koji su dostavili podatke prije pokretanja postupka, odabran je uzorak o pet trgovačkih društava. Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi (15), jedno trgovačko društvo je naknadno odlučilo ne sudjelovati u ispitnom postupku. Preostala trgovačka društva u uzorku koja surađuju predstavljala su oko 32 % ukupne procijenjene proizvodnje u Uniji tijekom RIP-a i smatralo se da su reprezentativni za industriju Unije.
4.2. Industrija Unije
(55)
Smatra se da svi poznati proizvođači iz Unije iz gornje uvodne izjave (52) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
5. ŠTETA
5.1. Uvodne napomene
(56)
Odgovarajući statistički podaci Eurostata o uvozu, zajedno s podacima dostavljenima u pritužbi i podaci prikupljeni od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, uključujući provjerene odgovore na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su prilikom evaluacije odgovarajućih čimbenika štete.
(57)
Analiza štete u pogledu makroekonomskih podataka, kao što su proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost i produktivnost, temelji se na podacima industrije Unije kao cjeline.
(58)
Analiza štete u pogledu mikroekonomskih pokazatelja kao što su cijene transakcije, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i plaće, temelji se na podacima proizvođača iz Unije u uzorku.
(59)
Četiri proizvođača iz Uniju u uzorku odabrana su i u uzorak za reviziju nakon isteka antidampinških mjera primjenjivih na uvoz SSF-a podrijetlom iz Kine i Tajvana, zaključenu 7. siječnja 2012. (4). U toj je reviziji jedno drugo trgovačko društvo, koje nije uključeno u ovaj ispitni postupak, bilo uključeno u uzorak. S obzirom na to da se razmatrano razdoblje za analizu štete vremenski podudara s razdoblje revizije nakon isteka mjera, podaci za 2008.i 2009. su istovjetni, osim podataka za jedno trgovačko društvo. Objavljivanjem podataka za 2008. i 2009. mogli bi se dobiti podaci trgovačkog društva koje nije uključeno u uzorak u ovom slučaju. Stoga su mikropokazatelji kao što su zalihe, plaće, ulaganja, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, indeksirani.
5.2. Potrošnja u Uniji
(60)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije u Uniji navedenog u pritužbi i unakrsno uspoređena s odgovorima na upitnike o odabiru uzorka i provjerenim podacima od proizvođačâ u uzorku. Osim toga, obujam uvoza temeljen na podacima Eurostata za razmatrano razdoblje, također, su uzeti u obzir.
(61)
Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije (u tonama)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008. = 100)
100
84
101
109
Izvor: Eurostat, podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(62)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a povećala se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i 2009. došlo je do jakog pada za 16 %, navodno kao posljedica negativnih učinaka gospodarske krize na tržište na svjetskoj razini, nakon čega se potrošnja oporavila za 21 % između 2009. i 2010. te dodatno za 7 % između 2010. i RIP-a.
5.3. Uvoz iz Indije
(63)
Uvoz iz Indije u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način:
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz Indije (u tonama)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008. = 100)
100
130
151
165
Tržišni udio
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008. = 100)
100
155
149
152
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ izvoznikâ.
(64)
Obujam uvoza iz Indije povećao se značajno za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast je bio najveći između 2008. i 2009. kada se uvoz naglo povećao za 30 %, a potrošnja smanjila za 16 %. U usporedbi s prethodnom godinom, indijski uvoz se stalno povećavao tijekom 2010. (+ 16 %) i tijekom RIP-a (+ 10 %).
5.4. Cijene uvoza i sniženje cijena
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008. = 100)
100
79
85
91
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik proizvođačâ iz EU- u uzorku.
(65)
Prosječna uvozna cijena iz Indije smanjila se ukupno za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. To objašnjava povećanje tržišnog udjela Indije s 12,1 % na 18,3 % tijekom istog razdoblja. Najveće povećanje dogodilo se između 2008. i 2009., kada su indijski izvoznici dobili više od 6 postotnih bodova tržišnog udjela.
(66)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene prema vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama dampinškog uvoza iz Indije, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za postojeće carine i troškove nakon uvoza.
(67)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je sniženje cijena u rasponu od 3 % do 13 %. Trebalo bi napomenuti u ovom pogledu da je indijski proizvođač izvoznik, kod kojeg nije utvrđen damping, imao najveću maržu sniženja cijena.
5.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(68)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.
5.5.1. Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008. = 100)
100
81
89
75
Proizvodni kapacitet (u tonama)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008. = 100)
100
90
92
79
Iskorištenost kapaciteta
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008. = 100)
100
90
98
94
Izvor: ukupna industrija Unije.
(69)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja značajno smanjila za 25 % tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s padom potražnje, proizvodnja se naglo smanjila 2009. za 19 % nakon čega se oporavila 2010. za oko 10 %. Iako se potrošnja Unije povećala za 7 %, proizvodnja Unije se tijekom RIP-a ponovno smanjila za otprilike 17 % u usporedbi s prethodnom godinom.
(70)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za otprilike 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta, također, se smanjila tijekom razmatranog razdoblja i stalno se zadržavala ispod razine od 50 %.
5.5.2. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008. = 100)
100
80
82
86
Tržišni udio
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
95
81
79
Izvor: ukupna industrija Unije
(71)
U kontekstu povećanja potrošnje (+ 9 %), obujam prodaje istovjetnog proizvoda prodan prvom nezavisnom kupcu u Uniji smanjio se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je tržišni udio pao s 46,5 % 2008. na 36,6 % tijekom RIP-a. Nakon snažnog pada 2009. (- 20 %), obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a.
5.5.3. Rast
(72)
Potrošnja Unije povećala se između 2008. i RIP-a za 9 %. Međutim, obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije smanjili su se tijekom tog razdoblja za 14 %, odnosno 21 %. Istodobno se uvoz iz Indije značajno povećao za 65 %.
5.5.4. Zaposlenost
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
1 007
863
821
761
Indeks (2008. = 100)
100
86
82
76
Produktivnost (jedinica po zaposleniku)
Indeks (2008. = 100)
100
95
110
99
Izvor: ukupna industrija Unije
(73)
Zbog aktivnosti smanjenja broja radnika u industriji Unije, broj zaposlenika smanjio se u skladu s tim za 24 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i RIP-a troškovi rada po zaposleniku su povećani za 6 %.
(74)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po osobi zaposlenoj po godini, blago se smanjila za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Dosegla je najnižu razinu 2009., nakon čega se počela oporavljati prema RIP-u.
5.5.5. Prosječne jedinične cijene u Uniji
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (eura po toni)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008. = 100)
100
64
90
98
Izvor: odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
(75)
Prosječne prodajne cijene su se smanjile za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije je 2009. bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene za 36 % u kontekstu gospodarskog pada i velikog smanjenja uvoznih cijena iz Indije (- 21 %). Prodajne cijene industrije Unije su se ponovno oporavile tijekom 2010. i RIP-a.
(76)
Ispitni postupak je pokazao da je smanjenje prodajnih cijena 2009. odražavalo smanjenje troškova koji su pali za 18 % u usporedbi s razinama iz 2008. Ovo smanjenje troškova uglavnom je bilo posljedica smanjenja cijena sirovina, posebno cijena nikla koji ima nestabilnu dinamiku cijena. Međutim, industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza 2009.
5.5.6. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje EU-a (% neto prodaje)
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Novčani tok
Indeks (2008. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Ulaganja (EUR)
Indeks (2008. = 100)
100
29
59
6
Povrat ulaganja
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(77)
Ispitni postupak je pokazao da, čak i ako je smanjenje prodajnih cijena djelomično odražavalo smanjenje troškova, cijena industrije Unije bila je pod pritiskom uvoza SSF-a iz Indije. Profitabilnost industrije Unije je bila negativna od početka razmatranog razdoblja. Posebno je 2009. industrija Unije je bila prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene više od pada troškova s obzirom na širenje jeftinog indijskog uvoza. To je dovelo do značajnog pogoršanja profitabilnost te godine. Međutim, profitabilnost se poboljšala 2010. i tijekom RIP-a, no još je uvijek ostala negativna.
(78)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje aktivnosti, slijedio je sličan trend kao i profitabilnost. Najnižu je razinu dosegao 2009., nakon koje je zabilježen rast te je postao pozitivan tijekom RIP-a.
(79)
Nakon ulaganja 2008. u proizvodnju SSF-a, ulaganja su se smanjila za oko 94 % tijekom razmatranog razdoblja. Povrat ulaganja je pokazao sličan negativni razvoj u skladu s negativnim rezultatima koje je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja i uvijek je bio negativan.
(80)
Razvoj profitabilnosti, novčanog toka i niska razina ulaganja ukazuje na činjenicu da su se proizvođači iz Unije mogli suočiti s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.
5.5.7. Zalihe
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe industrije Unije
Indeks (2008. = 100)
100
92
100
103
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(81)
Razina zaliha industrije Unije u uzorku se povećala za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Razina završnih zaliha 2009. se smanjila za 8 %. Nakon toga se 2010. se povećala za 8 % i za 3 % tijekom RIP-a.
5.5.8. Visina st marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(82)
Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Slijedom toga, dampinški uvoz je činio 13 % ukupnog obujma SSF-a izvezenog iz Indije u Uniju. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza iz Indije, učinak stvarnih marži dampinga na industriju Unije može se smatrati zanemarivim.
5.6. Zaključak o šteti
(83)
Ispitni postupak je pokazao da se većina pokazatelja štete, kao što su proizvodnja (- 25 %), iskorištenost kapaciteta (- 6 %), obujam prodaje (- 14 %), tržišni udio (- 21 %) i zaposlenost (- 24 %) pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. U kontekstu sve veće potrošnje, obujam prodaje i tržišni udio zabilježili su pad. Obujam prodaje se blago oporavio 2010. i tijekom RIP-a u usporedbi s 2009. Međutim, industrija Unije nije mogla vratiti svoj izgubljeni tržišni udio s obzirom na širenje indijskog uvoza koji se stalno povećavao tijekom razmatranog razdoblja po cijenama koje se stalno snižavale cijene industrije Unije.
(84)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tok i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije za prikupljanje kapitala bila narušena.
(85)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
6. UZROČNOST
6.1. Uvod
(86)
Ispitano je, u skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, je li dampinški uvoz podrijetlom iz Indije prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli prouzročiti štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su prouzročiti ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(87)
Podsjeća se da kod najvećeg indijskog proizvođača izvoznika, navedenog u uvodnim izjavama (40) i (41), koji predstavlja 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, nije utvrđen damping. Stoga je samo 13 % indijskog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a ostvareno po dampinškim cijenama. Taj dampinški uvoz je tijekom RIP-a imao tržišni udio od 2 %.
6.2. Učinak dampinškog uvoza
(88)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije povećala za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam prodaje industrije Unije smanjio za 14 %, a tržišni udio pao za 21 %.
(89)
U pogledu cijena, utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene dampinškog uvoza snižavale prosječne prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Međutim, bile su oko 12 % više od cijena indijskog trgovačkog društva kod kojeg nije utvrđen damping.
(90)
Na temelju gore navedenog se smatra da je ograničeni obujam dampinškog uvoza iz Indije, koji je imao veće cijene od nedampinškog uvoza, mogao imao samo vrlo ograničenu ulogu, ako ikakvu, u pogoršanju stanje industrije Unije.
6.3. Učinak ostalih čimbenika
6.3.1. Nedampinški uvoz iz Indije
(91)
Ukupni obujam uvoza iz Indije značajno se povećao za 65 % tijekom razmatranog razdoblja, povećavši njegov tržišni udio s 12,1 % na 18,3 %. Međutim, kako je gore objašnjeno, nedampinški uvoz je predstavljao 87 % ukupnog obujma indijskog izvoza tijekom RIP-a, što odgovara tržišnom udjelu od 15 % tijekom RIP-a, za razliku od tržišnog udjela od 2 % dampinškog uvoza iz Indije u istom razdoblju.
(92)
Cijene uvoza iz Indije ukupno su se smanjile za 9 % u razmatranom razdoblju, pri čemu su uvijek bile niže od uvoznih cijena iz ostatka svijeta i prodajnih cijena industrije Unije. Međutim, treba napomenuti da je utvrđeno, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (89), da su prosječne cijene nedampinškog uvoza snižavale cijene industrije Unije više od cijena dampinškog uvoza.
6.3.2. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja u tonama
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008. = 100)
100
75
109
118
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
90
107
109
Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja u eurima po toni
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008. = 100)
100
97
95
97
Obujam uvoza iz Malezije (u tonama)
13 712
9 810
9 611
9 966
Tržišni udio uvoza iz Malezije
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prosječna cijena uvoza iz Malezije u eurima po toni
4 203
2 963
3 324
3 633
Obujam uvoza s Filipina (u tonama)
7 046
5 406
15 576
18 149
Tržišni udio uvoza s Filipina
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prosječna cijena uvoza s Filipina u eurima po toni
4 645
3 474
3 714
3 912
Obujam uvoza iz Narodne Republike Kine (u tonama)
2 332
2 452
3 217
3 288
Tržišni udio uvoza iz Narodne Republike Kine
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prosječna cijena uvoza iz Narodne Republike Kine u eurima po toni
4 004
4 561
5 272
5 648
Obujam uvoza s Tajvana (u tonama)
4 304
3 703
6 451
6 640
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prosječna cijena uvoza s Tajvana u eurima po toni
5 092
4 719
4 755
4 943
Izvor: Eurostat
(93)
Prema podacima Eurostata, obujam uvoza SSF-a u Uniju podrijetlom iz ostalih trećih zemalja povećao se za 18 % tijekom razmatranog razdoblja. Istodobno su se prosječne uvozne cijene smanjile za oko 3 % tijekom razmatranog razdoblja, a njihov tržišni udio se povećao za otprilike 9 %.
(94)
Antidampinške mjere na snazi na uvoz SSF-a iz Narodne Republike Kine i Tajvana uvedene su 19. studenoga 2005. Unatoč mjerama se uvoz iz te dvije zemlje značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, iako su tržišni udjeli ostali prilično skromni, na 2,5 % odnosno 5,1 % tijekom RIP-a. Ostali glavni izvori uvoza su Filipini i Malezija. Posebno se uvoz s Filipina značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, povećavši svoj tržišni udio s 5,8 % 2008. na 13,8 % tijekom RIP-a.
(95)
U Maleziji se uvoz smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, no još uvijek je imao tržišni udio od 7,6 % tijekom RIP-a. Obujam uvoza s Filipina povećao se značajno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, kako se pokazalo tijekom ispitnog postupka, prosječna uvozna cijena s Filipina je bila puno viša, odnosno oko 20 % viša od prosječne cijene indijskog SSF-a.
(96)
U pogledu uvoznih cijena, ukupne prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja ostale su relativno stabilne tijekom razmatranog razdoblja i uvijek su bile iznad prosječnih prodajnih cijena industrije Unije i prosječnih uvoznih cijena iz Indije.
(97)
Na temelju navedenog, zaključeno je da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije prouzročio materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.3. Gospodarska kriza
(98)
Gospodarska kriza djelomično objašnjava smanjenje potrošnje Unije 2009. Međutim, treba napomenuti da unatoč smanjenju potrošnje od 16 % 2009., obujam indijskog uvoza se povećao za 30 %.
(99)
Potrošnja Unije se 2010. i tijekom RIP-a povećavala u skladu s općih gospodarskim oporavkom. Međutim, obujam prodaje industrije Unije povećao se slabo, za 3 % 2010. i 4,7 % tijekom RIP-a. To je uspoređeno s godišnjim povećanjem indijskog uvoza za 16 % odnosno 10 %.
(100)
U uobičajenim gospodarskim uvjetima te kod izostanka jačeg pritiska na cijene i povećanih razina uvoza iz Indije, industrija Unije mogla je naići na poteškoće prilikom suočavanja sa smanjenjem potrošnje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova zbog smanjene iskorištenosti kapaciteta koju je zabilježila. Međutim, jeftini indijski uvoz, kod kojeg je utvrđeno da većina nije bila dampinška, pojačao je učinak gospodarskog pada te čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i vratiti tržišni udio izgubljen u koristi indijskog uvoza.
(101)
Stoga, iako je gospodarska kriza 2008.-2009. mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ne može se smatrati da imala materijalni učinak na štetno stanje industrije Unije.
6.3.4. Realizacija izvoza industrije Unije u uzorku
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja u tonama
967
689
933
884
Indeks (2008. = 100)
100
71
97
91
Jedinična prodajna cijena u eurima
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008. = 100)
100
64
84
90
Izvor: odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(102)
Tijekom razmatranog razdoblja se obujam izvozne prodaje industrije Unije u uzorku smanjio za 9 %, a prosječna prodajna cijena za 10 %. Iako se ne može isključiti da je negativni trend realizacije izvoza mogao imati daljnji negativni učinak na industriju Unije, smatra se da, s obzirom na mali obujam izvoza u odnosu na prodaju na tržištu Unije, taj učinak nije bio materijalan u pogledu utvrđene štete.
6.4. Zaključak o uzročnosti
(103)
Gornja analiza je pokazala bitno povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog uvoza podrijetlom iz Indije tijekom razmatranog razdoblja. Također je utvrđeno da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije.
(104)
Međutim, s obzirom na nalaz da najveći indijski proizvođač izvoznik, koji je predstavljao 87 % indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a nije izvozio SSF u Uniju po dampinškim cijenama, smatra se da se uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza, koji čini samo 13 % ukupne količine izvezene iz Indije, i štete koju je industrija Unije pretrpjela ne može dostatno utvrditi. Naime, ne može se tvrditi da je dampinški indijski izvoz, s obzirom na njegov ograničeni obujam i vrlo ograničeni tržišni udio (2 %) i činjenicu da su njegove cijene u prosjeku bile 12 % više od cijena nedampinškog uvoza, prouzročio štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(105)
Analiza ostalih poznatih čimbenika, koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije, uključujući nedampinški uvoz, uvoz iz ostalih trećih zemalja, gospodarsku krizu i realizaciju izvoza industrije Unije u uzorku, pokazala je da se čini kako je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica učinka nedampinškog uvoza iz Indije koji je predstavljao 87 % cjelokupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a i koji je ostvaren po značajno nižim cijenama od dampinškog uvoza.
7. PREKID ANTIDAMPINŠKOG POSTUPKA
(106)
Zbog izostanka materijalne uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, smatra se da su antidampinške mjere nepotrebne i stoga bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti u skladu s člankom 9. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(107)
Podnositelj pritužbe i sve ostale zainteresirane stranke obaviještene su na odgovarajući način i dana im je mogućnost da iznesu svoje komentare. Primljeni komentari nisu promijenili zaključak da bi ovaj antidampinški postupak trebalo prekinuti,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prekida se antidampinški postupak u vezi s uvozom određenih elemenata za pričvršćivanje od nehrđajućeg čelika i njihovih dijelova, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 i 7318 15 70, podrijetlom iz Indije.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2012.