32011R1177
L 306/33
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1177/2011
od 8. studenoga 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 126. stavak 14. drugi podstavak,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (2),
u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Kako je predviđeno Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU), usklađenje gospodarskih politika država članica unutar Unije trebalo bi podrazumijevati poštovanje vodećih načela stabilnih cijena, dobrih javnih financija i monetarnih uvjeta, te stabilnu bilancu plaćanja.
(2)
Pakt o stabilnosti i rastu (PSR) u početku se sastojao od Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (3), Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4) i Rezolucije Europskog vijeća od 17. lipnja 1997. o Paktu o stabilnosti i rastu (5). Uredbe (EZ) br. 1466/97 i (EZ) br. 1467/97 izmijenjene su uredbama (EZ) br. 1055/2005 (6) odnosno (EZ) br. 1056/2005 (7). Također je doneseno i Izvješće Vijeća od 20. ožujka 2005.„Poboljšanje provedbe Pakta o stabilnosti i rastu” (8).
(3)
PSR se temelji na cilju dobrih i održivih državnih financija kao sredstva jačanja uvjeta za stabilnost cijena i za snažan, održiv rast poduprt financijskom stabilnošću, podržavajući tako postizanje ciljeva Unije za održiv rast i zapošljavanje.
(4)
Iskustvo stečeno i greške napravljene tijekom prvog desetljeća ekonomske i monetarne unije ukazuju na potrebu za poboljšanim gospodarskim upravljanjem u Uniji, koje bi trebalo graditi na snažnijem nacionalnom vlasništvu zajednički usuglašenih pravila i politika, te na čvršćem okviru za nadzor nacionalnih gospodarskih politika na razini Unije.
(5)
Potrebno je unaprijediti zajednički okvir za gospodarsko upravljanje, uključujući poboljšani proračunski nadzor, u skladu s visokim stupnjem integracije između gospodarstava država članica unutar Unije, a posebno unutar europodručja.
(6)
Poboljšani bi se okvir gospodarskog upravljanja trebao oslanjati na nekoliko međusobno povezanih i koherentnih politika za održiv rast i radna mjesta, strategiju Unije za rast i radna mjesta, posebno se usredotočujući na razvoj i jačanje unutarnjeg tržišta, promičući međunarodnu trgovinu i konkurentnost, europski semestar za jačanje usklađenja gospodarskih i proračunskih politika, djelotvoran okvir za sprečavanje i ispravljanje prekomjernih državnih deficita (PSR), čvrst okvir za sprečavanje i ispravljanje makroekonomske neravnoteže, minimalne zahtjeve za nacionalne proračunske okvire i poboljšanu regulaciju i nadzor financijskih tržišta, uključujući makrobonitetni nadzor od strane Europskog odbora za sistemske rizike.
(7)
Postizanje i održavanje dinamičnog unutarnjeg tržišta trebalo bi smatrati elementom pravilnog i nesmetanog funkcioniranja ekonomske i monetarne unije.
(8)
PSR i okvir potpunoga gospodarskog upravljanja trebali bi upotpunjivati i podržavati strategiju Unije za rast i radna mjesta. Međusobne veze između različitih sastavnica ne bi trebale predviđati iznimke od odredbi PSR-a.
(9)
Jačanje gospodarskog upravljanja trebalo bi uključivati tješnje i pravovremeno sudjelovanje Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata. Prepoznajući da u okviru ovog dijaloga u odnosu na Europski parlament stoje relevantne institucije Unije i njihovi predstavnici, nadležni odbor Europskog parlamenta može ponuditi mogućnost sudjelovanja u razmjeni stajališta državama članicama kojima je Vijeće uputilo odluku iz članka 126. stavka 6. UFEU-a, preporuku iz članka 126. stavka 7. UFEU-a, poziv iz članka 126. stavka 9. UFEU-a ili odluku iz članka 126. stavka 11. UFEU-a. Sudjelovanje države članice u takvoj razmjeni stajališta dobrovoljno je.
(10)
Komisija bi trebala imati veću ulogu u poboljšanom postupku nadzora što se tiče procjena koje su specifične za svaku državu članicu, praćenja, misija na licu mjesta, preporuka i upozorenja.
(11)
Kod primjene ove Uredbe Vijeće i Komisija trebali bi prema potrebi uzeti u obzir sve relevantne čimbenike i gospodarsko i proračunsko stanje dotičnih država članica.
(12)
Potrebno je ojačati pravila o proračunskoj disciplini, posebno dajući značajniju ulogu razini i razvoju duga, te sveopćoj održivosti. Također bi trebalo ojačati mehanizme koji osiguravaju usklađenost s pravilima i njihovo provođenje.
(13)
Provedba postojećeg postupka u slučaju prekomjernog deficita, kako na temelju kriterija deficita tako i na temelju kriterija duga, zahtijeva brojčani pokazatelj koji uzima u obzir poslovni ciklus, a prema kojemu se procjenjuje da li se omjer državnog duga i bruto domaćeg proizvoda (BDP-a) dovoljno smanjuje i zadovoljavajućim tempom približava referentnoj vrijednosti.
Trebalo bi uvesti prijelazno razdoblje kako bi se državama članicama koje podliježu postupku u vezi s prekomjernim deficitom omogućilo da na datum donošenja ove Uredbe prilagode svoje politike brojčanom pokazatelju za smanjenje duga. Ovo bi se također trebalo primjenjivati i na države članice koje podliježu programu prilagodbe Unije ili Međunarodnog monetarnog fonda.
(14)
Nepoštovanje pokazatelja za smanjenje duga ne bi trebalo biti dostatno za utvrđivanje postojanja prekomjernog deficita, za što bi trebalo uzeti u obzir cijeli niz relevantnih čimbenika koji su pokriveni izvješćem Komisije na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a. Procjena učinka ciklusa i strukture prilagodbe toka i stanja na kretanje duga može biti ponajprije dostatna kako bi se izbjeglo utvrđivanje postojanja prekomjernog deficita na temelju kriterija duga.
(15)
Kod utvrđivanja postojanja prekomjernog deficita na temelju kriterija deficita i koraka koji do toga vode, potrebno je uzeti u obzir cijeli niz relevantnih čimbenika koji su uključeni u izvješće Komisije na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a ako omjer državnog duga i BDP-a ne prelazi referentnu vrijednost.
(16)
Kada se, između ostalih relevantnih čimbenika, u obzir uzimaju sistemske mirovinske reforme, prvenstveno bi trebalo razmotriti poboljšavaju li te reforme dugoročnu održivost cjelokupnog mirovinskog sustava, istodobno ne povećavajući rizike za srednjoročno stanje proračuna.
(17)
Izvješće Komisije na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a trebalo bi primjereno uzeti u obzir kvalitetu nacionalnog proračunskog okvira jer on ima odlučujuću ulogu u podržavanju fiskalne konsolidacije i održivih javnih financija. Takvo razmatranje trebalo bi uključiti minimalne zahtjeve kako su navedeni u Direktivi Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (9) i ostale dogovorene poželjne zahtjeve za fiskalnom disciplinom.
(18)
S ciljem podržavanja praćenja poštovanja preporuka Vijeća i poziva za ispravljanje stanja prekomjernog deficita, potrebno je da se u njima navedu godišnji proračunski ciljevi koji su u skladu s potrebnim fiskalnim poboljšanjima u ciklično usklađenim rokovima, bez jednokratnih i privremenih mjera. U tom kontekstu, 0,5 % godišnjeg pokazatelja BDP-a trebalo bi shvatiti kao godišnji prosjek.
(19)
Kod procjene učinkovitosti djelovanja bit će korisno usklađenje s rashodovnim ciljevima države kao referentnom točkom, zajedno s provedbom planiranih specifičnih prihodovnih mjera.
(20)
Procjenjujući slučaj za produljenje roka za ispravak prekomjernog deficita, posebno bi trebalo uzeti u razmatranje ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u Uniji kao cjelini, pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.
(21)
Primjereno je intenzivirati primjenu financijskih sankcija predviđenih člankom 126. stavkom 11. UFEU-a tako da predstavljaju stvarne poticaje za poštovanje poziva iz članka 126. stavka 9. UFEU-a.
(22)
Kako bi se osiguralo poštovanje okvira fiskalnog nadzora Unije za države članice čija je valuta euro, sankcije temeljene na pravilima trebale bi biti konstruirane na temelju članka 136. UFEU-a, osiguravajući nepristrane, pravovremene i učinkovite mehanizme za poštovanje PSR-a.
(23)
Novčane kazne iz ove Uredbe čine druge prihode iz članka 311. UFEU-a, te bi se trebale dodijeliti mehanizmima stabilnosti kao bi se osigurala financijska pomoć, uspostavljena od strane država članica čija je valuta euro radi zaštite stabilnosti europodručja u cjelini.
(24)
Upućivanja sadržana u Uredbi (EZ) br. 1467/97 trebala bi uzeti u obzir novo numeriranje članaka u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i zamjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 3605/93 (10) Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (11).
(25)
Uredbu (EZ) br. 1467/97 trebala bi se stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1467/97 mijenja se kako slijedi:
1.
Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
1. Ova Uredba utvrđuje odredbe o ubrzanju i pojašnjenju postupka u vezi s prekomjernim proračunskim deficitom. Cilj postupka u vezi s prekomjernim deficitom je spriječiti prekomjerne državne deficite i, ako se pojave, potaknuti njihovo daljnje ispravljanje, gdje se poštovanje proračunske discipline ispituje na temelju državnog deficita i kriterija državnog duga.
2. Za potrebe ove Uredbe ‚države članice sudionice’ znači države članice čija je valuta euro.”
2.
Članak 2. mijenja se kako slijedi:
(a)
u stavku 1., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„1. Prekoračenje državnog deficita iznad referentne vrijednosti smatra se iznimnim, u skladu s drugom alinejom točke (a) članka 126. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a), ako proizlazi iz neuobičajenog događaja koji je izvan kontrole dotične države članice i ima značajan učinak na financijski položaj opće države, ili kada proizlazi iz ozbiljne gospodarske recesije.”;
(b)
umeće se sljedeći stavak:
„1.a Kada prelazi referentnu vrijednost, smatra se da se omjer između državnog duga i bruto domaćeg proizvoda (BDP) smanjuje u dovoljnoj mjeri i približava referentnoj vrijednosti zadovoljavajućim tempom u skladu s točkom (b) članka 126. stavka 2. UFEU-a ako se razlika u odnosu na referentnu vrijednost smanjila tijekom prethodne tri godine po prosječnoj stopi od jedne dvadesetine godišnje kao pokazatelj, na temelju promjena kroz posljednje tri godine za koje su dostupni podaci.
Zahtjevi na temelju kriterija duga također se smatraju ispunjenim ako proračunske prognoze Komisije pokažu da će se traženo smanjenje u razlici dogoditi tijekom trogodišnjeg razdoblja koje pokriva dvije godine nakon posljednje godine za koju su dostupni podaci. Za državu članicu koja podliježe postupku u vezi s prekomjernim deficitom na dan 8. studenoga 2011. i za razdoblje od tri godine od ispravka prekomjernog deficita, zahtjev na temelju kriterija duga smatra se ispunjenim ako dotična država članica dovoljno napreduje prema usklađenju kako je procijenjeno u mišljenju koje je Vijeće usvojilo o njezinom programu stabilnosti ili konvergencije.
U provedbi pokazatelja prilagodbe omjera duga, vodi se računa o utjecaju ciklusa na tempo smanjenja duga.”;
(c)
stavci 3. do 7. zamjenjuju se sljedećim:
„3. Kada priprema izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a, Komisija uzima u obzir sve relevantne čimbenike navedene u tom članku, u mjeri u kojoj oni značajno utječu na procjenu usklađenja dotične države članice s kriterijima deficita i duga. Izvješće odražava, prema potrebi:
(a)
kretanja u srednjoročnom gospodarskom stanju, ponajprije potencijalni rast, uključujući razne doprinose koje osiguravaju radna snaga, akumulacija kapitala i ukupna faktorska produktivnost, ciklična kretanja, te stanje neto štednje privatnog sektora;
(b)
kretanja u srednjoročnim stanjima proračuna, posebno uključujući evidenciju o prilagodbi prema srednjoročnom proračunskom cilju, razini primarnog salda i kretanjima u primarnim rashodima, kako tekućim tako i kapitalnim, provedbu politika u kontekstu sprječavanja i ispravljanja prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, provedbu politika u kontekstu strategije zajedničkog rasta Unije, te cjelokupnu kvalitetu javnih financija, a posebno učinkovitost nacionalnih proračunskih okvira;
(c)
kretanja u stanju srednjoročnog državnog duga, njegovu dinamiku i održivost, posebno uključujući čimbenike rizika koji uključuju strukturu dospijeća i denominaciju valute duga, prilagodbu toka i stanja i njegov sastav, akumulirane rezerve i ostalu financijsku imovinu, garancije, posebno one povezane s financijskim sektorom, te sve implicitne obveze povezane sa starenjem i privatnim dugom, u mjeri u kojoj to može predstavljati potencijalnu implicitnu obvezu države.
S dužnom i izričitom pažnjom Komisija razmatra sve druge čimbenike, koji su po mišljenju dotične države članice relevantni, kako bi sveobuhvatno procijenila ispunjavanje kriterija deficita i duga, a koje je država članica predložila Vijeću i Komisiji. U tom kontekstu, posebno se razmatraju financijski doprinosi promicanju međunarodne solidarnosti i postizanju ciljeva politike Unije, dug nastao u obliku bilateralne i multilateralne potpore između država članica u okviru zaštite financijske stabilnosti, i dug povezan s aktivnostima financijske stabilizacije tijekom velikih financijskih poremećaja.
4. Vijeće i Komisija izrađuju uravnoteženu cjelovitu procjenu svih relevantnih čimbenika, a posebno u kojoj mjeri oni utječu na procjenu usklađenosti s kriterijima deficita i/ili duga kao otegotni ili olakotni čimbenici. Ako kod procjene usklađenosti na temelju kriterija deficita omjer državnog duga i BDP-a prelazi referentnu vrijednost, ti čimbenici će se uzeti u obzir u koracima prema odluci o postojanju prekomjernog deficita predviđenim u stavcima 4., 5. i 6. članka 126. UFEU-a samo ako je u potpunosti ispunjen dvostruki uvjet sveobuhvatnog načela, to jest, da prije nego li se uzmu u obzir ti relevantni čimbenici, deficit države ostane blizu referentne vrijednosti, te da je prekoračenje referentne vrijednosti privremeno.
Međutim, ti se čimbenici uzimaju u obzir u koracima koji vode prema odluci o postojanju prekomjernog deficita kod procjene usklađenosti na temelju kriterija duga.
5. Pri procjeni usklađenosti s kriterijima deficita i duga, i u naknadnim koracima postupka u vezi s prekomjernim deficitom, Vijeće i Komisija uzimaju u obzir provedbu mirovinskih reformi kojima se uvodi sustav s više stupova uključujući obvezni, u potpunosti financirani stup i neto trošak stupa kojim se javno upravlja. Posebno se uzimaju u obzir značajke cjelokupnog mirovinskog sustava stvorenog takvom reformom, naime, promiče li dugoročnu održivost, istodobno ne povećavajući rizike za srednjoročno stanje proračuna.
6. Ako Vijeće na temelju članka 126. stavka 6. UFEU-a odluči da postoji prekomjerni deficit u državi članici, u naknadnim postupovnim koracima iz tog članka UFEU-a Vijeće i Komisija uzimaju u obzir relevantne čimbenike navedene u stavku 3. tog članka, kako oni utječu na situaciju u dotičnoj državi članici, uključujući i one navedene u članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. ove Uredbe, a posebno kod utvrđivanja krajnjeg roka za ispravak prekomjernog deficita i mogućeg produžavanja tog roka. Međutim, ti se relevantni čimbenici ne uzimaju u obzir za odluku Vijeća na temelju članka 126. stavka 12. UFEU-a o stavljanju nekih ili svih njegovih odluka na temelju stavaka 6. do 9. i stavka 11. članka 126. UFEU-a izvan snage.
7. U slučaju država članica gdje prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti odražava provedbu mirovinske reforme kojom se uvodi sustav s više stupova uključujući obvezni, u potpunosti financirani stup, kada procjenjuju kretanje iznosa deficita u postupcima u vezi s prekomjernim deficitom, Vijeće i Komisija također uzimaju u obzir troškove reforme, sve dok deficit značajno ne prelazi razinu koja se može smatrati bliskom referentnoj vrijednosti, a omjer duga ne prelazi referentnu vrijednost, pod uvjetom da se očuva cjelokupna fiskalna održivost. Neto trošak uzima se u obzir i kod odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 12. UFEU-a o stavljanju nekih ili svih njegovih odluka na temelju stavaka 6. do 9. i stavka 11. članka 126. UFEU-a izvan snage ako deficit značajno padne ili konstantno dostiže razinu blizu referentne vrijednosti.”
3.
Umeće se sljedeći odjeljak:
„ODJELJAK 1.A
GOSPODARSKI DIJALOG
Članak 2.a
1. Radi poboljšanja dijaloga između institucija Unije, osobito Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, te radi osiguranja veće transparentnosti i odgovornosti, nadležni odbor Europskog parlamenta može pozvati predsjednika Vijeća, Komisiju i, gdje je to prikladno, predsjednika Europskog vijeća ili predsjednika Eurogrupe da se pojave pred odborom i rasprave odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 6. UFEU-a, preporuke Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a, obavijesti na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, ili odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a.
Od Vijeća se u pravilu očekuje da slijedi preporuke i prijedloge Komisije ili da svoje stajalište javno obrazloži.
Nadležni odbor Europskog parlamenta može ponuditi mogućnost državi članici na koju se odnose takve odluke, preporuke ili pozivi da sudjeluje u razmjeni mišljenja.
2. Vijeće i Komisija redovito obavješćuju Europski parlament o primjeni ove Uredbe.”
4.
Članak 3. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Uzimajući u cijelosti u obzir mišljenje navedeno u stavku 1., ako smatra da postoji prekomjerni deficit, Komisija upućuje mišljenje i prijedlog Vijeću, u skladu sa stavcima 5. i 6. članka 126. UFEU-a i o tomu obavješćuje Europski parlament.”;
(b)
u stavku 3. upućivanje na „članak 4. stavke 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 3605/93” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 3. stavke 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 479/2009”;
(c)
stavci 4. i 5. zamjenjuju se sljedećim:
„4. Preporuka Vijeća, dana u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, utvrđuje rok od najviše 6 mjeseci tijekom kojih dotična država članica treba poduzeti učinkovito djelovanje. Kada je to opravdano ozbiljnošću situacije, rok za učinkovito djelovanje može biti tri mjeseca. Preporuka Vijeća također utvrđuje rok za ispravak prekomjernog deficita, koji završava u godini nakon što je otkriven, osim ako postoje posebne okolnosti. Kako bi osiguralo ispravak prekomjernog deficita u roku navedenom u preporuci, Vijeće od države članice zahtijeva da postigne godišnje proračunske ciljeve koji su, na temelju prognoze koja podupire preporuku, usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjima ciklički prilagođenog salda, bez jednokratnih i privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao pokazatelja.
4.a U roku predviđenom u stavku 4. dotična država članica izvješćuje Vijeće i Komisiju o poduzetom djelovanju kao odgovoru na preporuku Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. Izvješće uključuje ciljeve za državne rashode i prihode, te za diskrecijske mjere usklađene s preporukom Vijeća i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani, kao i informacije o poduzetim mjerama i prirodi onih predviđenih za postizanje ciljeva. Država članica objavljuje izvješće.
5. Ako je poduzeto učinkovito djelovanje u skladu s preporukom na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a, a došlo je do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije nakon donošenja te preporuke, Vijeće po preporuci Komisije može odlučiti o donošenju revidirane preporuke na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. Uzimajući u obzir relevantne čimbenike navedene u članku 2. stavku 3. ove Uredbe, revidirana preporuka može ponajprije produžiti rok za ispravak prekomjernog deficita, u pravilu za jednu godinu. Vijeće procjenjuje postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije prema gospodarskim prognozama iz svoje preporuke. U slučaju ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u cijeloj Uniji, prema preporuci Komisije Vijeće može također odlučiti o usvajanju revidirane preporuke na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.”
5.
U članku 4. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Bilo koja odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 8. UFEU-a o objavi svojih preporuka gdje se utvrđuje da nije poduzeto učinkovito djelovanje, donosi se odmah po isteku roka određenog u skladu s člankom 3. stavkom 4. ove Uredbe.
2. Kada razmatra je li poduzeto učinkovito djelovanje kao odgovor na njegove preporuke dane u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, Vijeće temelji svoje odluke na izvješću koje podnosi dotična država članica u skladu s člankom 3. stavkom 4.a ove Uredbe i njegovom provedbom, kao i na bilo kojim drugim javno objavljenim odlukama vlade dotične države članice.
Kad u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a Vijeće utvrdi da dotična država članica nije poduzela učinkovito djelovanje, ono sukladno tome izvješćuje Europsko vijeće.”
6.
U članku 5. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Bilo koja odluka Vijeća o pozivu dotičnoj državi članici sudionici da poduzme mjere za smanjenje deficita u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a donosi se u roku od dva mjeseca od odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 8. UFEU-a kojom se utvrđuje da nije poduzeto učinkovito djelovanje. Kako bi osiguralo ispravak prekomjernog deficita u roku navedenom u pozivu, Vijeće od države članice zahtijeva da postigne godišnje proračunske ciljeve koji su, na temelju prognoze koja podupire poziv, usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjima ciklički prilagođenog salda, bez jednokratnih i privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao pokazatelja. Vijeće također navodi mjere koje vode k postizanju tih ciljeva.
1.a Po pozivu Vijeća iz članka 126. stavka 9. UFEU-a, dotična država članica izvješćuje Vijeće i Komisiju o djelovanju poduzetom kao odgovor na poziv. U izvješće uključuje ciljeve za državne rashode i prihode, te za diskrecijske mjere i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani, kao i informacije o djelovanjima poduzetim po pitanju konkretnih preporuka Vijeća kako bi Vijeću omogućila da, prema potrebi, donese odluku u skladu s člankom 6. stavkom 2. ove Uredbe. Država članica objavljuje izvješće.
2. Ako je poduzeto učinkovito djelovanje u skladu s pozivom na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a, a došlo je do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije nakon donošenja tog poziva, Vijeće po preporuci Komisije može odlučiti o donošenju revidiranog poziva na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a. Uzimajući u obzir relevantne čimbenike navedene u članku 2. stavku 3. ove Uredbe, revidirani poziv može ponajprije produžiti rok za ispravak prekomjernog deficita, u pravilu za jednu godinu. Vijeće procjenjuje postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama po državne financije prema gospodarskim prognozama iz svog poziva. U slučaju ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u cijeloj Uniji, prema preporuci Komisije Vijeće može također odlučiti o donošenju revidiranog poziva na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.”
7.
Članci 6. do 8. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 6.
1. Kada razmatra je li poduzeto učinkovito djelovanje kao odgovor na njegov poziv dan u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a, Vijeće temelji svoje odluke na izvješću koje podnosi dotična država članica u skladu s člankom 5. stavkom 1.a ove Uredbe i njegovom provedbom, kao i na bilo kojim drugim javno objavljenim odlukama vlade dotične države članice. Uzima se u obzir rezultat nadzorne misije koju Komisija provodi u skladu s člankom 10.a ove Uredbe.
2. Ako su ispunjeni uvjeti za primjenu članka 126. stavka 11. UFEU-a, Vijeće izriče sankcije u skladu s tim člankom. Svaka takva odluka donosi se najkasnije četiri mjeseca nakon odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a o pozivu dotičnoj državi članici sudionici da poduzme mjere.
Članak 7.
Ako država članica sudionica ne djeluje u skladu s uzastopnim aktima Vijeća na temelju članka 126. stavaka 7. i 9. UFEU-a, odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a o izricanju sankcije u pravilu se donosi u roku od 16 mjeseci od datuma izvješćivanja utvrđenih u članku 3. stavcima 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 479/2009. Kada se primjenjuje članak 3. stavak 5. ili članak 5. stavak 2. ove Uredbe, 16-mjesečni rok prilagođava se na odgovarajući način. Ubrzani postupak se koristi u slučaju namjerno planiranog deficita za koji Vijeće odluči da je prekomjeran.
Članak 8.
Svaka odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a o povećavanju sankcija donosi se najkasnije dva mjeseca od datuma izvješćivanja na temelju Uredbe (EZ) br. 479/2009. Svaka odluka Vijeća na temelju članka 126. stavka 12. UFEU-a o ukidanju nekih ili svih njegovih odluka donosi se najkasnije dva mjeseca od datuma izvješćivanja na temelju Uredbe (EZ) br. 479/2009.”
8.
U članku 9. stavku 3. upućivanje na „članak 6.” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 6. stavak 2.”
9.
Članak 10. mijenja se kako slijedi:
(a)
uvodne riječi stavka 1. zamjenjuju se sljedećim:
„1. Vijeće i Komisija redovito prate provedbu poduzetih radnji:”;
(b)
u stavku 3. upućivanje na „Uredbu (EZ) br. 3605/93” zamjenjuje se upućivanjem na „Uredbu (EZ) br. 479/2009”.
10.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 10.a
1. Komisija osigurava trajan dijalog s vlastima države članice u skladu s ciljevima ove Uredbe. U tom smislu, Komisija ponajprije izvršava misije u svrhu procjene trenutne gospodarske situacije u državi članici i identifikacije svih rizika ili poteškoća u usklađivanju s ciljevima ove Uredbe.
2. Poboljšani nadzor može se poduzeti za države članice koje su predmet preporuka i poziva izdanih slijedom odluke na temelju članka 126. stavka 8. UFEU-a i odluka na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a u svrhu praćenja na licu mjesta. Dotične države članice osiguravaju sve potrebne informacije za pripremu i izvršavanje misije.
3. Komisija može prema potrebi pozvati predstavnike Europske središnje banke da sudjeluju u nadzornim misijama u državi članici čije je valuta euro ili koja je sudionica Sporazuma od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja o utvrđivanju operativnih postupaka za tečajni mehanizam u trećoj fazi Ekonomske i monetarne unije (*) (ERM II).
4. Komisija Vijeću podnosi izvješće o rezultatu misije iz stavka 2., te može odlučiti svoje nalaze objavi.
5. Prilikom organiziranja nadzornih misija iz stavka 2. Komisija dostavlja svoje privremene nalaze dotičnim državama članicama na komentiranje.
(*) SL C 73, 25.3.2006., str. 21.”" 						
11.
Članci 11. i 12. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 11.
Kada god Vijeće na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a odluči izreći sankcije državi članici sudionici, u pravilu se zahtijeva novčana kazna. Vijeće može odlučiti dopuniti takvu novčanu kaznu ostalim mjerama predviđenim člankom 126. stavkom 11. UFEU-a.
Članak 12.
1. Iznos novčane kazne sastoji se od fiksnog dijela u iznosu od 0,2 % BDP-a i varijabilnog dijela. Varijabilni dio iznosi jednu desetinu apsolutne vrijednosti razlike između bilance kao postotka BDP-a u prethodnoj godini i referentne vrijednosti za bilancu države ili, u slučaju da nepoštovanje proračunske discipline uključuje kriterij duga, bilanca države kao postotak BDP-a koji je trebao biti postignut u toj godini u skladu s pozivom upućenim na temelju članka 126. stavka 9. UFEU-a.
2. U svakoj godini koja slijedi nakon godine u kojoj je izrečena kazna, pa do ukinuća odluke o postojanju prekomjernog deficita, Vijeće procjenjuje je li dotična država članica sudionica poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na poziv Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 9. UFEU-a. Ako dotična država članica sudionica ne postupi u skladu s pozivom Vijeća, na temelju članka 126. stavka 11. UFEU-a Vijeće u svojoj godišnjoj procjeni odlučuje o pojačanju sankcija. Ako Vijeće odluči izreći dodatnu novčanu kaznu, ona se izračunava na isti način kao i varijabilni dio novčane kazne navedene u stavku 1.
3. Nijedna pojedinačna novčana kazna navedena u stavcima 1. i 2. ne smije prelaziti 0,5 % BDP-a.”
12.
Članak 13. briše se i upućivanje na njega u članku 15. zamjenjuje se upućivanjem na „članak 12.”
13.
Ćlanak 16. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 16.
Novčane kazne iz članka 12. čine ostale prihode, kako su navedeni u članku 311. UFEU-a, te su namijenjene Europskom mehanizmu za financijsku stabilnost. Kada dotične države članice stvore drugi mehanizam stabilnosti za pružanje financijske pomoći radi zaštite stabilnosti u cijelom europodručju, iznos tih novčanih kazni namjenjuje se takvom mehanizmu.”
14.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 17.a
1. Komisija objavljuje izvješće o primjeni ove Uredbe do 14. prosinca 2014. i svakih pet godina nakon toga.
To izvješće, među ostalim, ocjenjuje:
(a)
učinkovitost ove Uredbe;
(b)
napredak u osiguravanju tješnje suradnje gospodarskih politika i trajne konvergencije gospodarskih učinaka država članica u skladu s UFEU-om.
2. Prema potrebi, izvješću navedenom u stavku 1. prilaže se prijedlog za izmjene ove Uredbe.
3. Izvješće se prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću.”
15.
U Uredbi (EZ) br. 1467/97 svako upućivanje na „članak 104. Ugovora” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 126. UFEU-a”.
16.
U točki 2. Priloga upućivanje na „članak 4. stavke 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3605/93” u stupcu I. zamjenjuje se upućivanjem na „članak 3. stavke 2. i 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009”.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. studenoga 2011.