32011R0206
L 058/18
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
28.02.2011.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 206/2011
od 28. veljače 2011.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 367/2006 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članke 15. stavak 1., članak 19. stavak 1. i članak 22. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere
(1)
U prosincu 1999. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 2597/1999 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilentereftalatskih (PET) folija („dotični proizvod”) koje su trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90 podrijetlom iz Indije. Mjere su, u obliku ad valorem kompenzacijske pristojbe u rasponu između 3,8 % i 19,1 %, uvedene na uvoz od poimence navedenih izvoznika, s preostalom stopom carine od 19,1 % uvedenom na uvoz dotičnog proizvoda od svih ostalih trgovačkih društava. Razdoblje početnog ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 1997. do 30. rujna 1998.
(2)
U ožujku 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 367/2006 (3) (Uredba (EZ) br. 367/2006), slijedom revizije nakon isteka mjere, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, zadržalo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu Uredbom (EZ) br. 2597/1999 na uvoz folije od PET-a podrijetlom iz Indije. Razdoblje revizije ispitnog postupka trajalo je od 1. listopada 2003. do 30. rujna 2004.
(3)
U kolovozu 2006. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1288/2006 (4), slijedom privremene revizije subvencioniranja indijskog proizvođača folije od PET-a izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za to trgovačko društvo Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(4)
U rujnu 2007. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1124/2007 (5), slijedom parcijalne privremene revizije subvencioniranja drugog indijskog proizvođača folije od PET-a izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za to trgovačko društvo Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(5)
U siječnju 2009. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 15/2009 (6), nakon parcijalne privremene revizije koju je Komisija započela na vlastitu inicijativu i koja se odnosila na subvencioniranje pet indijskih proizvođača folije od PET-a, izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za ta trgovačka društva Uredbom (EZ) br. 367/2006 i konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 1292/2007 (7).
(6)
U lipnju 2010. Vijeće je provedbenom Uredbom (EU) br. 579/2010 (8), slijedom parcijalne privremene revizije subvencioniranja indijskog proizvođača folije od PET-a izmijenilo konačnu kompenzacijsku pristojbu uvedenu za trgovačko društvo Uredbom (EZ) br. 367/2006.
(7)
Trebalo bi upozoriti da se trenutačno na Vacmet India Limited primjenjuje kompenzacijska pristojba od 19,1 % na temelju Uredbe (EZ) br. 367/2006.
2. Postojeće antidampinške mjere
(8)
Trebalo bi upozoriti da se trenutačno na Vacmet India Limited primjenjuje preostala antidampinška pristojba od 17,3 % na temelju Uredbe (EZ) br. 1292/2007.
3. Pokretanje parcijalne privremene revizije
(9)
7. kolovoza 2009. Komisija je primila zahtjev za parcijalnom privremenom revizijom sukladno članku 19. Osnovne uredbe. Zahtjev, u pogledu opsega ograničen na ispitivanje subvencioniranja, podnio je Vacmet India Limited, indijski proizvođač izvoznik (podnositelj zahtjeva). U svojem zahtjevu, podnositelj je tvrdio da su se znatno promijenile okolnosti na temelju kojih su uvedene mjere i da su te promjene trajne naravi. Podnositelj zahtjeva dostavio je dokaze koji na prvi pogled ukazuju da radi neutraliziranja subvencije nije nužno nastaviti primjenjivati mjeru na postojećoj razini.
(10)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno je da postoje dostatni dokazi za opravdavanje pokretanja parcijalne privremene revizije te je Komisija 14. siječnja 2010. putem obavijesti objavljene u Službenom listi Europske unije (9) (obavijest o pokretanju postupka), najavila pokretanje parcijalne privremene revizije, u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, ograničene u pogledu opsega na razinu subvencioniranja u pogledu podnositelja zahtjeva.
(11)
Ispitni postupak u vezi s parcijalnom privremenom revizijom također je, ovisno o nalazima revizije, trebao ocijeniti potrebu za izmjenom stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze tog proizvoda od proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji.
(12)
Komisija je najavila 14. siječnja 2010., u obavijesti o pokretanju postupka objavljenoj u Službenom listu Europske unije (10), i pokretanje parcijalne privremene revizije antidampinških mjera ograničenih u pogledu opsega na ispitivanje dampinga u mjeri u kojoj se odnosi na podnositelja zahtjeva.
4. Ispitni postupak
(13)
Ispitni postupak razine subvencioniranja pokrio je razdoblje od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
(14)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, Vladu Indije i industriju Unije o pokretanju parcijalnog privremenog ispitnog postupka. Zainteresirane stranke imale su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i biti saslušane.
(15)
Kako bi dobila podatke potrebne za ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva. Osim toga, upitnik je poslan i Vladi Indije.
(16)
Podnositelj zahtjeva u potpunosti je surađivao u ispitnom postupku, a nadležna tijela Vlade Indije nisu dostavila odgovore na upitnik u roku. Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje subvencioniranja. Provedena je posjeta radi provjere u prostorijama podnositelja zahtjeva.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(17)
Proizvod potvrđen ovom revizijom isti je kao proizvod definiran u Uredbi kojom su uvedene mjere na snazi (Uredba (EZ) br. 367/2006), to jest polietilentereftalatske (PET) folije trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 3920 62 19 i ex 3920 62 90 podrijetlom iz Indije.
2. Istovjetni proizvod
(18)
Kao u prethodnim ispitnim postupcima, ovaj je ispitni postupak pokazao da folija od PET-a proizvedena u Indiji i izvezena u Uniju i folija od PET-a proizvedena i prodana na domaćem indijskom tržištu, kao i folija od PET-a koju proizvođači Unije proizvedu i prodaju u EU ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva i iste osnovne korisnike.
(19)
Ovi se proizvodi stoga smatraju istovjetnima u smislu članka 2. točke (c) Osnovne uredbe.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(20)
Na temelju raspoloživih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i industrija Unije, ispitani su sljedeći programi koji navodno sadrže subvencije:
(a)
program prava na povrat carinskih pristojba;
(b)
program za poticanje izvoza osnovnih sredstava;
(c)
program po prethodnom odobrenju (ranije poznat kao „program po prethodnoj dozvoli”);
(d)
subvencije osnovnih sredstava.
(21)
Gore navedeni programi (a) do (c) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te se obavijesti sažimaju u dokumentima „Vanjska trgovinska politika” koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito unosi najnovije podatke. Dva dokumenta o Vanjskoj trgovinsko politici odnose se na RRIP ovog slučaja, to jest politika vanjske trgovine za 2004.-2009. i politika vanjske trgovine za 2009.-2014. Pored toga, Vlada Indije utvrdila je i postupke politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. u dokumentu ‘Handbook of Procedures Volume / (Priručnik o postupcima, svezak I.’ („HOP I 04-09” i „HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima također se redovito ažurira.
(22)
Programom navedenim u gornjoj točki (d) upravljaju tijela Države Utara Pradeša.
2. Program prava na povrat carinskih pristojbi - Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”)
(a) Pravna osnova
(23)
Detaljan opis DEPBS-a sadržan je u stavku 4.3. politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. kao i u poglavlju 4. HOP-a I. za 2004.-2009. i HOP-a I. za 2009.-2014.
(b) Prihvatljivost
(24)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena DEPBS-a
(25)
Izvoznik se može prijaviti za kredite DEPBS-a koji se izračunavaju kao postotak vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovom programu. Takve su stope DEPBS-a odredile indijske vlasti za većinu proizvoda, uključujući i dotični proizvod. One se određuju na temelju Standardnih ulazno-izlaznih normi (Standard Input Output Norms - SION-a), uzimajući u obzir predviđeni sadržaj uvoznih ulaznih materijala u izvoznom proizvodu i carine na takav predviđeni uvoz, bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne.
(26)
Da bi ispunjavalo uvjete za olakšice prema ovom programu, trgovačko društvo mora izvoziti. U doba izvozne transakcije, izvoznik mora indijskim vlastima dati deklaraciju u kojoj se navodi da se izvoz odvija prema DEPBS-u. Da bi se roba izvezla, indijska carinska tijela izdaju, tijekom postupka otpremanja, izvoznu otpremnicu. Taj dokument, inter alia, sadržava iznos kredita DEPBS-a koji će se dodijeliti za tu izvoznu transakciju. U to vrijeme, izvoznik zna koliku će olakšicu primiti. Kada carinska tijela jednom izdaju izvoznu otpremnicu, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju kredita DEPBS-a.
(27)
Utvrđeno je da je, u skladu s indijskim računovodstvenim standardima, kredite moguće uknjižiti u komercijalne račune, na obračunskoj osnovi kao dohodak nakon ispunjenja izvozne obveze. Takvi se krediti mogu koristiti za plaćanje carina za naknadne uvoze bilo koje robe - osim osnovnih sredstava i roba s uvoznim ograničenjima. Roba koja se uveze uz takve kredite može se prodavati na domaćem tržištu (podliježe porezu na promet) ili se može drukčije koristiti. Krediti DEPBS-a mogu se slobodno prenositi i vrijede u razdoblju od 12 mjeseci od dana izdavanja.
(28)
Zahtjev za kredite DEPBS-a popunjava se elektronski i može pokriti neograničeni broj izvoznih transakcija. De facto, ne postoje strogi rokovi koji se primjenjuju na kredite DEPBS-a. Elektronički sustav korišten za upravljanje DEPBS-om ne isključuje automatski izvozne transakcije koje premašuju rok za dostavljanje iz poglavlja 4.47. HOP-a I 04-09 i 09-14. Nadalje, kako je jasno predviđeno poglavljem 9.3. HOP-a I 04-09 i 09-14, zahtjevi primljeni nakon isteka roka za dostavljanje uvijek se mogu razmatrati uz izricanje manje novčane kazne (tj. 10 % prava).
(29)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključci o DEPBS-u
(30)
DEPBS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Kredit DEPBS-a je financijski doprinos Vlade Indije, budući da će se kredit s vremenom iskoristiti za prebijanje uvoznih carina, smanjujući na taj način prihod Vlade Indije od pristojbi koji bi u suprotnom dospio na naplatu. Nadalje, kreditom DEPBS-a izvoznik ostvaruje korist, jer poboljšava njegovu likvidnost.
(31)
Nadalje, DEPBS de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga se smatra specifičnim i programom protiv kojeg se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(32)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Posebno, izvoznik nema obvezu doista koristiti robu uvezenu bez carine u proizvodnom postupku, a iznos kredita ne računa se u odnosu na stvarno iskorištene ulazne materijale. Osim toga, nema sustava ni postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni materijali koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu točke (i) Priloga I. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za olakšice DEPBS-a bez obzira uvozi li uopće bilo kakve ulazne materijale. Da bi dobio olakšicu, dovoljno je da izvoznik jednostavno izvozi robu te nije potrebno da dokaže da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga, čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali, još uvijek imaju pravo na olakšice od DEPBS-a.
(e) Izračun iznosa subvencije
(33)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe te metodom izračuna koja je za ovaj program korištena u Uredbi (EZ) br. 367/2006, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere računao se prema koristi koja je bila dodijeljena primatelju, za koju je utvrđeno da postoji tijekom RRIP-a. U tom smislu, smatralo se da je korist dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljena izvozna transakcija prema ovom programu. U tom trenutku, Vlada Indije obvezna je odustati od naplate carine, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Kada carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, inter alia, naveden iznos kredita DEPBS-a koji se treba odobriti za tu izvoznu transakciju, Vlada Indije ne može više odlučivati o dodjeljivanju subvencije. U smislu gore navedenog smatra se prikladnim ocijeniti korist od DEPBS-a kao zbroj kredita zarađenih na realiziranim izvoznim transakcijama prema ovom programu tijekom RRIP-a.
(34)
U slučajevima kada su bili predočeni opravdani zahtjevi, obvezne pristojbe za dobivanje subvencije odbijale su se, prema članku 7. stavku 1. točki (a) Osnovne uredbe, od tako utvrđenih kredita, čime je iznos subvencije postao brojnik. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljivan je prema izvoznom prometu tijekom revizije ispitnog postupka kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(35)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 7,9 %.
3. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Pravna osnova
(36)
Detaljan opis EPCGS-a sadržan je u poglavlju 5. politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. kao i u poglavlju 5. HOP-a I 04-09 i HOP-a I 09-14.
(b) Prihvatljivost
(37)
Proizvođači izvoznici, trgovci izvoznici „povezani s” pomoćnim proizvođačima i pružateljima usluga stekli su uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(38)
Pod uvjetom obveze izvoza, trgovačko društvo ima pravo uvoziti osnovna sredstva (nova i od travnja 2003. rabljena osnovna sredstva stara do 10 godina) po sniženoj carinskoj stopi. S tim ciljem, Vlada Indije izdaje dozvolu EPCGS-a nakon podnošenja zahtjeva i plaćanja pristojbe. Od travnja 2000. ovaj program predviđa sniženu carinsku stopu za uvoz od 5 %, koja se primjenjuje na sva osnovna sredstva koja se uvoze prema tom programu.
(39)
Nositelj dozvole EPCGS također može nabavljati osnovna sredstva na domaćem tržištu. U tom slučaju domaći proizvođač osnovnih sredstava može iskoristiti uvoz komponenata oslobođen od carine, koje su potrebne za proizvodnju takvih osnovnih sredstava. Alternativno, domaći proizvođač može zahtijevati olakšicu u obliku procijenjenog izvoza u pogledu opskrbe osnovnim sredstvima nositelju dozvole EPCGS.
(40)
Ustanovljeno je da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak o EPCGS-u
(41)
EPCGS predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Smanjenje carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače bio naplativ. Osim toga, smanjenjem carine izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju njegovu likvidnost.
(42)
Osim toga, EPCGS de iure ovisi o realiziranom izvozu budući da se takve dozvole ne mogu dobiti bez preuzimanja obveze izvoza. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe.
(43)
Ovaj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom zamjenskog povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. U djelokrugu ovih dozvoljenih sustava povrata ne nalaze se osnovna sredstva, a kako je utvrđeno u Prilogu I., točki (i) Osnovnoj uredbi jer se ona ne troše za proizvodnju izvoznog proizvoda.
(e) Izračun iznosa subvencije
(44)
Iznos subvencije bio je izračunan, u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, na temelju neplaćenih carina na uvezena osnovna sredstva tijekom vremenskog razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije takvih osnovnih sredstava u dotičnoj industriji. U skladu s uspostavljenom praksom, tako izračunani iznos, koji vrijedi za RRIP, prilagođen je dodavanjem kamata za to razdoblje kako bi se odrazila puna vrijednost olakšice kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Kada su dostavljeni opravdani zahtjevi, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe.
(45)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema izvoznom prometu tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(46)
U pogledu izvoza prema ovom programu, ispitni je postupak pokazao da su se određeni artikli mogli koristiti za proizvodnju dotičnog proizvoda kao i za proizvodnju drugih proizvoda. Međutim, uočeno je da su se neki artikli koristili u pogonu tvornice koja je korištena samo za proizvodnju folije od PET-a. Prema tome, u smislu izračuna koristi za podnositelja zahtjeva, za te artikle trebalo bi se kao nazivnik koristiti izvozni promet dotičnog proizvoda, a ne ukupni izvozni promet.
(47)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 2,4 %.
4. Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme („AAS”)
(a) Pravna osnova
(48)
Detaljan opis ovog programa sadržan je u stavcima 4.1.1. do 4.1.14. politike vanjske trgovine za 2004.-2009. i politike vanjske trgovine za 2009.-2014. kao i u poglavljima od 4.1. do 4.30. HOP-a I 04-09. i HOP-a I.09-14. Ovaj se program zvao „program po prethodnoj dozvoli” (Advance Licence) tijekom prethodnog ispitnog postupka, koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačne kompenzacijske pristojbe koja je trenutačno na snazi.
(b) Prihvatljivost
(49)
AAS se sastoji od šest potprograma, kako je detaljnije opisano u uvodnom odlomku 50. Ti se potprogrami, inter alia, razlikuju prema području prihvatljivosti. Proizvođači izvoznici i trgovci izvoznici koji su „povezani s” pomoćnim proizvođačima stekli su uvjete za fizički izvoz prema AAS-u za godišnji zahtjev potprograma. Proizvođači izvoznici koji opskrbljuju krajnjeg izvoznika stekli su uvjete za AAS za intermedijarnu opskrbu. Glavni nositelji ugovora koji opskrbljuju kategorije „koje se smatraju izvoznima” navedene u stavku 8.2. politike vanjske trgovine za 2004. - 2009., kao što su dobavljači izvozno orijentiranih jedinica (export oriented unit - EOU), stekli su uvjete za AAS za procijenjeni izvozni potprogram. Konačno, intermedijarni dobavljači za proizvođače izvoznike stekli su uvjete za „procijenjene izvozne” olakšice prema potprogramima Nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order - ARO) i preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine.
(c) Praktična primjena
(50)
Prethodna odobrenja mogu se izdati za:
i. fizički izvoz: ovo je glavni potprogram. On dozvoljava uvoz ulaznih materijala za proizvodnju određenog nastalog izvoznog proizvoda po nultoj stopi carine. „Fizički” u ovom kontekstu znači da izvozni proizvod mora napustiti državno područje Indije. Uvozna olakšica i obveza izvoza, uključujući vrstu izvoznog proizvoda, navedeni su u dozvoli;
ii. godišnji zahtjev: ovakvo odobrenje nije vezano uz određeni izvozni proizvod, već uz širu grupu proizvoda (npr. kemijski i srodni proizvodi). Nositelj dozvole može - do određenog vrijednosnog praga koji se određuje na temelju prošle realizacije izvoza - uvoziti bez carine bilo kakav ulazni materijal koji se koristi u proizvodnji bilo kojeg od artikala koji potpadaju pod tu grupu proizvoda. Koristeći takav materijal koji se izuzima od carine, može odabrati za izvoz bilo koji proizvod koji iz toga proizlazi, a koji potpada pod takvu skupinu proizvoda;
iii. intermedijarnu opskrbu: ovaj potprogram pokriva slučajeve u kojima dva proizvođača namjeravaju proizvoditi jedan izvozni proizvod i podijeliti postupak proizvodnje. Proizvođač izvoznik koji proizvodi intermedijarni proizvod može uvoziti ulazne materijale bez carine i u tu svrhu mu se može odobriti AAS za intermedijarnu opskrbu. Krajnji izvoznik završava proizvodnju i obvezan je izvoziti gotovi proizvod;
iv. procijenjeni izvoz: ovaj potprogram omogućuje glavnom nositelju ugovora da uvozi ulazne materijale bez carine, koji su neophodni u proizvodnji robe koja će se prodavati kao „procijenjeni izvoz” kategorijama potrošača koje su navedene u stavku 8.2. točkama od (b) do (f), (g), (i) i (j) politike vanjske trgovine za 2004. - 2009. Prema Vladi Indije, procijenjeni izvoz odnosi se na one transakcije u kojima dobavljena roba ne napušta zemlju. Mnoštvo kategorija nabave smatra se procijenjenim izvozom pod uvjetom da je roba proizvedena u Indiji, npr. nabava roba za jedan EOU ili trgovačko društvo smješteno u posebnoj gospodarskoj zoni (special economic zone - SEZ);
v. nalog za prethodno propuštanje (Advance Release Order - ARO): nositelj AAS-a koji namjerava nabaviti ulazne materijale iz domaćih izvora, umjesto izravnim uvozom, ima mogućnost nabaviti ih na temelju ARO-a. U takvim se slučajevima prethodna odobrenja smatraju valjanima kao dozvole ARO-a i priznaju se domaćem dobavljaču po isporuci artikala koji su u njima navedeni. Priznavanje ARO-a daje pravo domaćem dobavljaču na olakšice za procijenjeni izvoz kao što je navedeno u stavku 8.3. politike vanjske trgovine za 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat za procijenjeni izvoz i povrat konačne trošarine). Mehanizam ARO-a vraća poreze i carine dobavljaču umjesto da ih vraća krajnjem izvozniku u obliku povrata/povrata carina. Povrat poreza/carina raspoloživ je i za domaće ulazne materijale i za uvezene ulazne materijale;
vi. preneseni akreditiv za potrebe domaće trgovine: ovaj potprogram također pokriva domaću opskrbu nositelju prethodnog odobrenja. Nositelj prethodnog odobrenja može zatražiti u banci otvaranje prenesenog akreditiva za potrebe domaće trgovine u korist domaćeg dobavljača. Banka će poništiti odobrenje za izravni uvoz samo za dio koji se odnosi na vrijednost i obim artikala koji su nabavljeni iz domaćih izvora umjesto iz uvoza. Domaći dobavljač ima pravo na olakšicu za procijenjeni izvoz kao što se navodi u stavku 8.3. politike vanjske trgovine za 2004. - 2009. (tj. AAS za intermedijarnu opskrbu/procijenjeni izvoz, povrat procijenjenog izvoza i povrat konačne trošarine).
(51)
Podnositelj zahtjeva dobio je koncesije na temelju AAS-a povezanog s dotičnim proizvodom tijekom RRIP-a. Podnositelj zahtjeva koristio je jedan od potprograma, tj. AAS za fizičke izvoze. Stoga nije potrebno utvrditi mogućnost kompenzacije preostalih nekorištenih potprograma.
(52)
U svrhu provjere koju obavljaju indijske vlasti, nositelj prethodnog odobrenja zakonski je obvezan voditi „točnu i primjerenu evidenciju o potrošnji i iskorištavanju robe uvezene uz oslobođenje od carine/robe nabavljene lokalno” u posebnom formatu (poglavlja 4.26., 4.30. i Dodatak 23. HOP-u I 04-09. i HOP-u I 09-14 tj. registar stvarne potrošnje. Taj registar mora provjeriti vanjski ovlašteni računovođa/računovođa nadležan za troškove i radove, koji izdaje potvrdu o izvršenoj provjeri propisanih registara i odgovarajućih podataka kojom se potvrđuje da su podaci dostavljeni na temelju Dodatka 23. točni i istiniti u svim pogledima.
(53)
Što se tiče potprograma koje je podnositelj zahtjeva koristio tijekom RRIP-a, tj. fizički izvozi, Vlada Indije određuje opseg i vrijednost uvozne olakšice i obveze izvoza te su oni upisani u odobrenju. Osim toga, u vrijeme uvoza i izvoza, vladini službenici trebaju upisati odgovarajuće transakcije na odobrenje. Vlada Indije na temelju standardnih ulazno-izlaznih normi (SION-i) određuje opseg dozvoljenog uvoza prema programu AAS, a koje postoje za većinu proizvoda uključujući dotični proizvod. Uvezeni ulazni materijali ne mogu se prenositi i moraju se iskoristiti za proizvodnju nastalog izvoznog proizvoda. Obveza izvoza mora se ispuniti unutar određenog roka nakon izdavanja dozvole (24 mjeseca uz dva moguća produljenja od po 6 mjeseci).
(54)
Tekući ispitni postupak privremene revizije ustanovio je da se provjera zahtjeva koju utvrđuju vlasti Indije nije poštovala i da se još nije testirala u praksi. Podnositelj zahtjeva nije vodio sustav prema kojem bi se moglo provjeriti koji su ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda i u kojim količinama, kako propisuje politika vanjske trgovine od 2004. do 2009. (Dodatak 23.) te u skladu s Prilogom II. poglavljem II. člankom 4. Osnovnoj uredbi. U stvari ne postoji evidencija stvarne potrošnje.
(55)
Promjene u provedbi politike vanjske trgovine za 2004. - 2009., koje su stupile na snagu u jesen 2005. (obvezno slanje registra potrošnje indijskim vlastima u kontekstu postupka otkupa) nisu se još primijenile u slučaju podnositelja zahtjeva. Stoga se de facto provedba ove odredbe nije mogla provjeriti u ovoj fazi.
(d) Zaključak o AAS-u
(56)
Izuzeće od uvoznih carina je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe, tj. financijski doprinos Vlade Indije koja je dodijelila korist izvozniku u ispitnom postupku.
(57)
Osim toga, AAS za fizičke izvoze jasno de iure ovisi o realizaciji izvoza te se stoga smatra da je specifičan i da se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 4. prvom podstavku točki (a) Osnovne uredbe. Bez preuzimanja obveze izvoza, trgovačko društvo ne može dobiti olakšicu prema ovom programu.
(58)
Potprogram koji se koristi u ovom slučaju ne može se smatrati dozvoljenim sustavima povrata carine ili zamjenskim sustavima povrata u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu s pravilima navedenima u Prilogu I. točki (i), Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III. (definicije i pravila za zamjenski povrat) Osnovnoj uredbi. Vlada Indije nije učinkovito primjenjivala niti svoj novi niti stari sustav provjere ili postupak za potvrđivanje jesu li i u kojem iznosu ulazni materijali potrošeni u proizvodnji izvoznog proizvoda (Prilog II. poglavlje II. članak 4. Osnovnoj uredbi i, u slučaju programa zamjenskog povrata, Prilog III. poglavlje II. članak 2. Osnovnoj uredbi). SION-i za dotični proizvod nisu bili dovoljno precizni. Sami SION-i ne mogu se smatrati sustavom provjere stvarne potrošnje, jer oblik tih standardnih normi ne omogućuje Vladi Indije da dovoljno precizno provjeri koja je količina ulaznih materijala potrošena u proizvodnji za izvoz. Osim toga, Vlada Indije nije provela daljnje ispitivanje na temelju stvarnih ulaznih materijala koji se koriste, iako bi to obično trebalo provesti u nedostatku učinkovito primijenjenog sustava provjere (Prilog II. poglavlje II. članak 5. i Prilog III. poglavlje II. članak 3. Osnovnoj uredbi).
(59)
Protiv potprograma mogu se stoga uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(60)
U nedostatku dozvoljenog sustava povrata carine ili sustava zamjenskog povrata kao zamjene, otpust na koji se mogu uvesti kompenzacijske mjere je otpust ukupnih uvoznih carina koje uobičajeno dospijevaju po uvozu ulaznih materijala. U tom je pogledu upozoreno da Osnovna uredba ne predviđa samo kompenziranje „pretjeranog” otpusta carina. U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. i Prilogom I. točkom i. Osnovnoj uredbi, pretjerani otpust carina može se kompenzirati samo kada su ispunjeni uvjeti iz priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Međutim, ti uvjeti nisu bili ispunjeni u ovom slučaju. Stoga, ako nije predstavljen prikladan postupak praćenja, gornji izuzetak za program povrata nije primjenjiv, a primjenjuje se uobičajeno pravilo za kompenziranje iznosa neplaćenih carina (neostvareni prihod), umjesto pravila za sve navodne pretjerane otpuste. Kako je određeno u Prilogu II. poglavlju II. i Prilogu III. poglavlju II. Osnovnoj uredbi, nije na vlasti koja provodi ispitni postupak da izračuna takav pretjerani otpust. Naprotiv, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Osnovne uredbe, vlast koja provodi ispitni postupak samo treba utvrditi dostatni dokaz za pobijanje prikladnosti navodnog sustava promjene.
(61)
Iznos subvencije za podnositelja zahtjeva koji je koristio AAS izračunan je na temelju otpisanih uvoznih carina (osnovnih carina i posebnih dodatnih carina) na materijal uvezen na temelju potprograma tijekom RRIP-a (brojnik). U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe, pristojbe koje se obvezno plaćaju za dobivanje subvencije odbijene su od iznosa subvencije kada su dostavljeni opravdani zahtjevi. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ovaj iznos subvencije dodijeljen je prema izvoznom prometu od prodaje dotičnog proizvoda tijekom RRIP-a kao primjereni nazivnik, jer subvencija ovisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(62)
Stopa subvencije utvrđene u pogledu ovog programa za podnositelja zahtjeva za RRIP iznosi 0,2 %.
5. Subvencije osnovnih sredstava - Capital Subsidies
(a) Pravna osnova
(63)
U prethodnim ispitnim postupcima u pogledu folije od PET-a, uključujući ispitni postupak koji je Uredbom (EZ) br. 367/2006 doveo do uvođenja konačnih kompenzacijskih pristojbi koje su trenutačno na snazi, ispitano je nekoliko indijskih državnih programa uključujući poticaje odobrene lokalnim trgovačkim društvima. Državni programi potpadaju pod naslov „Paket programa poticaja (Package Scheme of Incentives)”, a mogu postojati različite vrste uključenih poticaja. Prethodni je ispitni postupak ustanovio da bi pravo trgovačkog društva da se okoristi programom moglo biti utvrđeno u „Potvrdi o prihvatljivosti” ili „Potvrdi na pravo”. Međutim, kao u ovom ispitnom postupku, moglo bi biti i ad hoc subvencija kao što su subvencije za osnovna sredstva.
(b) Prihvatljivost
(64)
Kako bi stekla uvjete, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabije razvijena državna područja ili osnivanjem novih industrijskih postrojenja ili velikim ulaganjem ili diversifikacijom postojećih industrijskih postrojenja.
(c) Praktična primjena
(65)
Prema odgovoru na upitnik, podnositelj zahtjeva primio je u 2009. značajan iznos kao subvenciju za osnovna sredstva od Vlade Utar Pradeša (GUP) za uspostavljanje novog proizvodnog pogona. Objašnjeno je da su primljene subvencije za osnovna sredstva povezane s uspostavljanjem novog proizvodnog pogona, to jest kako bi pokrile troškove za ulaganja podnositelja zahtjeva. Prema navodima podnositelja zahtjeva, radilo se o čistoj subvenciji u obliku bespovratnih sredstava za povećanje vlasničkog kapitala.
(66)
Ispitni je postupak otkrio i da je podnositelj zahtjeva ispunio uvjete za povrat PDV-a i središnjeg poreza na promet (CST) Ministarstva za trgovinu i poreze) Utar Pradeša na ranije izvršena ulaganja. U „Potvrdi o prihvatljivosti” navedena je gornja granica koju trgovačko društvo može tražiti. Trgovačko društvo koristilo je program tijekom 4 godine. Na mjesečnoj osnovi zatraženi su povrati plaćenog PDV-a i CST-a naplaćenog na trgovinu između države i unutar države uključujući i tijekom RRIP-a.
(d) Zaključak
(67)
Subvencija za osnovna sredstva izravan je transfer sredstava, to jest dodjela bespovratnih sredstava podnositelju zahtjeva. To je subvencija u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke i. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. To je financijski doprinos Vlade države Utar Pradeša kojim podnositelj zahtjeva ostvaruje izravnu korist.
(68)
Povrat PDV-a i CST-a predviđa subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Povrat predstavlja financijski doprinos Vlade Utar Pradeša budući da ta koncesija smanjuje Vladi Indije prihod od carina koji bi inače dospio na naplatu. Osim toga, povratom poreza izvoznik ostvaruje korist jer ušteđene carine pri uvozu poboljšavaju njegovu likvidnost.
(69)
Subvencije de iure ne ovise o realizaciji izvoza. Međutim, zbog toga što nadležna tijela Vlade države Utar Pradeša nisu surađivala, Komisija nije mogla donijeti o ovom programu u pogledu specifičnosti i praktične primjene propisa pouzdan zaključak kao ni o razini diskrecije koju uživa tijelo za dodjelu subvencije kada odlučuje o zahtjevima. Doista nije moguće sa sigurnošću utvrditi je li zadovoljen članak 4. stavak 2. prvi podstavak, točka (b) budući da nije bilo moguće utvrditi da je Vlada države Utar Pradeša primjenjivala objektivne kriterije ili uvjete za dodjelu subvencije. Prema tome, i da se pokazalo da program nije bio specifičan de iure, ipak nije jasno da nije specifičan de facto. Stoga se smatra specifičnim i subvencijom protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere prema članku 4. stavku 2. prvom podstavku točki (c) i članku 4. stavku 2. četvrtom podstavku Osnovne uredbe.
(e) Izračun iznosa subvencije
(70)
Što se tiče subvencije za osnovna sredstva primljene za uspostavu novog proizvodnog pogona, iznos subvencije je bio izračunan u skladu s člankom 7. stavkom 3. Osnovne uredbe na temelju subvencije za osnovna sredstva tijekom razdoblja koje odražava uobičajeno vrijeme amortizacije/vijek trajanja osnovnih sredstava u toj industriji jer subvencija može biti povezana sa stjecanjem dugotrajne imovine. Iznosu je nadodana kamata kako bi sadržavala punu vrijednost koristi kroz vrijeme. Komercijalna kamatna stopa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka u Indiji smatrala se prikladnom za ovu svrhu. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije zatim je dodijeljen prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom RRIP kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(71)
U vezi s povratima PDV-a i središnjeg poreza na promet, iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa povrata tijekom RRIP-a. Prema članku 7. stavku 2. Osnovne uredbe, iznos subvencije (brojnik) dodijeljen je prema ukupnom izvozu i domaćoj prodaji tijekom RRIP kao primjereni nazivnik, jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(72)
Na temelju gore navedenog, stopa subvencije utvrđena za podnositelja zahtjeva u pogledu ovih subvencija za osnovna sredstva tijekom RRIP-a iznosi 0,5 %.
6. Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere
(73)
Na podnositelja zahtjeva trenutačno se primjenjuje kompenzacijska pristojba od 19,1 %.
(74)
Tijekom ove parcijalne privremene revizije, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem, iznosi 11,0 %, kako je navedeno u nastavku teksta:
PROGRAM→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
AAS (11)
CS
Ukupno
DRUŠTVO↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Uzimajući u obzir gore navedeno, zaključuje se da se smanjila razina subvencije u pogledu dotičnog proizvođača izvoznika.
7. Kompenzacijske mjere
(76)
Također je ispitano mogu li se promijenjene okolnosti u pogledu ispitivanih programa smatrati da su trajne prirode.
(77)
Ispitni je postupak potvrdio da je iznos subvencije za podnositelja zahtjeva pao ispod stope pristojbe koja se na njega trenutačno primjenjuje. Do ovog općeg smanjenja razine subvencije došlo je uglavnom zbog značajnog pada koristi na raspolaganju prema DEPBS-u. Na temelju gore navedenog, izgleda da će podnositelj zahtjeva u budućnosti i dalje primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa kojeg trenutačno prima.
(78)
Budući da je dokazano da podnositelj zahtjeva prima mnogo manju subvenciju od prethodne i da će vjerojatno nastaviti primati subvencije u iznosu koji je manji od iznosa određenog u početnom ispitnom postupku, razinu mjere stoga treba izmijeniti kako bi odražavala nove nalaze.
(79)
U svjetlu navedenog, izmijenjenu stopu subvencije protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere treba utvrditi po novoj stopi subvencije uspostavljenoj tijekom ove parcijalne privremene revizije, budući da stupanj štete izračunan u početnom antisubvencijskom ispitnom postupku ostaje veći.
(80)
Prema članku 24. stavku 1., drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 597/2009, na jedan proizvod ne mogu se primjenjivati i antidampinške i kompenzacijske pristojbe radi rješavanja jedne i iste situacije do koje dolazi radi dampinga ili izvoznog subvencioniranja. Međutim, kako antidampinška pristojba za podnositelja zahtjeva, koja je utvrđena kao rezultat paralelne antidampinške privremene revizije, iznosi 0 % za dotični proizvod, u ovom se slučaju ta situacija ne ponavlja.
(81)
U pogledu stope pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na uvoze dotičnog proizvoda od proizvođača izvoznika koji nisu poimence navedeni u članku 1. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006, tj. pristojbe za koju je utvrđeno da se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva” u Indiji, napominje se da se stvarni načini ispitanih programa i njihova mogućnost kompenzacije nisu promijenili u pogledu prethodnih ispitnih postupaka. Stoga nema razloga ponovno izračunati subvenciju i stope pristojbe tih trgovačkih društava. Slijedom toga, stope pristojbe primjenjive na sva trgovačka društva osim podnositelja zahtjeva ostaju nepromijenjene.
(82)
O osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva obaviještene su zainteresirane stranke koje imaju mogućnost iznijeti primjedbe.
(83)
Razmotrene su usmene i pisane primjedbe stranaka, a konačni su nalazi, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Tablica iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 367/2006 mijenja se umetanjem sljedećeg:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Utar Pradeš, Indija
11,0
A992”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. veljače 2011.