32011R1331
L 336/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA (EU) br. 1331/2011
od 14. prosinca 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija (Komisija) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. PRIVREMENE MJERE
(1)
Komisija je Uredbom (EZ) br. 627/2011 (2) (Privremena uredba) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 16. kolovoza 2010. (pritužba) podnio Odbor za zaštitu industrije bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika Europske unije (Odbor za zaštitu) u ime dvije skupine proizvođača iz Unije (podnositelji pritužbe) koje čine većinu, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje Unije određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika.
(3)
Podsjeća se da je, kako je određeno u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja RIP-a (razmatrano razdoblje).
B. DALJNJI POSTUPAK
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene mjere (privremena objava), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućena je rasprava. Komisija je nastavila tražiti podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
Individualno ispitivanje
(5)
S obzirom na tri zahtjeva za individualno ispitivanje, konačno je odlučeno da se ne mogu odobriti budući da bi ispitni postupak učinila bespotrebno teškim i spriječila pravovremeni završetak ispitnog postupka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 6. Privremene uredbe, Komisija je odabrala reprezentativni uzorak koji obuhvaća 25 % ukupnog uvoza prema podacima Eurostata tijekom RIP-a i preko 38 % ukupnog obujma izvoznika koji surađuju u RIP-u. Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 13. Privremene uredbe, dva od tri proizvođača izvoznika u uzorku čine velike grupe. Veličina grupa predstavljala je određeni teret za ovaj ispitni postupak u smislu istraživačkih napora i analize. U tim okolnostima nije bilo moguće udovoljiti zahtjevima za individualno ispitivanje od dodatnih proizvođača izvoznika.
C. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Odnosni proizvod
(6)
Podsjeća se da su, kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, odnosni proizvod bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika (isključujući one cijevi s pričvršćenim priborom koje se koriste za dovod plinova ili tekućina prikladne za upotrebu u civilnim zrakoplovima), podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 (odnosni proizvod).
(7)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara s obzirom na odnosni proizvod nakon privremene objave, potvrđuju se uvodne izjave od 15. do 19. Privremene uredbe.
2. Istovjetni proizvod
(8)
U izostanku bilo kakvih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 20. Privremene uredbe.
D. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva
(9)
Nakon privremene objave, neke stranke osporile su neke od nalaza povezanih s utvrđivanjem MET-a kako je određeno u uvodnim izjavama od 21. do 43. Privremene uredbe.
(10)
Jedna stranka tvrdila je da Komisija nije objavila razliku u cijeni sirovina između tržišta EU-a i NRK-a. S tim u vezi treba napomenuti da objava MET-a, kao i Privremena uredba, objavljuje razliku u nominalnoj cijeni između cijena sirovine EU-a, SAD-a i NRK-a. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27. Privremene uredbe, ova razlika, u prosjeku i ovisno o razredu čelika, iznosi oko 30 %. Što se tiče izvora podataka koji su bili temelj za ovu usporedbu, Komisija je koristila podatke dostupne od proizvođača iz Unije i proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju. Ti su podaci unakrsno uspoređeni s određenim javno dostupnim izvorima (3).
(11)
Nadalje se tvrdilo da Komisija nije izvršila usporedbu cijena željezne rude uvezene u NRK i cijena na međunarodnom tržištu. Povezana tvrdnja bila je da nisu dostavljeni podaci o utjecaju željezne rude na trošak sirovine (poluga, ingot, okrugle šipke) koju su kupili proizvođači odnosnog proizvoda. Upućivanje na željeznu rudu u uvodnoj izjavi 28. Privremene uredbe učinjeno je u kontekstu komparativne prednosti kako bi se analiziralo moguće objašnjenje niskih cijena poluga, ingota i okruglih šipki u NRK-u. Željezna ruda, kao i nikal i krom glavni su pokretači troška u proizvodnji poluga, ingota i okruglih šipki od nehrđajućeg čelika. Ali, zbog činjenice da se cijene željezne rude, nikla i kroma općenito temelje na cijenama na međunarodnom tržištu, njihov utjecaj na razliku u cijeni između poluga, ingota i okruglih šipki iz EU-a i NRK-a i konačno na bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika može biti samo ograničen. Stoga se nalazi koji su doveli do odbijanja 1. kriterija zahtjeva za primjenu MET-a nisu temeljili na cijenama željezne rude nego na razlici u cijeni između sirovina, odnosno poluga, ingota i okruglih šipki koji se izravno koriste u proizvodnji odnosnog proizvoda. Ova razlika u cijeni kombinirana s utvrđenim uplitanjem države (izvozni porez i bez povrata PDV-a) dovela je do zaključka da nije pokazano da je ispunjen 1. kriterij za primjenu MET-a.
(12)
Jedna stranka je u nekoliko navrata ponovila tvrdnju povezanu s postupovnim aspektima utvrđivanja MET-a. Tvrdnja se odnosila na savjetovanja sa Savjetodavnim odborom država članica, odnosno na podatke dostavljene tom odboru tijekom ovog ispitnog postupka. Problem je objašnjen u dva pisma poslana stranci a bio je i predmetom nekoliko razmjena sa službenikom ovlaštenim za usmene rasprave. S tim u vezi treba napomenuti da, prema članku 19. stavku 5. Osnovne uredbe, razmjene podataka vezane za savjetovanja sa Savjetodavnim odborom država članica ne otkrivaju se osim kako je posebno predviđeno Osnovnom uredbom. Posljedično, važeće odredbe ne dopuštaju strankama koje primjenjuju pristup razmjenama između Komisije i država članica.
(13)
Ista stranka izrekla je određene tvrdnje vezane uglavnom za problem poremećaja na tržištu sirovina. Tvrdila je da su poluge od nehrđajućeg čelika kupljene na domaćem tržištu NRK-a predstavljale samo dio nabava sirovina tijekom RIP-a. S tim u vezi, napominje se, prvo i osnovno, da članak 2. stavak 7. točka (c) Osnovne uredbe ne utvrđuje prag za udio nabava sirovina na koji bi utjecali poremećaji. Članak 2. stavak 7. točka (c) Osnovne uredbe određuje da troškovi glavnih ulaznih materijala moraju značajno odražavati tržišne vrijednosti. Ipak, što je najvažnije, Komisija je objasnila da su se poremećaji na tržištu sirovina u NRK-u odnosili na glavne sirovine korištene u proizvodnji bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika, a ne samo poluge. Glavne sirovine korištene u proizvodnji bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika su poluge, ingoti i okrugle šipke od nehrđajućeg čelika koji predstavljaju više od 50 % troška proizvodnje odnosnog proizvoda. Te su sirovine skupno obuhvaćene oznakom HS 721 810 (ingoti i drugi primarni oblici od nehrđajućeg čelika). Sve podliježu izvoznom porezu od 15 % i ne podliježu povratu PDV-a od 17 % kad se izvoze. S tim u vezi utvrđeni su poremećaji koji vode do zaključka da proizvođači izvoznici iz NRK-a u uzorku nisu ispunili 1. kriterij procjene MET-a. Za odnosno trgovačko društvo, sirovine koje se koriste za proizvodnju odnosnog proizvoda kupljene na domaćem tržištu NRK-a čine značajan dio - oko 30 % nabava. Nadalje bi trebalo napomenuti da se drugi glavni dio uvozi od povezanih trgovačkih društava.
Ako se usredotočimo posebno na nabavu od nepovezanih dobavljača, čak 56 % je nabavljeno na domaćem tržištu. Posljedično, suprotno tvrdnji stranke, nije bilo krivog tumačenja činjenica o utvrđivanju MET-a, ni u komunikaciji s tom strankom niti u postupku savjetovanja sa Savjetodavnim odborom koji je bio obaviješten o svim dostavljenim argumentima. Stoga se zahtjev morao odbaciti.
(14)
Jedno trgovačko društvo tvrdilo je da bi odluka za odbijanje MET-a trebala biti pojedinačna i prilagođena trgovačkom društvu dok su u ovom slučaju institucije proširile opće nalaze na razini zemlje na individualne proizvođače. Taj se argument ne može prihvatiti jer su institucije provele analizu pojedinačno za svakog proizvođača u uzorku. Istina je da su institucije donijele isti zaključak o sva tri proizvođača, ali razlog tomu je činjenica što postoji uplitanje države u postupku donošenja odluke kod svakog od njih kako je objašnjeno u Privremenoj uredbi.
(15)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se nalaz da se svi zahtjevi za primjenu MET-a trebaju odbiti, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 21. do 43. Privremene uredbe.
2. Uobičajena vrijednost
(a) Analogna zemlja
(16)
Jedna stranka je tvrdila da se SAD trebao koristiti kao analogna zemlja. S tim u vezi treba napomenuti da su razlozi za odluku o nekorištenju SAD-a kao analogne zemlje detaljno utvrđeni u uvodnim izjavama od 46. do 48. Privremene uredbe. U pogledu činjenice da stranka nije argumentirala svoju tvrdnju i da nije dala dodatne argumente koji bi mogli promijeniti nalaze o SAD-u kao mogućoj analognoj zemlji, tvrdnja se morala odbaciti.
(17)
Istodobno treba naglasiti da je Komisija nastavila ulagati napore kako bi ostvarila suradnju s odgovarajućom analognom zemljom. Uz napore iz uvodne izjave 47. Privremene uredbe, Komisija je kontaktirala proizvođače u Brazilu, Kanadi, Maleziji, Meksiku, Južnoj Africi, Južnoj Koreji, Tajvanu i Ukrajini. Ukupno je kontaktirano 46 trgovačkih društava, ali nije bilo suradnje.
(18)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se privremeni zaključak da bi se uobičajena vrijednost trebala temeljiti na stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi odgovarajuće prilagođenoj kako bi uključila razumnu dobit, kako je određeno uvodnom izjavom 51. Privremene uredbe.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(19)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama od 49. do 51. Privremene uredbe, uobičajena vrijednost temelji se na stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi odgovarajuće prilagođenoj kako bi uključila razumnu dobit, najsličnije vrste proizvoda s istim promjerom, razredom čelika i vrstom proizvoda (npr. hladnovučeni ili toplovučeni).
(20)
Komentari stranaka o stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji kao i oni o prilagodbama (kao što je razina trgovine i percepcija kvalitete) razrađeni su u donjim uvodnim izjavama 45. i 46.
(21)
Jedno trgovačko društvo tvrdilo je da se uobičajena vrijednost mogla izračunati na temelju uvoznih cijena šupljih profila od nehrđajućeg čelika u SAD iz EU-a ili u EU proizvođača iz Unije. Navedena tvrdnja nije dalje argumentirana. Trgovačko društvo nije dalo argumente o tome kako bi taj izračun bolje odgovarao utvrđivanju uobičajene vrijednosti nego metoda koja se koristila u Privremenoj uredbi. Posebno nije argumentirano zašto bi bilo prikladnije računati uobičajenu vrijednost na temelju cijena šupljih profila, a ne temeljiti je na cijenama industrije Unije za istovjetni proizvod.
(22)
Nadalje, nije argumentirano zašto bi u obzir trebalo uzeti izvoz EU-a u SAD. Ova se alternativa ne čini prikladnom posebno u pogledu činjenice da se svi američki proizvođači koji surađuju pouzdaju u uvoz od svojih matičnih društava iz EU-a kako je već spomenuto u uvodnoj izjavi 48. Privremene uredbe. Nadalje, visok trošak obrade u SAD-u kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48. Privremene uredbe - pravi razlog zašto se SAD smatrao neprimjerenim kao analogna zemlja - učinio bi predloženu metodu neprimjerenom.
(23)
Što se tiče izvoza iz SAD-a u EU, ovo pitanje je izričito razrađeno u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe. Smatralo se da bi na izvozne cijene SAD-a negativno utjecali visoki troškovi proizvodnje i da su obujmi tog izvoza bili vrlo ograničeni.
(24)
Isto trgovačko društvo predložilo je da se uobičajena vrijednost izračuna na temelju stvarnih uvoznih cijena šupljih profila od nehrđajućeg čelika proizvođača iz Unije. Međutim, proizvođač iz EU-a koji uvozi šuplje profile iz Indije u EU, kako je spomenuto u pritužbi, ne surađuje u ovom ispitnom postupku. Niti bilo koji od proizvođača iz Unije u uzorku uvozi šuplje profile iz bilo koje zemlje izvan EU-a. Stoga se predložena metodologija ne može koristiti.
(25)
Uzimajući u obzir gore navedeno, potvrđuje se utvrđivanje uobičajene vrijednosti kako je određeno u uvodnim izjavama od 49. do 51. Privremene uredbe.
3. Izvozna cijena
(26)
Jedna stranka ponovila je svoju tvrdnju da bi se datum naloga, a ne datum izdavanja računa, trebao smatrati datumom prodaje kako bi se osigurala primjerena usporedba. Ova je tvrdnja dana uz upućivanje na članak 2. stavak 10. točku (j) Osnovne uredbe. Kako je odnosnoj stranci već objašnjeno tijekom rasprave sa službenikom ovlaštenim za usmene rasprave održane 11. ožujka 2011., odnosna odredba posebno se odnosi na konverzije valuta, odnosno tečajeve koji se primjenjuju kad usporedba cijena zahtijeva konverziju valuta. Posljedično, upućivanje na datume naloga za kupnju tiče se konverzija valuta u okviru primjerene usporedbe između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti te nije povezano s prometom i obujmom izvozne prodaje u EU tijekom RIP-a.
(27)
U svim se slučajevima odnosni proizvod izvozio nezavisnim kupcima u Uniji, te je stoga izvozna cijena bila utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti. Stoga se potvrđuje uvodna izjava 52. Privremene uredbe.
4. Usporedba
(28)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 20., komentari stranaka o stvarno plaćenoj cijeni ili cijeni koju treba platiti u Uniji kao i oni o prilagodbama (kao što je razina trgovine i percepcija kvalitete) razrađeni su u donjim uvodnim izjavama 45. i 46.
(29)
Jedna stranka osporila je metodu usporedbe izvozne cijene i uobičajene vrijednosti koja se temelji na tri posebna parametra (promjeru, razredu čelika i vrsti proizvoda (npr. hladnovučeni ili toplovučeni)). Stranka je tvrdila da su se usporedbe trebale obaviti na detaljnijoj razini, odnosno uzimajući u obzir i druge parametre, posebno debljinu stjenke, duljinu i testiranje.
(30)
Službe Komisije prikupile su podatke o broju parametara uključujući duljinu, debljinu stjenke i testiranje.
(31)
Prema članku 2. stavku 11. Osnovne uredbe dampinška marža obično se utvrđuje na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom cijenom svih izvoznih transakcija. Članak 2. stavak 11. Osnovne uredbe traži da se izrada dampinškog izračuna treba temeljiti na „svim izvoznim transakcijama u Zajednicu”, ali one trebaju „ovisiti o odgovarajućim odredbama o primjerenoj usporedbi cijena”. Trgovačko društvo upućivalo je na takozvani kontrolni broj proizvoda i parametre sadržane u njemu. S tim u vezi treba napomenuti da je kontrolni broj proizvoda alat koji se koristi u ispitnom postupku za strukturiranje i organizaciju značajnih iznosa vrlo detaljnih podataka koje dostavljaju trgovačka društva. On predstavlja pomoć za provođenje detaljnije analize različitih značajki proizvoda u kategoriji odnosnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. Usporedba se temelji na najrelevantnijim značajkama kako bi se osigurala primjerena usporedba.
(32)
Nakon zahtjeva trgovačkog društva, Komisija je objasnila u pismu da je debljina stjenke cijevi razmjerno povezana s njenom težinom te da je tako neizravno obuhvaćena usporedbom. Ostale značajke, kao što je testiranje, imaju manji učinak na usporedbu. Primjerice, skoro svi odnosni proizvodi podliježu standardnim testnim primjenama.
(33)
Treba naglasiti da, suprotno tvrdnjama te stranke, Komisija nije zanemarila podatke. Ipak, nije neuobičajeno da određeni parametri koji se koriste u kontrolnom broju proizvoda imaju manju težinu i da određeni parametri, više od drugih, čine bolji temelj za primjerenu usporedbu. Cijevi nisu zanemarivane iz usporedbe na temelju fizičkih razlika ili iz bilo kojih drugih razloga niti su stvorene nove vrste proizvoda. Suprotno tomu, u usporedbu je uključena sva prodaja, bez obzira na promjer ili duljinu cijevi.
(34)
Trgovačko društvo nadalje je tvrdilo da mu je pristup Komisije onemogućio podnijeti zahtjev za prilagodbe za fizičke značajke. Ova se tvrdnja ponovo temelji na činjenici da je Komisija provela usporedbu na temelju tri parametra, a ne više te je već razrađena u uvodnoj izjavi 31. i dalje.
(35)
Što se tiče postupovnog kuta gledanja na pitanje usporedbe, što je također postavila jedna stranka, treba napomenuti da je trgovačko društvo imalo mogućnost komentirati izračune napravljene u njegovom pojedinačnom slučaju. Sve pojedinosti tih izračuna objavljene su na dan objave Privremene uredbe. Trgovačko društvo komentiralo je pitanje parametara korištenih u usporedbi u pismu od 11. srpnja 2011. zahtijevajući daljnja pojašnjenja. Službe Komisije dale su odgovor dana 19. srpnja 2011. Trgovačko društvo je tada ponovilo svoje argumente u pismu od 29. srpnja 2011. Iako se trgovačko društvo nije složilo s na temelju za usporedbu, više puta je ponovilo svoju tvrdnju da parametri poput debljine stjenke, duljine ili testiranja utječu na cijene. Kako je gore navedeno, Komisija potvrđuje da su ti parametri imali određenog utjecaja na cijene. Međutim, utvrđeno je da je primjerenije da se izračuni temelje na tri najvažnija parametra budući da to vodi do najviše razine podudaranja i istodobno do mogućnosti pronalaženja podudarne prodaje za sve izvozne poslove.
(36)
Trgovačko društvo tvrdilo je da je bilo spriječeno predočiti zahtjeve za prilagodbu. Ovaj se argument mora odbaciti. Prilika za predstavljanje zahtjeva bilo je tijekom trajanja postupka, ali i u vrijeme objave privremenih nalaza kad se trgovačko društvo u potpunosti upoznalo sa svim pojedinostima izračuna.
(37)
Jedna je stranka tvrdila da primjena troškova proizvodnje manjih promjera na veće nije odražavala stvarne troškove, jer su troškovi za veći promjer bili mnogo veći. Ipak, stranka nije ponudila nikakvu alternativu niti je argumentirala svoju tvrdnju. Posljedično se, u pogledu činjenice da nije predstavljena alternativna metoda, korištena metoda smatra najrazumnijom.
(38)
Jedno trgovačko društvo je tvrdilo da broj prilagodbi (činjenica da je Komisija koristila tri parametra, a ne više, percepcija kvalitete i prilagodbe razine trgovine) ukazuje na to da se proizvodi Unije mogu teško usporediti s uvezenim proizvodima iz NRK-a. S tim u vezi napominje se da je sama činjenica da su institucije izvršavale prilagodbe inherentan dio bilo kojeg izračuna dampinga. Te prilagodbe predviđene su Osnovnom uredbom i stoga kao takve ne dovode u pitanje usporedivost između odnosnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. De facto visok stupanj podudaranja potvrđuje da su odnosni proizvod i istovjetni proizvod u potpunosti usporedivi.
(39)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama od 53. do 54. Privremene uredbe.
5. Dampinške marže
(40)
Jedna je stranka tvrdila da bi se zbog visoke fluktuacije cijena nikla dampinška marža trebala biti izračunavati svako tromjesečje. S tim u vezi napominje se da u ovom slučaju usporedba između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti nije usporedba između cijena i troškova, nego samo između ponderiranih prosječnih prodajnih cijena (uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju prodajnih cijena industrije EU-a). Nadalje, povećanje u cijenama nikla bilo je povećanje u cijenama na svjetskom tržištu i stoga nije izolirani fenomen u NRK-u. Povećanje je utjecalo na barem 3 mjeseca RIP-a, dok se prodaja odnosnog proizvoda odvijala tijekom čitavog RIP-a. Štoviše, promjene u cijenama sirovine moraju se uzeti u obzir kao uobičajen dio poslovnih djelatnosti. Sve veće cijene nikla trebale bi jednako utjecati na proizvođače iz Unije i NRK-a, budući da nikal kotira na Londonskoj burzi metala. Sve razlike postojale bi zbog poremećaja u cijenama sirovine u NRK-u i stoga se ne bi trebale uzimati u obzir u izračunu. Posljedično se zahtjev mora odbaciti a usporedba koja se temelji na godišnjim prosječnim izvoznim cijenama iz NRK-a s godišnjim prosječnim cijenama iz EU-a, mora se odgovarajuće prilagoditi kako bi se uključila razumna profitna marža. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(41)
Jedan proizvođač iz NRK-a dao je valjano argumentiranu tvrdnju da je izračun prilagodbi u njegovom pojedinačnom izračunu dampinga bio netočan. Komisija je prihvatila tu tvrdnju i provela novi izračun čime je dobila rezultat dampinške marže od 83,7 %. Izuzev ove promjene, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 55. do 61. Privremene uredbe. Revidirane dampinške marže su sljedeće:
Konačne dampinške marže
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
67,1 %
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
71,5 %
Sva ostala trgovačka društva
83,7 %
E. ŠTETA
1. Industrija Unije
(42)
S obzirom na definiciju industrije Unije i reprezentativnost uzorka proizvođača iz Unije, nakon privremene objave nije primljena nijedna tvrdnja. Stoga se potvrđuju uvodne izjave 62. i 63. Privremene uredbe.
2. Potrošnja Unije
(43)
Nisu primljene tvrdnje vezane uz potrošnju Unije. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 64. do 66. Privremene uredbe.
3. Uvoz iz odnosne zemlje
(44)
Što se tiče privremenih nalaza o obujmu, tržišnom udjelu i rastu cijena dampinškog uvoza, zainteresirane stranke nisu dostavile tvrdnje. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 67. do 69. Privremene uredbe.
(45)
S obzirom na izračun sniženja cijena uvozom iz NRK-a, proizvođači izvoznici iz NRK-a i industrija Unije zahtijevali su dodatne podatke o metodi utvrđivanja određenih prilagodbi cijena (kao što su troškovi nakon uvoza, razina trgovine i percepcija tržišta kvalitete) koji su primijenjeni u izračunu. Komisija je ispunila te zahtjeve otkrivajući kako su utvrđene te prilagodbe cijene, istodobno osiguravajući poštivanje pravila povjerljivosti.
(46)
Nakon komentara proizvođača iz NRK-a unesen je manji ispravak u izračun sniženja cijena, budući da je u privremenom izračunu prilagodba razine trgovine uključivala i dio troškova nakon uvoza koje je istodobno pokrivala zasebna prilagodba za sve troškove nakon uvoza. Ispravak je rezultirao promjenom od manje od jednog postotnog boda u maržama sniženja i razini uklanjanja štete (za reviziju razine uklanjanja štete pogledajte donje uvodne izjave 82. i 83.) u usporedbi s privremenom fazom.
(47)
Osim gore spomenutih promjena i u izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 70. i 71. Privremene uredbe.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(48)
Nakon privremene objave neki proizvođači izvoznici iz NRK-a tvrdili su da bi određene pokazatelje trebalo isključiti iz analize štete. Posebno su naveli da su proizvodnja i iskorištenost kapaciteta pali po istoj stopi kao i potrošnja Unije, tvrdeći da se zbog toga ti pokazatelji ne bi trebali uzeti u obzir kao čimbenici u analizi materijalne štete. Slična je tvrdnja dana vezano uz pad u prodaji Unije koji se navodno dogodio također po stopi usporedivoj sa smanjenjem potrošnje.
(49)
U tom kontekstu prvo treba napomenuti da bi prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe u analizi štete trebalo ispitati „sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji imaju utjecaj na stanje u toj proizvodnji”. Što se tiče potencijalnih učinaka svih drugih čimbenika izuzev dampinškog uvoza koji su možda doprinijeli šteti, oni su razrađeni u poglavlju F. Uzročnost, posebno u točki o učincima svih čimbenika (vidjeti donje uvodne izjave od 59. do 69.).
(50)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 72. do 89. Privremene uredbe.
5. Zaključak o šteti
(51)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 90. do 92. Privremene uredbe.
F. UZROČNOST
1. Učinci dampinškog uvoza i gospodarskog pada
(52)
Neke su stranke potvrdile svoje tvrdnje dostavljene tijekom privremene faze da bi se značajan dio materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije trebao pripisati drugim čimbenicima izuzev dampinškog uvoza.
(53)
U tom kontekstu, nakon privremene objave, neki proizvođači izvoznici iz NRK-a posebno su tvrdili da se značajan dio gubitka obujma prodaje i tržišnog udjela dogodio zbog padajuće potražnje koja je posljedica gospodarske krize, a ne zbog dampinškog uvoza iz NRK-a. Nadalje su tvrdili da je usporedivi pad u cijenama uvoza iz NRK-a i industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja (za 9 % i 8 %) također označio da je razlog padajućih cijena industrije Unije bila smanjena potražnja tržišta, a ne učinak dampinškog uvoza.
(54)
Prvo bi trebalo napomenuti da se u uvodnim izjavama od 103. do 106. Privremene uredbe potvrđuje da su gospodarski pad i proizašlo smanjenje potražnje imali negativan učinak na stanje u industriji Unije te da su, kao takvi, mogli doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Te međutim ne umanjuje štetni učinak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a koji je značajno povećao svoj udio na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(55)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 104. i 105. Privremene uredbe, učinak dampinškog uvoza ustvari je mnogo štetniji u razdoblju padajuće potražnje nego u godinama brzog rasta. Čini se da je uvoz iz NRK-a stalno snižavao cijene Unije tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, u RIP-u je sniženje cijene bilo u rasponu od 21 % i 32 %, a uvoz iz NRK-a predstavljao je više od 18 % tržišnog udjela Unije, što je posljedica značajnog rasta od 7,9 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Stoga, dok je uvoz iz NRK-a vršio očit pritisak na cijene koji je spriječio industriju Unije da pokrije troškove (da se i ne spominju profitabilne cijene), istodobno su povećani obujam i tržišni udio tog uvoza također onemogućili industriji Unije da cilja na veći obujam proizvodnje, iskorištenost kapaciteta i prodaju, posebno vezano za proizvode koji su više potrošni a koji se prodaju uglavnom preko distributera.
(56)
Drugo, donošenje zaključaka samo na temelju odabranih pokazatelja štete kao što su obujam prodaje i tržišni udio, ili samo prodajne cijene, poremetilo bi analizu u ovom slučaju. Primjerice, gubici u obujmu prodaje i tržišnom udjelu se kombiniraju, između ostalog, s ozbiljnim pogoršanjem profitabilnosti a razlog je velikim dijelom pritisak na cijene dampinškog uvoza. Što se tiče posebno pitanja tržišnog udjela, industrija Unije izgubila je 3,6 postotnih bodova uvozu iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja. Konačno, ponovo s obzirom na stopu sniženja cijena i povećanja uvoza iz NRK-a u relativnom i apsolutnom smislu, nikako se ne može zaključiti da je smanjenje cijena proizvođača iz Unije bilo nepovezano s razinama cijena dampinškog uvoza.
(57)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se pronađena uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i materijalne štete na temelju kombiniranog postojanja značajnog obujma i pritiska na cijene koju uvoz iz NRK-a vrši na industriju Unije.
(58)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 94. do 96. Privremene uredbe.
2. Učinci svih ostalih čimbenika
(59)
S obzirom na učinak uvoza iz ostalih trećih zemalja u Uniju, neki su proizvođači izvoznici iz NRK-a tvrdili da bi se 1,0 od 3,6 postotnih bodova gubitka tržišnog udjela industrije Unije trebao pripisati uvozu iz Japana i Indije. Međutim, zapravo je uvoz iz NRK-a povećao tržišni udio nauštrb oba druga uvoza i industrije Unije. Ovo povećanje tržišnog udjela NRK-a od 7,9 postotnih bodova može se podijeliti u gubitak od 3,6 postotnih bodova tržišnog udjela industrije Unije i gubitak od 4,3 postotna boda tržišnog udjela drugih uvoza.
(60)
Isti su proizvođači izvoznici iz NRK-a naveli da su se prosječne cijene uvoza nekih drugih odabranih trećih zemalja, posebno Ukrajine, Indije i SAD-a, također ozbiljno snizile što je moglo prouzročiti štetu industriji Unije. S tim u vezi napominje se, međutim, da se sveukupno, prosječna cijena uvoza iz svih zemalja izuzev NRK-a ustvari povećala za 34 % tijekom razmatranog razdoblja. Kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, prosječna uvozna cijena iz SAD-a je uvelike premašila cijene na tržištu Unije. Kako je također istaknuto u istoj uvodnoj izjavi, tržišni udio uvoza iz Ukrajine se smanjio, dok su američki i indijski tržišni udjeli u osnovi ostali stabilni. Ipak, prema podacima Eurostata o tom uvozu, ne može se zaključiti da bi uvoz iz trećih zemalja igrao značajnu ulogu u pogoršanju stanja industrije Unije, time prekidajući uzročno-posljedičnu vezu utvrđenu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete.
(61)
U izostanku bilo kojih drugih komentara o nalazima određenima u uvodnim izjavama od 97. do 102. Privremene uredbe, ti se nalazi potvrđuju.
(62)
Što se tiče učinka gospodarskog pada, razlozi zašto se gospodarski pad ne može smatrati elementom prekida uzročno-posljedične veze analizirani su u gornjim uvodnim izjavama od 52. do 58. Kako nijedan dostavljeni komentar ne tvrdi suprotno, zadržavaju se nalazi određeni u uvodnim izjavama od 103. do 106. Privremene uredbe.
(63)
Što se tiče izvoznih rezultata industrije Unije, u izostanku bilo kojih drugih komentara o nalazima određenima u uvodnim izjavama 107. i 108. Privremene uredbe, ti se nalazi potvrđuju.
(64)
Niz proizvođača izvoznika iz NRK-a tvrdio je da povećanje od 18 % u jediničnom trošku proizvodnje opisano u uvodnoj izjavi 109. Privremene uredbe igra važnu ulogu u smanjenju profitabilnosti industrije Unije umjesto dampinškog uvoza te su zahtijevali detaljniju analizu učinka tog povećanja jediničnog troška.
(65)
Komisija je ispitala problem i utvrdila da se povećanje u jediničnom trošku proizvodnje može pripisati: većim troškovima proizvodnje koji su posljedica viših cijena sirovina, kao i fiksnim troškovima kao što su neposredni troškovi rada, amortizacija, režijski troškovi proizvodnje i troškovi prodaje, opći i administrativni troškovi, kao i brzi pad u proizvodnji.
(66)
S obzirom na to da fluktuaciju u trošku sirovina u velikoj mjeri pokriva mehanizam određivanja cijena industrije Unije - takozvani mehanizam „dodatne naknade za slitine” izravno povezuje cijene s kvotom najvažnijih sirovina kao što je nikal, molibden i krom - nije vjerojatno da je njegov učinak na profitabilnost značajan. Ipak, ostali elementi, povezani s nedovoljnom proizvodnjom ili obujmom prodaje, imali su izravni učinak na razine profitabilnosti. Budući da bi obujam proizvodnje i prodaje industrije Unije bio značajno veći u izostanku dampinškog uvoza, ne može se zaključiti da je povećanje u jediničnom trošku proizvodnje samo po sebi glavni čimbenik koji vodi do štete umjesto dampinškog uvoza, jer je on neizostavno povezan s povećanim obujmom dampinškog uvoza.
(67)
Neki proizvođači izvoznici iz NRK-a također su tvrdili da je neuspjeh industrije Unije da se restrukturira unatoč smanjenoj potrošnji mogao biti važan čimbenik koji je doveo do utvrđene štete.
(68)
S tim u vezi trebalo bi prvo napomenuti da se industrija Unije morala nositi ne samo s učinkom smanjene potrošnje nego i s učinkom dampinškog uvoza u razdoblju smanjene potrošnje. Ipak, ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije i. zadržala svoj proizvodni kapacitet očekujući krizu privremene naravi i budući oporavak i od nje se ne može očekivati da prilagodi kapacitet zbog povećanog obujma uvoza iz NRK-a po neuobičajeno niskim, dampinškim cijenama, ii. stalno razvijala svoju ponudu proizvoda fokusirajući se na specijalizirane proizvode veće vrijednosti kod kojih je konkurencija NRK-a manje izražena i iii. smanjila svoju radnu snagu za 8 % i smanjila prosječni trošak rada po zaposleniku za 2 % u razmatranom razdoblju (ako se ova smanjenja gledaju samo u razdoblju krize, odnosno između 2008. i RIP-a, iznose čak 19 i 11 postotnih bodova. Svi ti elementi pokazuju da je industrija Unije bila vrlo aktivna u poduzimanju mjera pokušavajući odgovoriti na negativne učinke koji su proizlazili iz pretrpljene štete. Međutim, pokazalo se da gornji koraci nisu dostatni za sprječavanje štetnih učinaka dampinškog uvoza u razdoblju slabe potražnje.
(69)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 109. i 110. Privremene uredbe.
3. Zaključak o uzročnosti
(70)
Nijedan od argumenata koji su predale zainteresirane stranke nije pokazao da je utjecaj drugih čimbenika osim dampinškog uvoza iz NRK-a bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i utvrđene materijalne štete. S obzirom na gore navedeno zaključuje se da je dampinški uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
(71)
Stoga se potvrđuju se zaključci o uzročnosti u Privremenoj uredbi, kako je sažeto u njenim uvodnim izjavama od 111. do 113.
G. INTERES UNIJE
(72)
U pogledu komentara stranaka, Komisija je nastavila svoju analizu koja se odnosi na interes Unije.
1. Interes industrije Unije
(73)
Što se tiče interesa industrije Unije, nisu primljeni dodatni komentari ili podaci. Stoga se potvrđuju nalazi iz uvodnih izjava od 116. do 120. Privremene uredbe.
2. Interes nepovezanih uvoznika u Uniji
(74)
U nedostatku bilo kakvih komentara o ovoj stvari, potvrđuju se uvodne izjave od 121. do 123 Privremene uredbe.
3. Interes korisnikâ
(75)
Nakon uvođenja privremenih mjera, trgovačko društvo korisnik koje nije surađivalo dostavilo je komentare o interesu Unije. Korisnik je posebno tvrdio da će učinak antidampinških mjera na trgovačko društvo biti značajan. Naveo je da su cijevi od nehrđajućeg čelika kritička komponenta za nekoliko proizvoda na kraju proizvodnog lanca uključujući one koje proizvodi taj korisnik (npr. izmjenjivači topline), te da postoji dodatna zabrinutost za osiguranje opskrbe u pogledu kašnjenja koje je trgovačko društvo doživjelo s obzirom na određene isporuke koje su obavljali proizvođači iz Unije.
(76)
Međutim, uzimajući u obzir da ovaj korisnik kupuje samo 5 % svojih cijevi od nehrđajućeg čelika iz Kine, mogući učinak na ovo trgovačko društvo izgleda ograničen, u smislu troškova i osiguranja opskrbe.
(77)
Što se tiče posebno navodnog učinka na trošak, trgovačko društvo nije dokazalo ovu tvrdnju sa stvarnim podacima. Nadalje, podsjeća se da se, kako je određeno u uvodnim izjavama 124. i 125. Privremene uredbe, učinak troška na jedinog korisnika koji u potpunosti surađuje smatrao beznačajnim, s obzirom na cijelo trgovačko društvo i njegov odjel koji koristi cijevi od nehrđajućeg čelika.
(78)
Što se tiče pitanja osiguranja opskrbe koje je korisnik postavio, trebalo bi podsjetiti da postoji velik broj trećih zemalja izuzev NRK-a koje nastavljaju uvoziti cijevi od nehrđajućeg čelika u Uniju. Nadalje, budući da industrija Unije ostaje najvažniji dobavljač proizvoda, njihovo stalno postojanje kritično je i za industriju korisnika.
(79)
Iako se u privremenoj fazi također smatralo da antidampinške mjere mogu imati ozbiljniji učinak na one korisnike koji koriste značajne količine cijevi od nehrđajućeg čelika uvezene iz NRK-a za proizvodnju svojih proizvoda na kraju proizvodnog lanca (pogledajte uvodnu izjavu 126. Privremene uredbe), u pogledu izostanka dokazanih tvrdnji ili novih podataka nakon privremene objave, može se zaključiti da se čini da je osnovna korist industrije Unije od uvođenja antidampinških mjera poništila negativne učinke na takve korisnike. Stoga se potvrđuju nalazi s obzirom na interes korisnika iz uvodnih izjava od 124. do 130. Privremene uredbe.
4. Zaključak o interesu Unije
(80)
Na temelju gore navedenog, konačno je zaključeno da u cjelini ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja konačnih antidampinških pristojba na uvoz odnosnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 131. i 132. Privremene uredbe.
H. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(81)
Podnositelji pritužbe tvrdili su da je ciljna dobit od 5 %, kako je utvrđena u privremenoj fazi, bila pretjerano mala i ponovili su stajalište da bi razina od 12 % bila opravdana s obzirom na činjenicu da je ova industrija kapitalno intenzivna i da zahtijeva trajna tehnička poboljšanja i ažuriranja inovacija, a posljedično značajna ulaganja. Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi trebala biti potrebna takva razina profitabilnosti da generira dovoljan povrat kapitala i omogući ta ulaganja. Međutim, gornja tvrdnja nije bila uvjerljivo dokazana stvarnim podacima. Stoga se zaključuje da se treba zadržati profitna marža od 5 % utvrđena u privremenoj fazi.
(82)
Što se tiče utvrđivanja razine uklanjanja štete, kako je već navedenoj u gornjoj uvodnoj izjavi 45., mali ispravak vezan uz prilagodbu cijene za razinu trgovine koja je utjecala na izračun sniženja cijene također se primijenio na izračun razine uklanjanja štete.
(83)
Gornja promjena dovela je do manje revizije razine uklanjanja štete. Kao rezultat toga, razina uklanjanja štete je u rasponu od 48,3 % i 71,9 %, kako je prikazano u donjoj tablici:
Trgovačko društvo/trgovačka društva
Razina uklanjanja štete
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
56,9 %
Sva ostala trgovačka društva
71,9 %
(84)
Jedan proizvođač izvoznik iz NRK-a tvrdio je da bi se zbog štete prouzročene gospodarskom krizom marža štete trebala temeljiti na sniženju cijene, a ne na prodaji ispod cijene, tvrdeći da se ova metoda koristila u nizu antidampinških postupaka (4). Međutim, u svim ispitnim postupcima koje je citirao proizvođač izvoznik, postojali su određeni razlozi u vezi s industrijom ili gospodarskim sektorom (kao što je prijetnja stvaranja monopola, značajno povećanje kapaciteta industrije Unije na zrelom tržištu, dugoročni izostanak dobiti industrije na svjetskoj razini) koji su podržavali iznimnu primjenu ove određene metodologije. U ovom ispitnom postupku to nije slučaj, budući da je gospodarska kriza utjecala na svjetsko gospodarstvo kao takvo, pa se stoga ne može smatrati specifičnim za industriju koja proizvodi bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika.
2. Konačne mjere
(85)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, treba uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na odnosni proizvod na razini nižoj od utvrđene dampinške marže i marže štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. U tom slučaju, budući da su razine uklanjanja štete niže nego utvrđene dampinške marže, konačne mjere trebale bi se temeljiti na razinama uklanjanja štete.
(86)
Na temelju gore navedenog, stope pristojbe, izražene kao postotak cijene CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo/trgovačka društva
Stopa konačne antidampinške pristojbe
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
56,9 %
Sva ostala trgovačka društva
71,9 %
(87)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu odnosnih trgovačkih društava. Te carinske stope (nasuprot carinama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(88)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene se posebne mjere sastoje od dostavljanja carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. ove Uredbe. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(89)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja odnosnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualnih stopa pristojbe te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje.
(90)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (5) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(91)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz NRK-a. Nakon konačne objave također im je dano razdoblje za ulaganje prigovora.
(92)
Komentari koje su zainteresirane stranke dostavile odgovarajuće su razmotreni. Nijedan komentar nije mogao promijeniti nalaze ispitnog postupka.
(93)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina pristojbe na cijelom području zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(94)
Kako bi se osigurao jednak tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i koji su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe jer se taj članak ne primjenjuje kada se koristio odabir uzoraka.
3. Konačna naplata privremenih pristojba
(95)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije (konačna pristojba uvedena ovom Uredbom viša je od privremene pristojbe uvedene privremenom Uredbom), smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom privremenom Uredbom,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika ((isključujući one cijevi s pričvršćenim priborom koje se koriste za dovod plinova ili tekućina prikladne za upotrebu u civilnim zrakoplovima), trenutačno obuhvaćenim oznakama KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 (oznake TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 i 7304900091) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK).
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo/trgovačka društva
Stopa konačne antidampinške pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd, Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd, Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd, Yongzhong
48,6 %
B119
Pomoću uzorka ponderirani prosjek za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak i navedeni u Prilogu I.
56,9 %
Sva ostala trgovačka društva
71,9 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 627/2011 na uvoz bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika (isključujući one cijevi s pričvršćenim priborom koje se koriste za dovod plinova ili tekućina prikladne za upotrebu u civilnim zrakoplovima), trenutačno obuhvaćenim oznakama KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 i ex 7304 90 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), konačno se naplaćuju.
Članak 3.
Ako novi proizvođač izvoznik iz NRK-a Komisiji dostavi dostatni dokaz da:
-
nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. srpnja 2009. do 30. lipnja 2010.),
-
nije povezan ni sa jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježu mjerama uvedenima ovom Uredbom,
-
je uistinu u Uniju izvozio odnosni proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili da je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju,
Vijeće može, djelujući običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, izmijeniti članak 1. stavak 2. i dodati novog proizvođača izvoznika k trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 56,9 %.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Ženevi 14. prosinca 2011.