32010D0577
L 254/40
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA KOMISIJE
od 28. rujna 2010.
o obustavi antidampinškog postupka za uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata i otpuštanju iznosa koji su osigurani putem uvedenih privremenih carina
(2010/577/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Komisija je najavila 3. rujna 2009., u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2), pokretanje antidampinškog postupka s obzirom na uvoze u Uniju polietilen tereftalata (PET) podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata (dotične zemlje). Komisija je 1. lipnja 2010. Uredbom (EZ) br. 472/2010 (3) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
(2)
Postupak je pokrenut nakon zahtjeva kojeg je 20. srpnja 2009. podnio Europski odbor za plastiku od polietilen tereftalata (podnositelj zahtjeva) u ime proizvođača koji predstavljaju većinski dio, u ovom slučaju više od 50 % ukupne proizvodnje polietilen tereftalata u Uniji.
(3)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11. Privremene uredbe, ispitni postupak za utvrđivanje dampinga i štete obuhvaćao je razdoblje od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja koja se odnose na ocjenjivanje štete obuhvaćalo je razdoblje od 1. siječnja 2006. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
(4)
U paralelnom antisubvencijskom postupku Komisija je Uredbom (EU) br. 473/2010 (4) uvela privremenu kompenzacijsku pristojbu na uvoz polietilen tereftalata podrijetlom iz Irana i Ujedinjenih Arapskih Emirata.
2. Kasniji postupak
(5)
Nakon objave osnovnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno o uvođenju privremenih antidampinških mjera (privremena objava), nekoliko je zainteresiranih stranaka dostavilo pisane podneske u kojima su objavili svoja stajališta o privremenim nalazima. Strankama koje su tražile da budu saslušane to je omogućeno.
(6)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve informacije koje je smatrala potrebnima za konačne nalaze. Razmotrene su usmene i pisane primjedbe zainteresiranih stranaka koje su dostavljene nakon privremene objave, a konačni su nalazi, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni.
(7)
Sve su stranke obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti obustavljanje postupka i otpuštanje iznosa koji su osigurani putem uvedenih privremenih carina (konačna objava). Odobreno im je i razdoblje tijekom kojega su mogle podnijeti prigovor slijedom ove objave.
(8)
Razmotrene su usmene i pisane primjedbe zainteresiranih stranaka, a nalazi su, sukladno tim primjedbama, bili odgovarajuće izmijenjeni.
3. Dotične stranke u postupku
(9)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da uzorak proizvođača EU-a nije bio reprezentativan i konzistentan i da je stoga analiza štete manjkava. Tvrdilo se posebno da uzorak nije bio neophodan budući da broj proizvođača nije bio velik. Usto tvrdilo se da, „umjetnim” dijeljenjem grupacija trgovačkog društva u pojedinačne pravne subjekte, uzorak ne bi sadržavao neke od tržišnih lidera (Artenius, M&G Polimeri) i da je metodologija za odabir uzorka nekonzistentna jer je uzorak obuhvaćao dvije grupacije trgovačkih društava. Tvrdilo se i da uzorak nije bio reprezentativan budući da nije sadržavao nijednog proizvođača koji je prodavao povezanom prerađivaču PET-a u dovoljnim količinama. Slijedom toga institucije nisu mogle navodno ocijeniti stvarnu sposobnost opskrbe industrije Unije i nisu uzele u obzir sukob interesa industrije Unije. Nadalje, kako je jedno trgovačko društvo koje nije dostavilo potrebne informacije bilo isključeno iz uzorka, reprezentativnost je navodno pala na 28 % proizvodnje EU-a. Iste su stranke tvrdile da odabrani uzorak nije bio statistički valjan.
(10)
S obzirom na argument da uzorak nije bio potreban budući da broj proizvođača nije bio velik, ponavlja se da je istupilo 14 proizvođača Unije koji su dio osam grupacija trgovačkih društava. S obzirom na objektivno velik broj proizvođača EU-a koji su surađivali, tj. 14, primijenjen je uzorak u skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaja koji bi mogao biti realno ispitan u raspoloživom vremenskom okviru. Odabrani uzorak sastojao se od pet pojedinačnih trgovačkih društava (sa šest proizvodnih pogona).
(11)
S obzirom na prvu tvrdnju o reprezentativnosti uzorka potrebno je navesti da institucije mogu uključiti pojedinačna trgovačka društva koje su dio grupacije trgovačkih društava u uzorak u onom obujmu u kojem su ona reprezentativna i imaju odvojene financijske račune. Da se ispitalo svih 14 proizvođača EU-a koji pripadaju u osam grupa trgovačkih društava, ispitni postupak ne bi bio završio na vrijeme. Međutim činjenica da su dvije grupacije trgovačkih društava bile uključene u uzorak u skladu je s metodologijom uzorkovanja koja je primijenjena u ovom slučaju, tj. najveći reprezentativni obujam prodaje kupcima EU-a.
(12)
Što se tiče Indorame, ova je grupacija imala dva različita proizvodna pogona tijekom RIP-a - jedan u Nizozemskoj i drugi u UK-u. Uključivanje ove grupacije u uzorak u skladu je s primijenjenom metodologijom uzorkovanja budući da ti pogoni čine jedan subjekt kako s pravnog tako i s financijskog aspekta. Što se tiče Equipolymersa koji je imao dva zasebna subjekta za proizvodnju PET-a tijekom RIP-a (jedan u Italiji i drugi u Njemačkoj), trgovačko je društvo izvijestilo o konsolidiranim iznosima za obje lokacije. Kako su provjere tih konsolidiranih iznosa bile moguće tijekom jedne posjete sjedištu trgovačkog društva, odlučeno je prihvatiti ovaj konsolidirani izvještaj i tretirati Equipolymers PET proizvodna trgovačka društva kao jedan subjekt za potrebe ovog postupka. Što se tiče zahtjeva da Artenius i M&G Polimeri budu uključene u uzorak jer su bili tržišni lideri, napominje se da niti jedan od njihovih pojedinačnih subjekata nije pripadao trgovačkim društvima s najvećim obujmom prodaja kupcima EU-a.
(13)
Što se tiče tvrdnje da uzorak nije bio reprezentativan jer nije uključivao jednog proizvođača koji uglavnom proizvodi za unutarnju potrošnju, potrebno je napomenuti da se sposobnost opskrbe može ispitati u okviru analize interesa Unije ako je takav zahtjev podnesen i s tim ciljem vlastita potrošnja može biti odbijena od obujma proizvodnje. Stoga nije potrebno takvog proizvođača uključiti u uzorak za ispitivanje određenih čimbenika štete. Isto tako svaki dupli interes koji je rezultat pozicije trgovačkog društva kao proizvođača EU-a i prerađivača u isto vrijeme može se ocijeniti u analizi interesa Unije. Položaj trgovačkog društva kao proizvođača EU-a i prerađivača nije povezan s proizvodnjom industrije Unije gdje su prodaje nepovezanim kupcima u EU-u uzete kao mjerilo. Ovaj argument je stoga odbijen.
(14)
Što se tiče zahtjeva u vezi opće reprezentativnosti uzorka ponavlja se da smanjenje uzorka na četiri trgovačka društva snizilo reprezentativnost s 65 % na 47 % prodaja svih proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku. Na ova četiri trgovačka društva otpada 52 % proizvodnje Unije. To se smatra reprezentativnim uzorkom proizvođača EU-a u smislu prodaja neovisnim kupcima u EU-u.
(15)
Što se tiče tvrdnje da odabrani uzorak nije bio statistički valjan napominje se da članak 17. stavak 1. Osnovne uredbe jasno dopušta da se uzorak temelji na najvećem reprezentativnom obujmu prodaja koje se mogu razumno ispitati u raspoloživom vremena kao alternativa za „statistički valjani” uzorak.
(16)
U nedostatku drugih primjedaba, ovime se potvrđuju uvodne izjave 3. do 10. Privremene uredbe.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(17)
Podsjeća se da je u uvodnoj izjavi 12. Privremene uredbe dotični proizvod definiran kao polietilen tereftalat s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz dotičnih zemalja.
(18)
Nadalje, u uvodnoj izjavi 14. Privremene uredbe navedeno je da je ispitni postupak pokazao da je PET koji je industrija Unije proizvodila i prodavala u Uniji i PET proizveden i prodavan na domaćem tržištu dotičnih zemalja i izvezen u Uniju istovjetni proizvodi.
(19)
Kako se proizvod iz ispitnog postupka smatrao homogenim proizvodom, nije se dalje dijelio na različite vrste proizvoda radi izračuna dampinga i marže štete.
(20)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je PET potrebno podijeliti u različite vrste proizvoda prema njihovim različitim viskoznim brojevima budući da je viskozni broj ključan za određivanje različitih primjena proizvedenih vrsta PET-a. Smatralo se da zahtjev treba prihvatiti i metodologija izračuna dampinga i marže štete je sukladno tome prilagođena.
C. DAMPING
(21)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 20. metodologija izračuna dampinške marže prilagođena je i sada se dampinška marža za svaku dotičnu zemlju računa za svaku vrstu proizvoda zasebno.
1. Iran
1.1. Uobičajena vrijednost
(22)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 16. do 18. Privremene uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(23)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 19. Privremene uredbe.
1.3. Usporedba
(24)
U uvodnoj izjavi 23. Privremene uredbe navedeno je da iranski izvoznik nije mogao odrediti navodni utjecaj sankcija protiv Irana tako da bi ih mogao potkrijepiti dokazima. U njegovim komentarima na privremenu Uredbu, trgovačko društvo tvrdilo je da bi ispitna nadležna tijela trebala osigurati pravednu usporedbu, a ne izvoznik. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (k) Osnovne uredbe, prilagodba se može provesti za razlike u drugim čimbenicima, ako se dokaže da oni utječu na usporedivost cijene, a posebno da potrošači stalno plaćaju različite cijene na domaćem tržištu radi razlika u tim čimbenicima. Budući da proizvođač izvoznik treba dokazati postojanje bilo kojeg drugog čimbenika, ovaj je zahtjev odbijen, a potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama od 20. do 23. Privremene uredbe.
1.4. Dampinška marža
(25)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 24. do 25. Privremene uredbe.
(26)
Konačna dampinška marža za Iran, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno, je 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Uobičajena vrijednost
(27)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 27. do 29. Privremene uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(28)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 30. Privremene uredbe.
2.3. Usporedba
(29)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 31. do 32. Privremene uredbe.
2.4. Dampinška marža
(30)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 33. Privremene uredbe.
(31)
Konačna dampinška marža za jedinog pakistanskog proizvođača izvoznika, Novatex Limited, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 0,6 %, tj. ispod de minimis u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(32)
Kako u Pakistanu nema drugih proizvođača dotičnog proizvoda nije potrebno uvoditi konačne mjere.
3. Ujedinjeni Arapski Emirati
3.1. Uobičajena vrijednost
(33)
Slijedom izmijenjene metodologije koja je objašnjena u uvodnim izjavama 20. i 21., rezultati testa uobičajenog toka trgovine opisani u uvodnim izjavama 37. i 38. Privremene uredbe izmijenili su se u odnosu na neke vrste proizvoda. Prema tome, ako obujam profitabilnih prodaja jedne vrste proizvoda predstavlja 80 % ili manje od ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda ili ako je ponderirana prosječna cijena te vrste proizvoda ispod cijene proizvodnje, uobičajena se vrijednost temelji na stvarnoj domaćoj cijeni izračunanoj kao ponderirane prosječne profitabilne prodaje samo te vrste proizvoda.
(34)
Ako nema profitabilnih prodaja neke vrste proizvoda smatra se da je ta vrsta proizvoda prodana u nedovoljnim količinama da bi domaća cijena predstavljala odgovarajuću osnovu za uspostavu uobičajene vrijednosti.
(35)
Kadgod se za uspostavu uobičajene vrijednosti ne mogu koristiti domaće cijene određene vrste proizvoda koju prodaju proizvođači izvoznici uobičajena vrijednost se izračunava u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(36)
Kod izračuna uobičajene cijene prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, iznosi za prodaju, opće i administrativne troškove i za dobit temeljene su, u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, na stvarnim podacima koji se odnose na proizvodnju i prodaje u uobičajenom toku trgovine istovjetnog proizvoda proizvođača izvoznika iz ispitnog postupka.
3.2. Izvozna cijena
(37)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 39. Privremene uredbe.
3.3. Usporedba
(38)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnim izjavama 40. do 41. Privremene uredbe.
3.4. Dampinška marža
(39)
U nedostatku drugih primjedaba osim onih već spomenutih u gornjim uvodnim izjavama 20. i 21. potvrđuje se metodologija objašnjena u uvodnoj izjavi 42. Privremene uredbe.
(40)
Konačna dampinška marža za jedinog proizvođača izvoznika iz UAE, JBF RAK LLC, izražena kao postotak cijene Cif na granici Unije, neocarinjeno iznosi 0,6 %, tj. ispod de minimis u smislu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe.
(41)
Kako u UAE nema drugih proizvođača dotičnog proizvoda nije potrebno uvoditi konačne mjere.
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije, industrija Unije i potrošnja Unije
(42)
U vezi proizvodnje Unije, industrije Unije i proizvodnje Unije nisu primljene primjedbe. Prema tome, nalazi iz uvodnih izjava 45. do 50. Privremene uredbe potvrđuju se.
2. Uvozi iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnih uvoza
(43)
Ponavlja se da se smatralo, u uvodnoj izjavi 52. Privremene uredbe, budući da je dampinška marža za Pakistan de minimis, da se učinak tih uvoza ne može ocijeniti zajedno s onima iz Irana i UAE za koje je privremeno utvrđeno da su dampinški uvozi.
(44)
S obzirom da je daljnji ispitni postupak pokazao da je i dampinška marža za UAE de minimis, smatra se da se učinak tih uvoza ne može zajedno ocijeniti s dampinškim uvozima iz Irana. Prema tome uvozi nisu ocijenjeni kumulativno.
2.2. Obujam dotičnih uvoza
(45)
Obujam dampinških uvoza dotičnog proizvoda u EU započeo je na relativno niskoj razini u 2006., a koja se postepeno podizala do RIP-a do 55 500 tona u RIP-u. Konkretno, uvozi iz Irana su se više nego udvostručili između 2006. i 2007. prije nego što su dalje porasli za više od 100 postotnih bodova u 2008. u usporedbi s 2007. i za daljnjih gotovo 130 postotnih bodova između 2008. i RIP-a.
Tablica 1.
2006.
2007.
2008.
RIP
Obujam dampinškog uvoza iz Irana (tone)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indeks (2006 = 100)
100
227
341
472
Tržišni udio dampinškog uvoza iz Irana
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Izvor: Eurostat
2.3. Tržišni udio dotičnih uvoza
(46)
Tržišni udio dampinških uvoza iz Irana stajao je na 0,4 % tijekom 2006. te je stalno rastao po 1,5 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, porastao je za 0,5 postotna boda između 2006. i 2007. te dalje za 0,5 postotna boda između 2007. i 2008. i za 0,5 postotna boda između 2008. i RIP-a. U RIP-u tržišni udio dampinških uvoza iz Irana iznosio je 1,9 %.
2.4. Cijene
i. Razvoj cijene
(47)
Prosječna uvozna cijena snizila se za 11 % u razmatranom razdoblju s naglim padom između 2008. i RIP-a. Konkretno, prosječna je cijena ostala stabilna u 2007. i povećala se za 2 postotna boda u 2008. prije nego što je pala za daljnjih 9 postotnih bodova u RIP-u.
Tablica 2.
2006.
2007.
2008.
RIP
Cijena uvoza iz Irana (EUR/tona)
1 033
1 034
1 008
920
Indeks
100
100
98
89
Izvor: Eurostat
ii. Sniženje cijene
(48)
Nakon privremene objave iranski je izvoznik komentirao da je njegova marža štete iskazana u višim iznosima budući da je ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena iskazana u manjim iznosima od stvarnih, netočno izračunani iznos razine trgovinske prilagodbe; međutim predloženo je alternativno brojčano iskazivanje razine prilagodbe trgovine. Stvarno, kao osnova za razinu trgovine za privremeni izračun korišten je fiksni iznos po toni, a to je provizija koji je naplaćivao zastupnik za uvoz koji je surađivao u ispitnom postupku i koja predstavlja oko 1 % prosječne CIF cijene. Druge informacije o takvoj prilagodbi nisu raspoložive pa se stoga ovaj zahtjev odbija. Ista je stranka tvrdila i da se čini da je podcijenjena i stopa od 2 % koja se uzima za troškove nakon uvoza. U tom se pogledu ponavlja da niti jedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku i da nije bilo moguće provjeriti stvarne troškove nakon uvoza. U nedostatku drugih informaciju primijenjena je stopa koja je korištena u prethodnim postupcima.
(49)
S obzirom na gore navedeno konačno se potvrđuje da su dampinški proizvodi podrijetlom iz Irana koji se prodaju u Uniji smanjili cijene industrije Unije za 3,2 %.
3. Stanje industrije Zajednice
(50)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da nije postojala šteta budući da se radi krivo navedenog uzorka nisu mogli ekstrapolirati rezultati ukupne industrije Unije. Na primjer, tvrdili su kako je jedno trgovačko društvo (koje nije bilo u uzorku) navelo da koristi više od 100 % svojih kapaciteta što bi bilo jasan znak da nema štete. Napominje se da je dostavljena informacija izvadak podneska tog trgovačkog društva za tijela burze i da nije provjerena. Ta se informacija ne slaže s informacijom o predmetu. Nadalje i u svakom slučaju iskorištenost kapaciteta samo jednog proizvođača EU-a ne može izmijeniti nalaze o šteti o gotovo svim drugim pokazateljima štete za proizvođače EU-a iz uzorka i druge proizvođače EU-a.
(51)
U nedostatku drugih tvrdnji ili primjedaba, ovime se potvrđuju uvodne izjave 63. do 82. Privremene uredbe.
4. Zaključak o šteti
(52)
U nedostatku specifičnih primjedaba, ovime se potvrđuju nalazi o šteti iz uvodnih izjava 83. do 85. Privremene uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinci dampinškog uvoza
(53)
Rast obujma dampinškog uvoza iz Irana gotovo za pet puta od 2006. i RIP-a i njegovog odgovarajućeg udjela na tržištu Unije, tj. za 1,5 postotnih bodova kao i pronađenog sniženja (3,2 % tijekom RIP-a) općenito se preklopio s pogoršanjem gospodarske situacije industrije Unije. Stoga se može zaključiti da su dampinšku uvozi iz Irana utjecali na štetu utvrđenu za industriju Unije.
(54)
Važno je naglasiti da su u paralelnom antisubvencijskom postupku otkriveni kumulirani subvencionirani uvozi iz Pakistana, UAE i Irana koji nanose materijalnu štetu industriji Unije.
(55)
S druge strane i s obzirom na znatan obujam i niske cijene uvoza iz Koreje i Pakistana potvrđuje se, kako je navedeno u uvodnim izjavama 94. i 96. Privremene uredbe, da su ti uvozi pridonijeli u određenoj mjeri šteti koja je nanesena industriji Unije.
(56)
Pored toga, u tom postupku, znatni uvozi iz UAE (oko 150 000 t) također su snizili cijene industrije Unije.
(57)
Istodobno, tržišni udio iranskih uvoza bio je ispod 1 % u 2006. i u 2007. i u RIP-u bio je tek blizu 2 %, što iznosi 55 000 t.
(58)
Potrebno je i napomenuti da je sniženje koje je utvrdio iranski proizvođač bilo niže nego u slučaju uvoza koji nisu bili dampinški iz UAE-a.
2. Zaključak o uzročnosti
(59)
Zaključno, iako je gornja analiza pokazala da su dampinški uvozi podrijetlom iz Irana negativno utjecali na situaciju u industriji Unije, taj utjecaj uzet zasebno nije bio tog stupnja da bi se mogao smatrati materijalnim kako to zahtijeva članak 3. stavak 6. Osnovne uredbe.
F. OBUSTAVA POSTUPKA
(60)
Ispitni je postupak pokazao da uvozi dotičnog proizvoda iz Pakistana i iz UAE-a nisu prodavani po dampinškim cijenama. Stoga se postupak s obzirom na Pakistan i UAE obustavlja bez uvođenja mjera.
(61)
Ispitni je postupak pokazao da se dotični proizvod uvozio iz Irana po dampinškim cijenama i da je u određenoj mjeri pridonio šteti koja je nanesena industriji Unije.
(62)
Međutim, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 59., utvrđeno je da negativan utjecaj iranskog uvoza na situaciju industrije Unije nije postojao u mjeri u kojoj bi ga se moglo klasificirati kao materijalni.
(63)
U smislu gore navedenoga i uzimajući u obzir nedostatak materijalne štete koja je nanesena dampinškim uvozima podrijetlom iz Irana, zaključuje se da postupak završava bez uvođenja mjera i za Iran.
(64)
Iznosi osigurani putem privremene antidampinške pristojbe uvedene prema Uredbi (EU) br. 472/2010 trebaju biti oslobođeni,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Antidampinški postupak za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ovime se obustavlja.
Članak 2.
Ovime se Uredba (EEZ) br. 472/2010 stavlja izvan snage. Iznosi osigurani putem privremene antidampinške pristojbe prema Uredbi (EU) br. 472/2010 za uvoze polietilen tereftalata s viskoznim brojem 78 ml/g ili većim, prema ISO normi 1628-5, trenutačno razvrstan u oznaku KN 3907 60 20 podrijetlom iz Irana, Pakistana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ovime se otpuštaju.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2010.