32011R0258
L 070/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
16.03.2011.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 258/2011
od 16. ožujka 2011.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije („Unija”),
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska je komisija („Komisija”) 19. lipnja 2010. najavila putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju keramičkih pločica podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „dotična zemlja”).
(2)
Antidampinški postupak pokrenut je nakon pritužbe Europskog saveza proizvođača keramičkih pločica (CET) („podnositelji pritužbe”) u ime 69 proizvođača koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje Unije keramičkih pločica. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo pokretanje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u Kini, predstavnike Kine, poznate uvoznike i korisnike. Komisija je također obavijestila proizvođače u Sjedinjenim Državama („SAD”), Nigeriji, Brazilu, Turskoj, Indoneziji i Tajlandu jer su navedene zemlje predviđene kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika u NRK-u, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka radi utvrđivanja dampinga i štete u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi poznati proizvođači izvoznici u NRK-u, uvoznici i proizvođači iz Unije zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanim s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. travnja 2009. do 1. ožujka 2010. Također se savjetovalo s kineskim tijelima.
2.1. Kineski proizvođači izvoznici u uzorku
(5)
Pristiglo je stotinu i pet valjanih odgovora na odabir uzoraka od proizvođača izvoznika u Kini koji pokrivaju 47 % uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u uvodnoj izjavi 24. Stoga se razina suradnje smatra niskom.
(6)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija odabrala je uzorak proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastojao se od tri skupine od 10 pojedinačnih proizvođača koji su činili 14,4 % ukupnog obujma izvoza iz Kine u Uniju i 31,3 % ukupnog volumena izvoznika koji surađuju tijekom RIP-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe o odabiru uzorka savjetovalo se s dotičnim strankama i kineskim tijelima. Zaprimljeni su brojni komentari u vezi predloženog uzorka. Komentari koji su se smatrali primjerenima uzeti su u obzir prilikom odabira konačnog uzorka.
2.2. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(7)
Europski savez proizvođača keramičkih pločica (CET) potvrdio je u pismu poslanom Komisiji da su sve stranke koje su izjavile prigovor suglasne da se razmotri njihovo uključivanje u uzorak. Uključujući ostala trgovačka društva koja su se javila, Komisija je tako dobila podatke od 73 proizvođača iz Unije.
(8)
Prilikom odabira uzoraka u obzir je uzeta velika rascjepkanost sektora keramičkih pločica. Kako bi se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne dominiraju u analizi štete, nego da je stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, ispravno navedeno, smatralo se da svi segmenti, odnosno mala, srednja i velika trgovačka društva, trebaju biti zastupljeni u uzorku.
(9)
Tri segmenta razlikuju se na temelju obujma godišnje proizvodnje:
-
Segment 1: velika trgovačka društva - proizvodnja iznad 10 milijuna m2,
-
Segment 2: srednja trgovačka društva - proizvodnja između 5 i 10 milijuna m2,
-
Segment 3: mala trgovačka društva - proizvodnja ispod 5 milijuna m2.
(10)
U analizi mikroekonomskih pokazatelja rezultati trgovačkih društava u posebnom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem specifičnih pondera za svaki segment u cjelokupnom sektoru keramičkih pločica). Prema podacima koji su prikupljeni tijekom ispitnog postupka, proizvođači u segmentu 1. i 2. svaki čine približno jednu četvrtinu ukupne proizvodnje Unije, dok proizvođači iz segmenta 3. čine približno polovicu ukupne proizvodnje Unije. Više od 350 trgovačkih društava pripada segmentu malih trgovačkih društava. Više od 40 trgovačkih društava pripada segmentu srednjih trgovačkih društava, dok više od 20 njih pripada segmentu velikih trgovačkih društava.
(11)
Deset trgovačkih društava odabrano je za uzorak. Ista su najveća u svakom od tri segmenta uzimajući u obzir prodaju, proizvodnju i zemljopisni položaj. Jedno trgovačko društvo pripada segmentu velikih trgovačkih društava, četiri segmentu srednjih i pet segmentu malih trgovačkih društava. Odabrana trgovačka društva nalaze se u šest država članica (Italiji, Španjolskoj, Poljskoj, Portugalu, Njemačkoj i Francuskoj) te zajedno čine više od 90 % ukupne proizvodnje Unije. Navedeni je uzorak predstavljao 24 % ukupne proizvodnje proizvođača koji surađuju te 7 % ukupne proizvodnje Unije.
(12)
Tijekom ispitnog postupka jedno je trgovačko društvo u uzorku iz Poljske odlučilo prekinuti suradnju u ispitnom postupku. Komisija nije mogla pridobiti na suradnju ni jednog drugog proizvođača sa sjedištem u Poljskoj.
(13)
Ne dovodeći u pitanje povlačenje poljskog proizvođača, reprezentativnost je uzorka ostala velika prema svim kriterijima navedenima u uvodnim izjavama 8. i 10. Stoga je odlučeno da se postupak može nastaviti s uzorkom od devet proizvođača iz pet država članica.
(14)
Podnositelji pritužbe zatražili su da njihovi nazivi ostanu skriveni. Komisija je prihvatila taj zahtjev.
2.3. Odabir uzoraka za uvoznike
(15)
Komisija je primila 24 odgovora od uvoznika. Tri velika uvoznika isključena su iz odabira uzoraka: dva povezana s kineskim izvoznicima i jedan povezan s proizvođačem iz Unije (uvoz je zanemariv u usporedbi s ukupnom prodajom navedenog proizvođača).
(16)
Nepovezani uvoznici koji surađuju činili su približno 6 % ukupnog uvoza iz Kine.
(17)
Sedam trgovačkih društava, koja čine 95 % uvoza nepovezanih trgovačkih društava koja surađuju, odabrano je za uzorak. Jedno je od navedenih trgovačkih društava također i korisnik dotičnog proizvoda. Uzorak je bio reprezentativan i u smislu zemljopisne rasprostranjenosti. Uzorak stoga uključuje države članice koje čine više od 49 % uvoza u Unije, što je potvrdilo njihovu reprezentativnost.
2.4. Odgovori na upitnik i provjere
(18)
Kako bi se omogućilo proizvođačima izvoznicima u uzorku u Kini podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnoga gospodarstva („MET”) ili individualni tretman („IT”), ako to žele, Komisija je poslala obrasce zahtjeva proizvođačima izvoznicima u uzorku. Jedna skupina proizvođača izvoznika zatražila je primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, ili IT ako bi ispitni postupak ustanovio da ne zadovoljavaju uvjete za MET. Ostale skupine proizvođača izvoznika zatražile su samo IT.
(19)
Zaprimljeni su zahtjevi za individualno ispitivanje osam trgovačkih društava koja nisu u uzorku ili grupacija povezanih trgovačkih društava. Ispitivanje navedenih zahtjeva u privremenoj fazi bilo bi preteško. Odluka o tome hoće li se odobriti individualno ispitivanje bilo kojem od navedenih trgovačkih društava donijet će se u konačnoj fazi.
(20)
Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima u uzorku kao i proizvođačima izvoznicima koji nisu u uzorku koji su izrazili namjeru da zatraže individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe, proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima koji surađuju i svim poznatim korisnicima u Uniji.
(21)
Odgovore na upitnik dostavili su tri grupacije proizvođača izvoznika u uzorku, osam proizvođača izvoznika koji nisu u uzorku ili grupacija proizvođača izvoznika, devet proizvođača iz Unije u uzorku i pet uvoznika koji nisu povezani s proizvođačem izvoznikom. Podneske su također dostavili Europsko udruženje proizvođača (Cerame-Unie), nacionalna udruženja proizvođača, uvoznici, udruženja uvoznika i korisnika.
(22)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala potrebnima za potrebe analize MET-a/IT-a te za privremeno utvrđivanje dampinga, nanesene štete i interesa Unije i izvršila provjere u poslovnim prostorijama devet proizvođača iz Unije u uzorku i sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači izvoznici u Kini
-
Becarry Group, koju čine:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, koju čine:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, koju čine:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., povezani talijanski uvoznik
(b)
Trgovci u Kini
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
(c)
Trgovci u Hong Kongu
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
(d)
Nepovezani uvoznici
-
Enmon GmbH, Njemačka
(e)
Nacionalna udruženja proizvođača
-
Confindustria Ceramica (Italija)
-
Španjolsko udruženje proizvođača keramičkih pločica (ASCER)
-
APICER (Portugal).
(23)
U pogledu potrebe za utvrđivanjem uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u Kini kojima nije odobrena primjena MET-a, izvršena je provjera kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost na temelju podataka iz SAD-a kao analogne zemlje u poslovnim prostorijama dva proizvođača. Navedeni su proizvođači zatražili skrivanje identiteta.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(24)
Ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio razdoblje od 1. travnja 2009. do 31. ožujka 2010. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2007. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(25)
Dotični su proizvod glazirane i neglazirane keramičke pločice za popločavanje i oblaganje, neglazirane keramičke pločice za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne („keramičke pločice” ili „dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99.
(26)
Keramičke se pločice najčešće koriste u građevinskoj industriji za oblaganje zidova i podova.
2. Istovjetni proizvod
(27)
Jedna je stranka tvrdila da proizvod koji se uvozi iz Kine i proizvod koji se proizvodi industrija Unije nisu usporedivi.
(28)
Podsjeća se da je Komisija temeljila usporedbe cijena na vrstama proizvoda koje se razlikuju na temelju kontrolnih brojeva proizvoda („PCN”) na osnovi osam obilježja.
(29)
Dotična je stranka iznijela svoje argumente tijekom rasprave pred službenikom za raspravu. Prema argumentima, neusporedivost je posljedica različite tehnologije, materijala, poliranja i dizajna koji se koriste za proizvodnju pločica u Uniji i Kini. Tehnološki napredne linije proizvode kvalitetne pločice sa sitotiskom u nekoliko boja. Trgovačko je društvo objasnilo da postoje različite tehnologije tiska za sitotisak, roto-tisak i tintni tisak.
(30)
Bez obzira na zahtjeve za detaljne objašnjenje svih navedenih aspekata usporedivosti proizvoda, stranka nije potkrijepila svoje zahtjeve. Također tvrdnja o poboljšanju usporedivosti nije potkrijepljena nikakvim dokazima. Nadalje, stranka je sama priznala da bi vrste proizvoda koje bi bile obuhvaćene dodavanjem četiri predložena kriterija činile samo 0,5 % tržišta keramičkih pločica. Kako se navodi u izvješću službenika za rasprave, koje sažima položaj dotičnog trgovačkog društva, preostalih je 99,5 % proizvoda koji su obuhvaćeni istim PCN-ovima slično.
(31)
Kako je gore navedeno, stranka nije potkrijepila potrebu za uvođenjem dodatnih kriterija niti njihov mogući učinak na cijene. Stoga se, u pogledu zanemarivog tržišnog udjela dotičnih vrsta proizvoda i izričitog priznanja stranke da je 99,5 % keramičkih pločica usporedivo prema dotičnim PCN-ovima, morao privremeno odbaciti zahtjev za dodavanjem dodatnih kriterija strukturi PCN-a.
(32)
Zaključuje se da je utvrđeno da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem kineskom tržištu, kao i na domaćem tržištu SAD-a koji je privremeno služio kao analogna zemlja, te proizvod koji u Uniji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije imaju ista osnovna fizička i tehnička obilježja, kao i istu osnovne namjene. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)
(33)
Na temelju članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz Kine, uobičajena vrijednost određuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. navedenog članka za one proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
(1)
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
(2)
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
(3)
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva;
(4)
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost; te
(5)
konverzije deviza obavljaju se po tržišnim stopama.
(34)
Dvije skupine proizvođača izvoznika u Kini podnijele su zahtjev za primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe.
(35)
Utvrđeno je da stranke (dva proizvođača; jedan kineski i jedan hongkonški trgovac) koje navodno čine jednu od navedenih grupacija nisu u stvari povezane. U navedenim okolnostima zahtjevi za primjenu MET-a dva kineska proizvođača (Becarry Group i Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) tretirana su zasebno.
(36)
Što se tiče druge grupacije trgovačkih društava, odnosno grupacije Wonderful Group, koja se sastoji od dvije grupacije proizvođačâ međusobno povezanih vlasništvom istog holding društva, samo je jedna povezana grupacija zatražila primjenu MET-a, dok je druga zatražila samo individualni tretman (IT). Međutim, budući da kriterije za primjenu MET-a trebaju zatražiti i ispuniti sva trgovačka društva unutar iste grupacije, ovaj je zahtjev za primjenu MET-a bio nepotpun te se, stoga, nije razmatrao. Stoga se grupaciji nije mogla odobriti primjena MET-a.
(37)
Što se tiče grupacije Becarry Group, ispitnim je postupkom u vezi kriterija 1. utvrđeno da je proizvođač u dozvoli za poslovanje imao ograničenje izvozne prodaje koje se primjenjivalo u praksi. Stoga se smatralo da se odluke o prodaji nisu slobodno donosile, nego su bile pod utjecajem značajnog uplitanja države. Nadalje, za nekoliko se trgovačkih društava unutar grupacije nije moglo utvrditi je li početni kapital uplaćen i tko ga je uplatio. U vezi kriterija 2., računovodstvo je pokazalo nekoliko ozbiljnih nedostataka koji nisu bili navedeni u revizorskom izvješću. Na kraju, u vezi kriterija 3. također je utvrđeno da postoji nekoliko poremećaja koji su preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva jer glavna sredstva nisu ispravno evidentirana ili amortizirana u financijskim izvještajima te nije bilo dokaza o tome da je trgovačko društvo platilo pravo korištenja zemljišta.
(38)
Što se tiče društva Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, s obzirom na kriterij 1. ispitnim je postupkom utvrđeno da trgovačko društvo nije moglo dokazati je li prilikom osnivanja početni kapital uplaćen i tko ga je uplatio. Stoga se nije moglo isključiti da je država osigurala neka sredstva. Što se tiče kriterija 2., računovodstveni podaci pokazali su značajne nedostatke koji nisu bili navedeni u revizorskom izvješću te se stoga smatra da financijski izvještaji nisu revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Konačno, u vezi kriterija 3. također je postojalo nekoliko poremećaja koji su preneseni iz sustava netržišnoga gospodarstva jer nije bilo dokaza o uplati koji bi dokazali da je trgovačko društvo platilo za korištenje prava zemljišta ili dokaz o uplati za određena sredstva.
(39)
Komisija je obavijestila dotične proizvođače izvoznike, kineska tijela i podnositelje pritužbe o rezultatima nalaza o MET-u te ih je pozvala da dostave komentare.
(40)
Nakon objave nalaza o MET-u, komentare su dostavila dvojica proizvođača izvoznika koja surađuju kojima nije odobrena primjena MET-a. Međutim, navedeni komentari nisu bili takvi da bi promijenili nalaze u ovom pogledu jer su pokušali osporiti dio nalaza te nisu dostavili nikakve dodatne dokaze koji bi poduprli komentare.
2. Individualni tretman („IT”)
(41)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(42)
Proizvođači izvoznici u uzorku koji su zatražili primjenu MET-a - Becarry Group i Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd - također su podnijeli zahtjev za IT u slučaju da im primjena MET-a ne bude odobrena. The Wonderful Group i the Xinruncheng Group također su podnijeli zahtjev za IT.
(43)
Što se tiče grupacije Becarry Group, utvrđeno je da prodaja nije slobodno utvrđena zbog ograničenja izvozne prodaje navedenog u uvodnoj izjavi 37. te je njezin zahtjev za IT odbačen.
(44)
Za ostale je proizvođače izvoznike utvrđeno da ispunjavaju uvjete članka 9. stavka 5. Osnovne uredbe te im se zato mogao odobriti IT. Stoga je, na temelju raspoloživih podataka, privremeno utvrđeno da su sljedeći kineski proizvođači izvoznici koji su obuhvaćeni uzorkom ispunili sve zahtjeve za IT kako je navedeno u članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group.
3. Uobičajena vrijednost
(a) Izbor analogne zemlje
(45)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a utvrđuje se na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(46)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti SAD kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu te pozvala zainteresirane stranke da iznesu svoje komentare.
(47)
Zaprimljeni su brojni komentari, a nekoliko je zemalja predloženo za drugu mogućnost, točnije Brazil, Turska, Nigerija, Tajland i na kraju Indonezija.
(48)
Komisija je zato odlučila zatražiti od svih poznatih proizvođača u navedenim zemljama, uključujući SAD, da surađuju. Međutim, samo su dvojica proizvođača dotičnog proizvoda u SAD-u odgovorila na upitnike. Tajlandski je proizvođač također dostavio nepotpuni odgovor na upitnik, a njegov opseg proizvoda ionako nije bio u potpunosti usporediv s kineskim proizvođačima koji surađuju.
(49)
Ispitni je postupak pokazao da je SAD konkurentno tržište za dotični proizvod. Nekoliko je proizvođača bilo aktivno na američkom domaćem tržištu te je obujam uvoza bio visok. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno da keramičke pločice podrijetlom iz Kine i SAD-a imaju u osnovi ista fizička obilježja i namjene te da su proizvodni postupci slični.
(50)
Budući da je američko tržište pretežno obilježeno uvozom, tvrdilo se da keramičke pločice koje se proizvode u SAD-u i one koje se proizvode u Kini pokrivaju različite segmente tržišta. Stoga vrste proizvoda koje se proizvode na domaćem tržištu koje bi se koristile kao osnova za utvrđivanje uobičajene vrijednosti ne bi bile usporedive s vrstama proizvoda koje Kina izvozi u Uniju. Međutim, ispitni je postupak pokazao da američka proizvodnja obuhvaća širok raspon vrsta proizvoda koje su usporedive s vrstama koje se proizvode u Kini i izvoze iz nje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49.
(51)
Također se tvrdilo da je SAD relativno nevažan čimbenik na svjetskom tržištu keramičkih pločica. Međutim, približno 600 milijuna m2 proizvedeno je na domaćem tržištu 2009., što se smatra značajnim. Za usporedbu, Kina, najveći svjetski proizvođač, proizvela je 2 000 milijuna m2 u istom razdoblju.
(52)
Jedna je stranka tvrdila da SAD ima stroge norme kvalitete te da je učinkovito stvorio netarifne prepreke za kineski uvoz. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je, kako je gore navedeno, obujam uvoza iz Kine u SAD bio velik te je činio veći dio američke domaće potrošnje. Stoga je odbačen argument da netarifne prepreke u SAD-u utječu na uvoz, a time i tržišno nadmetanje.
(53)
Podaci koje su u svojim odgovorima dostavila dvojica američkih proizvođača koji surađuju provjeravali su se na licu mjesta. Na kraju su razmatrani podaci samo jednog posjećenog proizvođača jer je utvrđeno da su isti pouzdani podaci na kojim se uobičajena vrijednost može temeljiti. Utvrđeno je da podaci drugog posjećenog proizvođača nisu pouzdani te ih se moralo odbaciti jer je ovaj proizvođač prijavio samo dio svoje domaće prodaje, a troškovi se nisu u potpunosti mogli uskladiti s financijskim izvještajima.
(54)
Stoga je privremeno zaključeno da je SAD primjerena i odgovarajuća analogna zemlja sukladno članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe.
(b) Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(55)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača u analognoj zemlji kako je navedeno u nastavku.
(56)
Utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda američkog proizvođača reprezentativna u smislu obujma u usporedbi s obujmom dotičnog proizvoda koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici.
(57)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđeno je da je prodaja na domaćem tržištu nepovezanim kupcima ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine za sve vrste istovjetnog proizvoda koje proizvodi američki proizvođač. Međutim, zbog razlika u kvaliteti između dotičnog proizvoda koji se proizvodi i prodaje u SAD-u i dotičnog proizvoda koji se izvozi iz Kine u Uniju, za određene se vrste proizvoda smatralo primjerenijim izračunati uobičajenu vrijednost kako bi se mogle uzeti u obzir navedene razlike i osigurati primjerenu usporedbu kako je opisano u uvodnoj izjavi 61.
(58)
Uobičajena vrijednost izračunana je dodavanjem troškova POA i dobiti američkog proizvođača njegovom trošku proizvodnje. Prema članku 2. stavku 6. Osnovne uredbe, troškovi POA i dobit utvrđeni su na temelju stvarnih podataka koji se odnose na proizvodnju i prodaju u uobičajenom tijeku trgovine istovjetnog proizvoda američkog proizvođača.
(c) Izvozne cijene za proizvođače izvoznike
(59)
Izvozne cijene kineskih izvoznika u uzorku temeljile su se na izvoznim cijenama koje su plaćene ili koje treba platiti za prvog nezavisnog kupca. Kada se prodaja vršila putem povezanog uvoznika u Uniji, cijene su izračunane prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu profitne marže, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik dotičnog proizvoda jer se stvarna dobit povezanog uvoznika nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika.
(d) Usporedba
(60)
Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama ili izračunanom uobičajenom vrijednošću (IUV), prema potrebi.
(61)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršena je prilagodba uobičajene vrijednosti za razlike u obilježjima - uglavnom zbog brendiranja proizvođača originalne opreme (OEM) te zbog razlika u kvaliteti određenih vrsta koje ne proizvodi proizvođač iz analogne zemlje - zbog nižeg troška neporculanskih pločica. Izvršene su daljnje su prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prekooceanskog prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni provjerenim dokazima.
4. Dampinške marže
(a) Za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT
(62)
Prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe dampinške marže za proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju i kojima je odobren IT utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda svih trgovačkih društava u Uniju, kako je ranije utvrđeno.
(63)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Privremena dampinška marža
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Za sve ostale proizvođače izvoznike koji surađuju
(64)
Dampinška marža za ostale proizvođače izvoznike koji surađuju u Kini, koji nisu u uzorku, izračunana je kao ponderirani prosjek dampinških marža proizvođača izvoznika u uzorku u skladu s člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(65)
Dampinška marža za proizvođača izvoznika u Kini uključenog u uzorak, ali kojem nije odobren IT (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), također je izračunana kako je opisano u uvodnoj izjavi 64.
(c) Svi ostali proizvođači izvoznici (koji ne surađuju)
(66)
Dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike koji ne surađuju u Kini utvrđena je korištenjem najviših dampinških marža utvrđenih za reprezentativnu vrstu proizvoda proizvođača izvoznika koji surađuje.
(67)
Na toj su osnovi privremene ponderirane prosječne dampinške marže uzorka i razina dampinga na području cijele zemlje kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Ponderirani prosjek uzorka za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku niti im je odobren IT (vidjeti Prilog I.)
32,3 %
Ostatak za proizvođače izvoznike koji ne surađuju
73,0 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(68)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8. industrija keramičkih pločica Unije vrlo je fragmentirana. Više od 500 proizvođača proizvodi keramičke pločice.
(69)
Kako je gore navedeno, industrija Unije podijeljena je u tri segmenta: mala, srednja i velika trgovačka društva. Mala trgovačka društva čine polovicu ukupne proizvodnje Unije.
(70)
Procjenjuje se da podaci nacionalnih i europskih udruženja obuhvaćaju oko 75 % proizvodnje Unije. Navedeni su podaci uspoređeni s podacima pojedinačnih proizvođača i nacionalnih udruženja te statističkim izvorima poput Prodcoma. Obujam i vrijednost preostale proizvodnje ekstrapolirani su na temelju istih izvora podataka. Na navedenoj osnovi utvrđeno je da je ukupna proizvodnja Unije u RIP-u iznosila 895 milijuna m2. Svi proizvođači iz Unije (koji čine ukupnu proizvodnju Unije) čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Potrošnja Unije
(71)
Potrošnja Unije utvrđena je dodavanjem uvoza prema podacima Eurostata prodaji proizvođača iz Unije na tržištu Unije. Podaci o ukupnoj prodaji dotičnog proizvoda u Uniji temeljili su se na provjerenim podacima koje su dostavila nacionalna i europska udruženja proizvođača. Ekstrapolacije su izvršene na temelju podataka udruženja i Prodcoma kako bi se dobila ukupna prodaja u Uniji.
(72)
Tijekom razmatranog razdoblja, odnosno između 2007. i RIP-a, potrošnja Unije smanjila se za 29 %, pri čemu se najveći pad od 13 % dogodio između 2007. i 2008. U RIP-u potrošnja se smanjila za 8 % u usporedbi s 2009.
Tablica 1.
Potrošnja
Obujam (u tisućama m2)
2007.
2008.
2009.
RIP
+ Ukupni uvoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Proizvodnja Unije prodana na tržištu Unije
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007. = 100)
100
86
78
70
= Potrošnja
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007. = 100)
100
87
77
71
Pad u usporedbi s prošlom godinom
-13 %
-11 %
-8 %
3. Uvoz iz Kine
3.1. Obujam, tržišni udio i cijene uvoza dotičnog proizvoda
(73)
Obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza iz Kine razvijali su se kao je navedeno u nastavku. Količina i kretanja cijena koji slijede temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 2.
Uvoz iz Kine
Obujam (u tisućama m2)
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007. = 100)
100
96
91
97
Osnova u usporedbi s prošlom godinom
-4 %
-5 %
+ 6 %
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007. = 100)
100
105
95
97
Osnova u usporedbi s prošlom godinom
+ 4 %
-10 %
+ 2 %
(74)
Obujam ukupnog uvoza iz Kine smanjio se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 66 milijuna m2 tijekom RIP-a. Smanjenje kao takvo u skladu je sa smanjenjem potrošnje, ali je znatno manje izraženo te se dogodilo između 2007. i 2009. Između 2009. i RIP-a obujam uvoza iz Kine smanjio se za 6 %. Također, kad se analizira iz perspektive cijelog razmatranog razdoblja, tržišni udio kineskog uvoza povećao se za 35 %, sa 4,8 % u 2007. na 6,5 % u RIP-u.
(75)
Cijene kineskog uvoza smanjile su se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja, sa 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2. Sniženje cijena
(76)
Za potrebe analize sniženja cijene usporedilo se ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, prema vrsti proizvoda s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz Kine za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za postojeće carine, troškove nakon uvoza i razinu trgovine.
(77)
Usporedba je pokazala da se tijekom RIP-a uvoz dotičnog proizvoda prodavao u Uniji po cijenama koje su snizile cijene industrije Unije. Izraženo kao postotak potonjih, razina sniženja cijene kretala se u rasponu od 44 % do 57 %. Izračuni su se temeljili na podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i proizvođači izvoznici u uzroku iz Kine.
4. Uvoz iz trećih zemalja, osim Kine
(78)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na Eurostatu.
Tablica 3.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2007.
2008.
2009.
RIP
Uvoz iz ostalih trećih zemalja (u tisućama m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007. = 100)
100
85
60
60
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007. = 100)
100
113
122
122
Uvoz iz Turske (u tisućama m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tržišni udio Turske
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Uvoz iz drugih zemalja, osim Kine i Turske
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007. = 100)
100
80
58
57
Prosječna cijena (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Time se tržišni udio navedenog uvoza smanjio za 14 %, sa 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Treba napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 22 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 19 % tijekom RIP-a).
5. Stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(81)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(82)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, visina dampinških marža) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, koji su se usporedili s podacima koje su dostavili proizvođači i s dostupnom službenom statistikom.
(83)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (prosječne jedinične cijene, zaposlenost, plaće, produktivnost, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(84)
Proizvodnja industrije Unije značajno se smanjila za 32 % tijekom razmatranog razdoblja. Ukupno smanjenje (tijekom razmatranog razdoblja) odražavalo je značajno smanjenje potrošnje (za 29 % tijekom razmatranog razdoblja, vidjeti uvodnu izjavu 72.). Međutim, isto je slijedilo drukčije kretanje. Potrošnja se smanjila između 2007. i 2009. za 32 % s najvećim padom od 23 % između 2008. i 2009. Potom se stabilizirala između 2009. i RIP-a.
Tablica 4.
Ukupna proizvodnja Unije
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Proizvodnja
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007. = 100)
100
89
68
68
(85)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 5 % između 2007. i 2008, odnosno 2 % između 2008. i RIP-a. Zbog toga je zabilježeno opće smanjenje iskorištenosti kapaciteta od 27 % između 2007. i RIP-a.
Tablica 5.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Proizvodni kapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007. = 100)
100
95
93
93
Iskorištenost kapaciteta
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(86)
U skladu s razvojem obujma proizvodnje, prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjila se po stopi usporedivoj sa stopom smanjenja potrošnje, odnosno za 30 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije slijedila je slično kretanje kao i potrošnja u smislu godišnjeg pada.
Tablica 6.
Obujam prodaje nepovezanim kupcima
2007.
2008.
2009.
RIP
Obujam (u tisućama m2)
Prodaja u Uniji
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007. = 100)
100
86
78
70
(87)
Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 1 postotni bod tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 7.
Tržišni udio EU-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Tržišni udio Unije
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(88)
Zaposlenost se smanjila za 11 % između 2007. i 2008. Tijekom razmatranog razdoblja ista se smanjila za 16 %.
Tablica 8.
Zaposlenost
2007.
2008.
2009.
RIP
Prosječno razdoblje
Ukupna zaposlenost
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007. = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivnost zaposlenika industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, bila je stabilna između 2007. i 2008. Međutim, od 2008. do RIP-a došlo je do pada produktivnosti od 19 % povezanog s padom proizvodnje.
Tablica 9.
Produktivnost
2007.
2008.
2009.
RIP
Produktivnost (m2 godišnje/zaposlenik)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Visina dampinške marže
(90)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
(91)
Analiza mikroekonomskih elemenata (zaliha, prodajnih cijena, novčanog toka, profitabilnosti, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala, ulaganja i plaća) izvršena je za pojedinačna trgovačka društva, odnosno na razini onih proizvođača iz Unije koji su bili uključeni u uzorak.
5.3.1. Opća napomena
(92)
Za neke mikroekonomske pokazatelja (prodajne cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost i povrat ulaganja, odnosno pokazatelje koji nisu izraženi u apsolutnim vrijednostima, odnosno vrijednostima izraženima u postocima) rezultati trgovačkih društava u uzorku u određenom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem posebnog pondera za svaki segment u cjelokupnom sektoru keramičkih pločica - 52 % za mala trgovačka društva, po 24 % za srednja i velika trgovačka društva). Tako se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne prevladavaju u analizi štete, nego da stanje malih trgovačkih društava, koja zajedno čine najveći udio proizvodnje Unije, bude odgovarajuće iskazano.
5.3.2. Zalihe
(93)
Iako se razina završnih zaliha industrije Unije smanjila u apsolutnom smislu za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, kada se izrazi kao postotak proizvodnje ista se značajno povećala (za 37 %).
Tablica 10.
2007.
2008.
2009.
RIP
Zalihe (u tisućama m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007. = 100)
100
105
82
86
Zalihe kao postotak proizvodnje
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007. = 100)
100
114
128
137
(94)
Povećanje zaliha značajan je čimbenik štete. Trgovačka društva u ovom sektoru obično imaju zalihe tromjesečne proizvodnje, ali ih je pritisak kineskog dampinškog uvoza primorao da povećaju zalihe na šestomjesečnu proizvodnju. Doista, uočeno je ravnomjerno i stalno godišnje povećanje zaliha sa 43 % u 2007. na 59 % u RIP-u.
(95)
Navedeno povećanje zaliha objašnjava se činjenicom da su se kineski proizvođači orijentirali na prodaju velikih serija homogenog proizvoda dok je industrija Unije nudila mnogo raznovrsnih proizvoda u smislu vrsta, boja i veličina. Kako bi mogla reagirati u vrlo kratkom roku na vrlo specifične narudžbe, industrija Unije morala je povećati zalihe.
5.3.3. Prodajne cijene
(96)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije povećale su se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 11.
Jedinična cijena na tržištu EU-a
2007.
2008.
2009.
RIP
Jedinične cijene prodaje Unije (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007. = 100)
100
104
108
110
(97)
Povećanje cijena uzrokovano je različitim čimbenicima. Prvo je trebalo nadoknaditi povećanje troškova proizvodnje koji su se tijekom istog razdoblja povećali za 14 % (vidjeti uvodnu izjavu 106.). Povećanje cijene dalje je uzrokovano povećanim zalihama (vidjeti uvodnu izjavu 95.) i promijenjenog izbora proizvoda koji je ponudila industrija Unije. Uvoz iz Kine orijentirao se na velike serije homogenog proizvoda. Stoga se industrija Unije morala orijentirati na male serije dotičnog proizvoda gdje je potražnja više fragmentirana manjim količinama i većim izborom u smislu vrsta, boja i veličina.
(98)
Međutim, unatoč povećanju jediničnih cijena, industrija Unije nije dosegla ciljnu dobit. Zapravo, segment malih trgovačkih društava ostvarivao je gubitak.
(99)
Razvoj cijena uvoza iz Kine naveden je u uvodnoj izjavi 75. Kao što je vidljivo, navedene cijene slijedile su drukčije kretanje od industrije Unije te su stalno bile niže. Tijekom RIP-a, cijene iz Kine iznosile su polovicu cijena industrije Unije.
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaće
(100)
Kao što je vidljivo iz gore navedenog, povećanje troška proizvodnje bilo je veće od povećanja prodajnih cijena. Povećanjem troškova od 14 % tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela je povećati svoje cijene za samo 9 %. Profitabilnost se potom smanjila s 3,9 % u 2007. na 0,4 % u RIP-u. Industrija je ostvarila najnižu dobit u 2009. kada nije mogla pokriti trošak gubitkom od 1,2 %. Od tri segmenta, najugroženiji je bio onaj malih trgovačkih društava koji bilježi gubitak od 2008.Velika i srednja trgovačka društva, unatoč značajnom padu profitabilnosti, uspjela su prodavati uz skromnu, iako ne i održivu dobit.
(101)
Dobit koju su ostvarila velika i srednja trgovačka društva ne može se navesti zbog povjerljivosti. U segmentu velikih trgovačkih društava izračun dobiti temelji ose na podacima jednog trgovačkog društva, dok bi navođenje rezultata srednjih trgovačkih društava omogućilo drugim trgovačkim društvima da izračunaju dobit ostalih segmenata zato što je poznata ukupna ponderirana dobit.
Tablica 12.
Profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja, ulaganja i plaće
2007.
2008.
2009.
RIP
Neto dobit prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prodaje)
3,9 %
0,6 %
-1,2 %
0,4 %
Novčani tok (u tisućama EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007. = 100)
100
64
48
46
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
8,3 %
4,0 %
-0,5 %
1,1 %
Neto ulaganja (u tisućama EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007. = 100)
100
100
70
72
Godišnji trošak rada po zaposleniku
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007. = 100)
100
102
96
96
(102)
Kretanje novčanog toka, što je sposobnost industrije da financira svoje aktivnosti vlastitim sredstvima, ostalo je pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, između 2007. i RIP-a novčani se tok smanjio za oko 54 %.
(103)
Povrat ulaganja (ROI) općenito je slijedio kretanje profitabilnosti kroz cijelo razmatrano razdoblje.
(104)
Između 2007. i RRIP-a, godišnji tok ulaganja u dotični proizvod od strane industrije Unije smanjio se za 28 %.
(105)
Između 2007. i RIP-a, prosječna plaća po zaposleniku pala je za 4 %.
5.3.5. Trošak proizvodnje
Tablica 13.
Trošak proizvodnje
2007.
2008.
2009.
RIP
Trošak proizvodnje EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Kako je gore navedeno, trošak proizvodnje povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 14 %. Navedeno je povećanje uzrokovano povećanjem zaliha (vidjeti uvodnu izjavu 95.) i promijenjenim izborom proizvoda koje je ponudila industrija Unije (raznovrsniji proizvodi u smislu vrsta, boja, veličina) dok se kineski uvoz orijentirao na velike serije homogenog proizvoda. Industrija Unije morala je povećati zalihe kako bi mogla reagirati u kratkom vremenu na vrlo specifične narudžbe te je također morala ponuditi raznolikije proizvode.
6. Zaključak o šteti
(107)
Ispitni je postupak pokazao da su se pokazatelji štete poput obujma proizvodnje, iskorištenosti kapaciteta, prodaje nepovezanim kupcima i zaposlenosti pogoršali tijekom razmatranog razdoblja. Iako se ne može zanemariti da je negativan razvoj potrošnje imao negativan učinak na industriju Unije, treba napomenuti da je kineski uvoz uspio povećati svoj tržišni udio pritiskom na cijene.
(108)
Nadalje, pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije - poput profitabilnosti, povrata ulaganja i novčanog toka bili su pod značajnim negativnim utjecajem tijekom razmatranog razdoblja. Jasan pokazatelj štete značajno je povećanje zaliha (za 37 %) tijekom razmatranog razdoblja. Navedeno povećanje objašnjava se činjenicom da su se kineski proizvođači orijentirali na prodaju velikih serija homogenog proizvoda dok je industrija Unije nudila mnogo raznovrsnih proizvoda u smislu vrsta, boja i veličina. Industrija Unije morala je povećati zalihe kako bi mogla reagirati u kratkom vremenu na vrlo specifične narudžbe te je također morala ponuditi raznolikije proizvode.
(109)
Iako su se prodajne cijene industrije Unije povećale tijekom razmatranog razdoblja, to je uvelike uzrokovano povećanjem troška proizvodnje. Ukupno gledajući, profitabilnost se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Zapravo, segment malih trgovačkih društava koji čini polovicu industrije Unije ostvaruje gubitke od 2008. Međutim, čak i unatoč povećanju prodajnih cijena, industrija nije mogla ostvariti dostatnu dobit. Industrija nije mogla povećati svoje prodajne cijene na razinu koja bi imala stope profitabilnosti potrebne za dugoročnu održivost.
(110)
Analiza kretanja cijena na temelju Eurostatovih podataka pokazala je da se razlika u cijenama između dampinškog uvoza iz Kine i cijena industrije Unije povećala s približno 40 % u 2007. i 2008. na približno 50 % u 2009. i RIP-u.
(111)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(112)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu koje je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije, ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Utjecaj uvoza iz Kine
(113)
Rastući tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika tijekom razmatranog razdoblja dogodio se istodobno sa smanjenjem dobiti industrije Unije i značajnim povećanjem njezinih zaliha.
(114)
To se dogodilo usporedno i sa smanjenjem potrošnje Unije. Međutim, dok se obujam kineskog uvoza smanjio za 9 postotnih bodova između 2007. i 2009., u skladu sa smanjenom potrošnjom (iako ne istim tempom - potrošnja se smanjila za 23 postotna boda tijekom istog razdoblja), kineski tržišni udio stalno raste od 2007. Štoviše, između 2009. i RIP-a, unatoč daljnjem smanjenju potrošnje za 6 postotnih bodova, kineski se uvoz povećao za 6 postotnih bodova.
(115)
Razlika u cijenama (na temelju Eurostatovih prosječnih podataka) između kineskog uvoza i cijena industrije Unije bila je vrlo značajna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Činjenica da je ista već u 2007. iznosila više od 40 % ukazuje na to da je cjenovna strategija kineskih proizvođača izvoznika nastala prije gospodarske krize. Također, navedena se razlika povećala nakon krize i dosegla 50 % u RIP-u.
(116)
Rast tržišnog udjela kineskog uvoza, zajedno sa smanjenim cijenama i rastućom razlikom u cijenama između Unije i kineskih proizvođača, odvijao se istodobno s pogoršanjem stanja industrije Unije.
3. Učinci ostalih čimbenika
3.1. Utjecaj uvoza iz trećih zemalja, osim Kine
(117)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja, osim Kine, smanjio se za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio navedenog uvoza također se neznatno smanjio tijekom istog razdoblja (oko 1 %). Dok su cijene navedenog uvoza bile usporedive s kineskim cijenama u 2007., razlika u cijenama narasla je na 18 % u 2009., odnosno na 16 % u RIP-u.
(118)
Turska je drugi najveći izvoznik u Uniju s tržišnim udjelom od 3 % u RIP-u. Njezin je tržišni udio ostao stabilan (neznatno se smanjio za 0,4 %) tijekom razmatranog razdoblja. Obujam uvoza iz Turske smanjio se za 37 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su cijene turskog uvoza bile niže od cijena industrije Unije (za oko 40 % tijekom razmatranog razdoblja), razlika u cijenama između turskog i kineskog uvoza povećala se na 16 % u 2009. i RIP-u, što je uslijedilo nakon povećanja od 22 % turskih cijena. Zbog toga se ne može isključiti da je uvoz iz trećih zemalja osim Kine mogao u vrlo ograničenoj mjeri doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, navedeni uvoz nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu dampinškim uvozom iz Kine.
4. Učinak velike fragmentacije industrije Unije
(119)
Industrija Unije vrlo je fragmentirana. Međutim, ukupan se broj trgovačkih društava smanjio tijekom razmatranog razdoblja zbog postupka konsolidacije koji se odvija u zadnja dva desetljeća. Međutim, važnije je da je ispitni postupak pokazao da u onim državama članicama s najvećim udjelom proizvodnje, u kojima je u isto vrijeme fragmentacija više naglašena, trgovačka društva posluju u klasterima. Takva struktura jamči učinkovitu raspodjelu resursa. U stvari, fragmentacija omogućava velikim trgovačkim društvima angažiranje malih trgovačkih društava kao podizvođača za proizvodnju određenih vrsta proizvoda (u smislu boja, veličina itd.). Uz pomoć malih trgovačkih društava industrija može isporučiti mnogo vrsta proizvoda u kratko vrijeme. To je postalo posebno važno u svijetlu činjenice da kineska konkurencija prodaje velike serije homogenog proizvoda kod kojeg nema mjesta za prilagodljivost dizajna, boja itd. U navedenim okolnostima, ne može se uspostaviti uzročno-posljedična veza između fragmentacije i pogoršanja stanja industrije Unije u razmatranom razdoblju.
4.1. Utjecaj gospodarske krize
(120)
Ispitni je postupak pokazao da je gospodarska kriza nesumnjivo utjecala na stanje industrije Unije.
(121)
Utjecaj se ponajviše odnosio na pad građevinske industrije, što se odrazilo u smanjenoj potrošnji keramičkih pločica. Općenito, u 2009. pad ukupne aktivnosti u građevinskom sektoru EU-a iznosio je 7,5 % (3). Precizniji učinak na opću gospodarsku klimu građevinske industrije razlikuje se ovisno o odgovarajućem segmentu unutar navedene industrije (4). U 2009. pad građevinskih aktivnosti uvelike se odvijao u segmentima novih zgrada te privatnih zgrada za nestambene namjene. Za razliku od navedenog, niskogradnja je bila pod manjim utjecajem, a segment javnih zgrada za nestambene namjene čak je i rastao za 1,1 % u 2009. Prema Europskom udruženju građevinske industrije, navedena kretanja odražavala su vladine aktivnosti za održavanje ili, čak, povećavanje izdataka za javne građevine i infrastrukturu, kao dijela nacionalnih paketa poticaja. Slično tome, fiskalni poticaji za energetski učinkovita rješenja ublažili su utjecaj gospodarskog pada na aktivnosti obnove i održavanja.
(122)
Gore navedena kretanja imala su pozitivan učinak na segmente obnove i održavanja (pozitivne posljedice na proizvodnju, prodaju i profitabilnost industrije na kraju proizvodnog lanca jer su profitne marže veće u segmentu maloprodaje). U svakom slučaju, navedeni su segmenti bili pod manjim utjecajem gospodarskog pada.
(123)
Sljedeća analiza pokazuje da, iako je gospodarski pad mogao utjecati na stanje industrije Unije, materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije doista je uzrokovana dampinškim uvozom iz Kine.
(124)
Kao prvo, ispitni je postupak pokazao da se u RIP-u građevinska industrija počela oporavljati od učinaka gospodarskog pada, dok su pokazatelji industrije Unije i dalje pokazivalo silazni trend.
(125)
Kao drugo, važan je element razvoj zaliha, koje u ovom slučaju služe kao značajni pokazatelj štete (vidjeti gornju uvodnu izjavi 93.). Uočeno je razmjerno stalno godišnje povećanje zaliha. Ovakvo ravnomjerno i stalno povećanje ukazuje na to da je industrija Unije, u stvari, pod stalnim pritiskom kineskih proizvođača izvoznika. Ako bi se povećanje zaliha pripisalo gospodarskom padu, vjerojatno bi se uočilo značajno povećanje umjesto stabilnog kretanja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(126)
Konačno, analiza podataka o profitabilnosti, posebno za mala trgovačka društva koja su tijekom RIP-a činila gotovo 50 % proizvodnje Unije, pokazuje da su ista ostvarila samo vrlo skromnu dobit od 0,3 % već u 2007., od kada bilježe gubitke. Navedeno ukazuje na to da se stanje počelo pogoršavati već i prije krize.
(127)
U svijetlu gore navedenog, smatra se da je pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije uglavnom uzrokovano dampinškim uvozom iz Kine. Iako su gospodarska kriza i posljedično smanjenje potražnje mogli doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije, njihov učinak nije bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
4.2. Zahtjevi u vezi samoprouzročene štete
(128)
Jedan je uvoznik tvrdio da je glavni uzrok štete prodaja po niskim cijenama poljskih proizvođača keramičkih pločica. U vezi s tim treba naglasiti da je potrebno izvršiti analizu štete na razini industrije Unije kao cjeline, a ne u odnosu na njezin dio. Bez obzira na to, Komisija je analizirala stanje poljskog tržišta na temelju dostupnih podataka (podsjeća se da je poljsko trgovačko društvo u uzorku odlučilo prekinuti suradnju, a ni jedno drugo poljsko trgovačko društvo nije pristalo na suradnju).
(129)
Kao prvo je utvrđeno da je, u smislu obujma, poljska prodaja na preostalom tržištu Unije zauzimala tržišni udio manji od 3 % tijekom RIP-a.
(130)
Kao drugo, da su poljska trgovačka društva surađivala u ispitnom postupku i da su njihove cijene uzete u obzir u analizi sniženja cijene, to bi imalo vrlo ograničenu težinu za ukupni izračun sniženja. Zbog izostanka suradnje od strane poljskog trgovačkog društva, detaljni podaci o cijenama po PCN-u nisu bili dostupni. Međutim, čak i u skladu s pristupom „najvećeg učinka”, pod pretpostavkom da bi cjelokupna poljska prodaja bila obuhvaćena izračunom, učinak bi bio zanemariv i ne bi promijenio cjelokupnu sliku u pogledu razmjerno malog obujma prodaje (5).
(131)
Na toj osnovi, učinak poljske prodaje na štetu koju je pretrpjela industrija Unije, ako postoji, bio ograničen.
(132)
Druga je tvrdnja o navodnoj samoprouzročenoj šteti bila da su neki proizvođači iz Unije dopunili svoje kataloge uvozom kineskih keramičkih pločica te da su ih potom prodavali pod svojim brendom. Navedena tvrdnja, međutim, nije potkrijepljena, a dokazi prikupljeni tijekom ispitnog postupka pokazali su da je takav uvoz bio zanemariv. Stoga se ne može zaključiti da je navedeni uvoz proizvođača iz EU-a pridonio šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
5. Realizacija izvoza industrije Unije
(133)
Realizacija se izvoza također ispitivala kao jedan od poznatih čimbenika, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali navedeni ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu. Analiza Eurostatovih podataka doista je pokazala da se izvoz iz Unije smanjio za 44 %. Međutim, cijene navedenog izvoza povećale su se za 32 %. Kod proizvođača u uzorku koji surađuju smanjenje je bilo manje izraženo (- 24 %). Ispitni je postupak također pokazao da se udio izvoza izražen kao postotak ukupne prodaje industrije Unije povećao sa 17 % u 2007. na 19 % u 2009. Nadalje, iako se obujam izvoza proizvođača iz Unije koji surađuju smanjio, navedeno smanjenje bilo je manje izraženo nego pad prodaje na tržištu Unije (- 24 % izvoza u usporedbi s - 30 % prodaje Unije). Stoga se smatralo da smanjenje obujma izvoza ne može objasniti razinu štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(134)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da realizacija izvoza industrije Unije nije doprinijela materijalnoj šteti koju je ista pretrpjela.
6. Zaključak o uzročnosti
(135)
Stoga se zaključilo da postoji uzročno-posljedična veza između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Kine. Gospodarska kriza i uvoz iz trećih zemalja osim Kine utjecali su na stanje industrije Unije, ali njihov učinak nije bio takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu uspostavljenu između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Na temelju gornje analize učinaka svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije, privremeno se stoga zaključuje da postoji uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(137)
Razina suradnje i podrške Europskog udruženja (Cerame-Unie) i glavnih nacionalnih udruženja proizvođača bila je visoka. Štoviše, ni jedan proizvođač iz Unije nije se protivio pokretanju ispitnog postupka niti uvođenju mjera. To pokazuje da je uvođenje mjera očito u interesu proizvođača iz Unije.
(138)
Ispitni postupak pokazao je da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza koji snižava njezine cijene, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 76. i dalje.
(139)
Može se očekivati da će industrija Unije imati koristi od mjera koje bi vjerojatno spriječile daljnje povećanje dampinškog uvoza po niskim cijenama.
(140)
Ako mjere ne budu uvedene, može se očekivati da će se povećanje uvoza dampinških, jeftinih keramičkih pločica nastaviti, ako ne i povećati. Učinak snižavanja prodajnih cijena koje uzrokuje dampinški uvoz iz Kine i dalje će vršiti pritisak na prodajne cijene i dobit proizvođača iz Unije.
(141)
Kako financijsko stanje i profitabilnost industrije Unije nisu dovoljno stabilni da bi podnijeli daljnji pritisak na cijene koji vrši dampinški uvoz koji značajno snižava njihove cijene, to bi vrlo vjerojatno dovelo do postupne propasti velikog broja proizvođača iz Unije.
2. Interes uvoznika
(142)
Suradnja nepovezanih uvoznika i korisnika iznosila je oko 6 % ukupnog obujma uvoza iz Kine. Prilikom odabira uzoraka (vidjeti uvodnu izjavu 15.) odabrano je sedam nepovezanih uvoznika (od kojih je jedan korisnik). Oni su činili približno 5 % ukupnog uvoza iz Kine. Uvoznici koji surađuju većinom su prodavali keramičke pločice, uz iznimku jednog uvoznika čija prodaja keramičkih pločica predstavlja mali udio u ukupnom poslovanju. Za navedene uvoznike koji surađuju udio uvoza iz Kine u njihovoj ukupnoj nabavi bio je vrlo značajan (više od 3/4). Iako se čini da postoji marža za prihvaćanje povećanja cijene kineskog uvoza jer je uvećani iznos uvoznika na navedenom uvozu približno 50 %, isti obično prijavljuju dobit od približno 5 %.
(143)
Zato, iz jednostavne perspektive troška, ako mjere budu uvedene, one bi najvjerojatnije imale učinak na poslovanje uvoznika.
(144)
Međutim, ispitni je postupak otkrio da se uvoznici i korisnici mogu prebaciti na proizvode iz trećih zemalja ili iz Unije. Navedena se promjena vrlo lako može dogoditi jer se proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom proizvodi u nekoliko zemalja u Uniji i izvan nje (u Turskoj, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Egiptu, Brazilu, zemljama jugoistočne Azije i drugima).
(145)
Jedan je uvoznik izjavio da je pokušao promijeniti dobavljače zbog pokretanja ispitnog postupka, ali su njegovi napori bili neuspješni. S druge strane, drugi je uvoznik izjavio da je navedeni postupak već trajao u vrijeme ispitnog postupka i da je bio uspješan. Treći je uvoznik tvrdio da će proširiti svoj asortiman na ne-kineske proizvođače te da će se to jednostavno učiniti.
(146)
Stoga se privremeno zaključuje da uvođenje mjera ne bi spriječilo uvoznike iz Unije da nabavljaju slične proizvode iz drugih izvora. Nadalje, cilj antidampinških pristojba nije zapečatiti specifične trgovinske kanale nego uspostaviti ravnopravne tržišne uvjete i suzbiti nepoštene trgovinske prakse.
(147)
Konačno, razmjerno niska razina suradnje nepovezanih uvoznika mogla bi ukazivati na to da uvođenje mjera ne bi imalo značajan učinak na njihovu aktivnost.
3. Interes korisnikâ
(148)
Komisija je kontaktirala dva glavna udruženja korisnika u Uniji.
(149)
Građevinski sektor (koji zastupa Europsko udruženje građevinske industrije) odlučio je da neće aktivno surađivati u ispitnom postupku. Odgovorio je na početni upit Komisije, ali je potom prestao surađivati zbog nedostatka interesa njegovih članova.
(150)
Navedena niska razina suradnje korisnika upućuje na to da sektor ne ovisi značajno o kineskom uvozu ili da mu mjere ne bi značajno štetile. To se posebno odnosi na građevinski sektor u kojem, prema izjavama proizvođača tijekom posjeta radi provjere, keramičke pločice imaju zanemariv utjecaj na konačne troškove. To se čini opravdanim s obzirom na trošak ostalih materijala prilikom izgradnje ili renoviranja. Također, kako je ranije navedeno, izvori opskrbe mogu se promijeniti razmjerno jednostavno.
(151)
Europsko udruženje Do-It-Yourself (EDRA) obratilo se Komisiji u ime svojih članova. Navedeno je udruženje dostavilo svoje komentare na početku ispitnog postupka tvrdeći da bi pristojbe dovele do povećanja potrošačkih cijena, a prelazak na druge izvore opskrbe doveo bi do većeg troška za distributere i kupce. Navedene tvrdnje, međutim, nisu potkrijepljene.
4. Interes krajnjih potrošača
(152)
Komisija se obratila jednom udruženju proizvođača koje je odgovorilo da nije zainteresirano za suradnju. Ni jedno drugo udruženje potrošača nije se javilo.
(153)
Vjerojatno je da bi učinak antidampinških pristojba na potrošače bio ograničen jer je uvećani iznos koji primjenjuju distributeri obično vrlo visok. Čak i u slučaju povećanja cijena, isto bi imalo ograničeni učinak na potrošače s obzirom na to da bi se povećanje troška kretalo u rasponu od 1,5 EUR i 3 EUR po m2 (na temelju prosječne cijene kineskog uvoza od 4,5 EUR u RIP-u). Pojedinačni potrošači kupuju ograničene količine keramičkih pločica i ne prečesto. Nadalje, kratkoročno povećanje cijena moglo bi imati korisne dugotrajne učinke za potrošače radi osiguranja konkurencije na tržištu. Nedostatak konkurencije u dugoročnom razdoblju mogao bi dovesti i do većeg povećanja cijena te nestanka jeftinog uvoza.
5. Interes dobavljača
(154)
Ni dobavljači niti udruženja dobavljača nisu se javili tijekom ispitnog postupka.
(155)
Ispitni je postupak pokazao da su dobavljači koji bi mogli biti najviše zainteresirani za postupak u tijeku, proizvođači opreme za proizvodnju keramičkih pločica. Ispitni je postupak pokazao da su neki kineski proizvođači nabavljali navedenu opremu od dobavljača sa sjedištem u Uniji. Neovisno o tome, iz službenih se podataka činilo da je prodaja iz Unije u Kinu slijedila stabilno, neznatno padajuće kretanje tijekom posljednjeg desetljeća te da je Kina predstavljala značajan, ali ne i prevladavajući dio njihove prodaje (približno 10 %). Doista, glavni kupci dobavljača bili su proizvođači iz Unije, zbog čega su dobavljači iznimno zainteresirani za rezultate industrije Unije o kojoj ovise.
(156)
Štoviše, izostanak suradnje ovog sektora ukazuje na to da dobavljači ne smatraju da bi antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda značajno narušile njihovo stanje.
6. Zaključak o interesu Unije
(157)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da ukupno gledajući ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz keramičkih pločica podrijetlom iz Kine.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(158)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda iz Kine kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
2. Privremene mjere
(159)
U svjetlu gore navedenog, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz Kine na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(160)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(161)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (6) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(162)
Kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(163)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene posebne mjere uključuju sljedeće: Dostavljanje carinskim tijelima država članica valjanog računa koja mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(164)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja primjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualne (individualnih) stope (stopa) pristojbe (pristojba) te posljedično uvođenje pristojbe na cijelom području zemlje.
(165)
Predložene stope pristojba koje slijede temelje se na dampinškim maržama koje su utvrđene ispitnim postupkom jer su iste bile niže od marža štete. Privremene antidampinške pristojbe utvrđene su kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Privremena pristojba
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Svi ostali proizvođači koji surađuju
32,3 %
32,3 %
Svi ostali
73,0 %
73,0 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(166)
Gornji privremeni nalazi objavljuju se svim zainteresiranim stranama koje su pozvane na iznošenje svojih stavova u pisanom obliku i traženje rasprave. Njihovi će se komentari analizirati i uzeti u obzir, kada je opravdano, prije donošenja bilo kakvih konačnih odluka. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojbi za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih nalaza,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz glaziranih i neglaziranih keramičkih pločica za popločavanje i oblaganje, neglaziranih keramičkih pločica za mozaik i slično, neovisno jesu li na podlozi ili ne, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 i 6908 90 99 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja pristojbe, za proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode trgovačka društva u nastavku iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
32,3 %
B012
Sva ostala trgovačka društva
73,0 %
B999
3. Primjena individualnih stopa pristojbe navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjane fakture koja mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da faktura nije dostavljena, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmeno saslušanje u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu iznijeti komentare na primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 16. ožujka 2011.