32012R0670
L 204/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 670/2012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. srpnja 2012.
o izmjeni Odluke br. 1639/2006/EZ o utvrđivanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007. - 2013.) te Uredbe (EZ) br. 680/2007 o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. i članak 173. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Odlukom br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen je Okvirni program za konkurentnost i inovacije (PKI) s različitim vrstama provedbenih mjera koje provode posebni programi, od kojih „Program podrške politikama za primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT)” pruža potporu jačanju unutarnjeg tržišta IKT proizvoda i usluga te proizvoda i usluga koji se temelje na IKT-u i ima za cilj potaknuti inovacije putem šire primjene i ulaganja u IKT.
(2)
Uredbom (EZ) br. 680/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđuju se opća pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža i uspostavlja se instrument za podjelu rizika pod nazivom „Instrument osiguranja zajma za projekte TEN - Promet (‚TEN-T’)”.
(3)
Prema procjenama Komisije, tijekom idućeg desetljeća bit će potreban rekordan opseg ulaganja u europske prometne, energetske, informacijske i komunikacijske mreže kako bi se doprinijelo postizanju ciljeva politike Europa 2020., posebno klimatskih ciljeva i prijelazu na resursno učinkovito niskougljično gospodarstvo, razvojem pametnih, unaprijeđenih i potpuno međusobno povezanih infrastruktura i kako bi se potakla uspostava unutarnjeg tržišta.
(4)
Financiranje na tržištu dužničkih vrijednosnih papira nije lako dostupno za infrastrukturne projekte u Uniji. Otežan pristup infrastrukturnih projekata dugoročnom privatnom financiranju ili javnim sredstvima ne bi trebao dovesti do pogoršanja učinkovitosti prometnih, telekomunikacijskih i energetskih sustava niti do usporavanja razvoja širokopojasnog pristupa. Zbog rascjepkanosti tržišta obveznica diljem Unije, u kombinaciji s nepredvidivom potražnjom te veličinom i složenošću infrastrukturnih projekata koji zahtijevaju dugoročne pripreme, ovo pitanje potrebno je riješiti na razini Unije.
(5)
Financijski instrumenti, uređeni Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (5), mogu, u nekim slučajevima, povećati učinkovitost proračunske potrošnje i imati značajan multiplikativni učinak u smislu privlačenja ulaganja privatnog sektora. To je posebno značajno u kontekstu otežanog pristupa kreditiranju, ograničenja u pogledu javnih financija te s obzirom na potrebu podupiranja oporavka europskoga gospodarstva.
(6)
U svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. o Ulaganju u budućnost: novi Višegodišnji financijski okvir (MFF) za konkurentnu, održivu i uključivu Europu, Europski parlament je pozdravio Inicijativu projektnih obveznica Europa 2020., mehanizam podjele rizika kod kojeg EIB osigurava ograničenu potporu iz proračuna Unije, čija je namjena stvaranje učinka poluge i pobuđivanje dodatnog zanimanja privatnih ulagatelja za sudjelovanje u prioritetnim projektima koji su u skladu s ciljevima politike Europa 2020. U svojim zaključcima od 12. srpnja 2011. o Aktu o jedinstvenom tržištu, Vijeće je podsjetilo da financijske instrumente treba ocijeniti s obzirom na učinak poluge u usporedbi s postojećim instrumentima, s obzirom na dodatne rizike za bilance država i eventualno istiskivanje privatnih institucija. U ovom kontekstu trebalo bi razmotriti komunikaciju Komisije o pilot fazi Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i povezanu procjenu utjecaja koja se temelji na javnom savjetovanju.
(7)
Trebalo bi pokrenuti pilot fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., čiji je cilj pomoći financiranje prioritetnih projekata s nedvojbenom dodanom vrijednosti za EU i omogućiti veću uključenost privatnog sektora u dugoročno financiranje na tržištu kapitala gospodarski održivih projekata u području prometa, energije i IKT infrastrukture. Ovaj instrument koristit će projektima sa sličnim potrebama za financiranjem i, zahvaljujući sinergijama između sektora, trebao bi dati bolje rezultate u smislu tržišnog utjecaja, administrativne učinkovitosti i korištenja resursa. On bi trebao osigurati zainteresiranim stranama u području infrastrukture, kao što su financijeri, tijela javne vlasti, upravitelji infrastruktura, građevinska poduzeća i subjekti, usklađen instrument, a rukovodit će se potražnjom na tržištu.
(8)
Tijekom pilot-faze Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. sredstva iz proračuna Unije trebaju se koristiti zajedno s financiranjem od strane EIB-a, u obliku zajedničkog instrumenta podjele rizika za projektne obveznice koje izdaju projektna društva. Cilj ovog instrumenta je umanjiti rizik otplate duga određenog projekta i kreditni rizik imatelja obveznica do te mjere da sudionici na tržištu kapitala, kao što su mirovinski fondovi, osiguravajuća društva i druge zainteresirane strane, budu voljni uložiti u veću količinu infrastrukturnih projektnih obveznica nego što bi to bio slučaj bez potpore Unije.
(9)
U svjetlu dugogodišnje stručnosti Europske investicijske banke (EIB) i budući da je ona najznačajniji financijer infrastrukturnih projekata te financijsko tijelo Europske unije osnovano na temelju Ugovora, Komisija bi trebala uključiti EIB u provođenje pilot faze. Osnovne odredbe, uvjete i postupke vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice treba utvrditi ovom Uredbom. Detaljnije odredbe i uvjete, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor treba utvrditi sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji trebaju odobriti Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
(10)
Pilot-fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. trebalo bi pokrenuti što prije tijekom tekućeg financijskog okvira i trebalo bi je provesti bez nepotrebnog odlaganja kako bi se utvrdilo da li, i u kojoj mjeri, takvi financijski instrumenti podjele rizika nude dodanu vrijednost u području financiranja infrastrukture i u smislu unaprjeđenja financiranja infrastrukturnih projekata na tržištu dužničkih vrijednosnih papira.
(11)
Pilot faza financira se putem preraspodjele sredstava u proračunima za 2012. i 2013. godinu za postojeće prometne, energetske i telekomunikacijske programe. U tu svrhu, trebalo bi omogućiti da se u korist ove inicijative preraspodijeli maksimalno 200 milijuna eura iz proračuna za TEN-T, najviše 20 milijuna eura iz proračuna za Okvirni program za konkurentnost i inovacije i najviše 10 milijuna eura iz proračuna za TEN - Energetiku („TEN-E”). Raspoloživa proračunska sredstva ograničavaju i opseg inicijative i broj projekata za koje je moguće osigurati potporu.
(12)
Proračunska sredstva EIB bi trebao zatražiti na temelju raspona projekata za koje EIB i Komisija smatraju da su prikladni, da su u skladu s dugoročnim ciljevima politike Unije i da ih je moguće ostvariti. Sve takve zahtjeve i odgovarajuće proračunske obveze trebalo bi dostaviti najkasnije do 31. prosinca 2013. Zbog složenosti velikih infrastrukturnih projekata, trebalo bi omogućiti Upravnom vijeću EIB-a da konkretnu odluku o odobrenju donese nakon tog datuma, ali najkasnije do 31. prosinca 2014.
(13)
Zahtjev za potporu te odabir i provedba svih projekata trebali bi podlijegati pravu Unije, posebno u pogledu državnih potpora i pritom bi trebalo nastojati spriječiti stvaranje, odnosno povećanje poremećaje tržišta.
(14)
Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (6), Komisija bi, uz potporu EIB-a, nakon potpisivanja sporazuma o suradnji trebala svakih šest mjeseci tijekom pilot-faze izvješćivati Europski parlament i Vijeće te dostaviti prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. U 2015. trebalo bi izvršiti neovisnu sveobuhvatnu evaluaciju.
(15)
Na temelju te neovisne sveobuhvatne evaluacije Komisija bi trebala ocijeniti značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., kao i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije.
(16)
Pilot-fazu Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. trebalo bi započeti u okviru priprema za Instrument za povezivanje Europe koji je predložila Komisija. Njome se ne dovode u pitanje bilo kakve odluke koje se tiču Višegodišnjeg financijskog okvira (MFF) Unije nakon 2013. i koje se odnose na eventualno ponovno korištenje povratnih tokova od financijskih instrumenata u okviru pregovora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na godišnji proračun Unije.
(17)
Kako bi se provela pilot-faza Inicijative projektnih obveznica Europa 2020., Odluku br. 1639/2006/EZ i Uredbu (EZ) br. 680/2007 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.
(18)
Kako bi mjere predviđene ovom Uredbom bile učinkovite, s obzirom na ograničeno trajanje pilot-faze, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana njezine objave,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Odluke br. 1639/2006/EZ
Odluka br. 1639/2006/EZ mijenja se kako slijedi:
(1)
U članku 8. dodaje se sljedeći stavak:
„5.a Ne dovodeći u pitanje stavke 1. do 5., za projekte koji se provode u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavka 2., Komisija i Europska investicijska banka (EIB) podnose prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. Neovisna sveobuhvatna evaluacija izvršava se u 2015.
Na temelju spomenute evaluacije, Komisija procjenjuje značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije. U svjetlu te procjene i uzimajući u obzir sve opcije, Komisija razmatra mogućnost predlaganja odgovarajućih regulatornih izmjena uključujući zakonodavne izmjene, posebno ako predviđeni tržišni uzlet nije zadovoljavajuć ili se pojavi dovoljno raspoloživih alternativnih izvora dugoročnog financiranja duga.
Prijelazno izvješće iz prvog podstavka uključuje popis projekata koji su iskoristili instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavaka 2.a do 2.e, uz informacije o uvjetima izdanih obveznica i tipovima sadašnjih i potencijalnih budućih ulagatelja.”
(2)
U članku 26. stavku 2., točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
poticanje inovacija putem šire primjene i ulaganja u IKT i širokopojasne mreže;”.
(3)
Članak 31. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Projekti iz stavka 1. točke (a) imaju za cilj poticanje inovacija, prijenos tehnologija i širenje novih tehnologija koje su spremne za tržišni uzlet.
Unija može dodijeliti bespovratna sredstva kao doprinos proračunu ovih projekata.
Isto tako, Unija može, tijekom pilot faze u 2012. i 2013., dati financijski doprinos EIB-u za izdvajanje rezervacija i alokaciju kapitala za dužničke instrumente ili garancije koje EIB izdaje iz vlastitih sredstava u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice.”;
(b)
umeću se sljedeći stavci:
„2.a Instrument podjele rizika za projektne obveznice iz stavka 2. trećeg podstavka zajednički je instrument Komisije i EIB-a koji pruža dodanu vrijednost kao intervencija Unije, rješava suboptimalne investicijske okolnosti kada projekti na tržištu ne dobiju primjereno financiranje i osigurava aditivnost. Njime se izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja, nastoji osigurati multiplikativni učinak i usklađuju interesi u obliku kreditnog poboljšanja. Instrument podjele rizika za projektne obveznice:
(a)
ima oblik dužničkog instrumenta ili garancije koje odobrava EIB uz potporu proračunskog doprinosa Unije u korist financiranja projekata u području IKT-a i širokopojasnog pristupa, nadopunjujući ili privlačeći financiranje od strane država članica ili privatnog sektora;
(b)
umanjuje rizik otplate duga projekta i kreditni rizik imatelja obveznica;
(c)
koristi se samo za projekte čija se financijska održivost temelji na prihodima od projekta.
2.b Izloženost Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ni u kojem slučaju ne prelazi iznos doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice niti se nastavlja nakon dospijeća temeljnog portfelja instrumenata kreditnog poboljšanja. Nema nikakve daljnje obveze po opći proračun Unije. Preostali rizik koji se odnosi na poslovanje projektnim obveznicama uvijek snosi EIB.
2.c Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice utvrđeni su u Prilogu III.a. Detaljne odredbe i uvjeti za provedbu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor, utvrđeni su sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji odobravaju Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
2.d U 2013. može se iskoristiti najviše 20 milijuna eura iz proračuna dodijeljenog za provođenje politike vezano uz IKT i širokopojasne mreže u skladu s pravilom utvrđenim točkom (b) Priloga I. S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, instrument podjele rizika za projektne obveznice može koristiti sve prihode ostvarene prije 31. prosinca 2013. za nove dužničke instrumente i garancije u okviru istog instrumenta podjele rizika i za projekte koji ispunjavaju iste kriterije prihvatljivosti, kako bi se maksimalno povećao opseg potpomognutih ulaganja. U slučaju da instrument podjele rizika za projektne obveznice ne bude uključen u sljedeći višegodišnji financijski okvir, sva preostala sredstva vraćaju se na prihodovnu stranu općeg proračuna Unije.
2.e Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju i ne dovodeći u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze izvješćivanja, svakih šest mjeseci tijekom pilot faze Komisija podnosi izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući financijske uvjete i plasmane svih izdanih projektnih obveznica.”
(4)
Dodaje se sljedeći Prilog:
„PRILOG III.a
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 31. stavka 2.c
EIB je partner u podjeli rizika i u ime Unije upravlja doprinosom Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice. Detaljnije odredbe i uvjeti za provedbu navedenog instrumenta, uključujući njegovo praćenje i nadzor, utvrđuju se sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a, uzimajući u obzir odredbe utvrđene ovim Prilogom.
(a) Instrument EIB-a
1.
Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblikovat će se za svaki prihvatljivi projekt kao podređeni instrument, u obliku dužničkog instrumenta ili potencijalnog (jamstvenog) instrumenta ili oboje, kako bi se omogućilo izdavanje projektnih obveznica.
2.
Ako EIB jest ili postane vjerovnik projekta, prava EIB-a na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice rangiraju se iza otplate privilegiranog duga, a ispred vlasničkog kapitala i bilo kakvog financiranja vezano uz vlasnički kapital.
3.
Instrument ne prelazi 20 % ukupnog iznosa izdanog privilegiranog duga.
(b) Proračun
IKT:
2013.: do maksimalno 20 milijuna eura.
Zahtjev za prijenos gore navedenog iznosa izdaje se do 31. prosinca 2012. i prilaže mu se procjena potrebe za planiranim doprinosom Unije.
Prema potrebi, navedena procjena može poslužiti kao temelj za smanjenje iznosa za 2013. uvjetovano potražnjom, o čemu se odlučuje u skladu s postupkom iz članka 46. stavka 2.
(c) Fiducijarni račun
1.
EIB otvara fiducijarni račun za držanje doprinosa Unije i prihoda koji proizlaze iz doprinosa Unije.
2.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, aktivne kamate na fiducijarne račune i ostali prihodi koji proizlaze iz doprinosa Unije, kao što su garancijske premije, kamatne marže i granice rizika na iznose koje isplati EIB, dodaju se sredstvima na fiducijarnom računu. Međutim, Komisija može odlučiti, u skladu s postupkom iz članka 46. stavka 2., da se isti moraju vratiti u proračunsku liniju PKI IKT.
(d) Korištenje doprinosa Unije
EIB koristi doprinos Unije:
1.
za rezervacije za rizik za osiguranje na prvi rizik za podređene instrumente prihvatljivog projektnog portfelja, u skladu s odgovarajućim pravilima EIB-a i procjenom rizika koju izvrši EIB na temelju svojih važećih politika;
2.
za pokriće svih prihvatljivih troškova koji se ne odnose na projekt, a koji su povezani s uspostavom i vođenjem instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući njegovu evaluaciju.
(e) Podjela rizika i prihoda
Model podjele rizika koji proizlazi iz točke (d) odražava se u odgovarajućoj podjeli između Unije i EIB-a naknade za rizik koju EIB naplaćuje drugoj ugovornoj strani za svaki instrument u okviru projektnog portfelja.
(f) Određivanje cijena
Određivanje cijena instrumenata projektnih obveznica temelji se na naknadi za rizik u skladu s odgovarajućim standardnim pravilima i kriterijima EIB-a.
(g) Postupak prijave
Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice upućuju se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.
(h) Postupak odobrenja
EIB provodi dubinsku analizu s aspekta rizika, financijskog, tehničkog i pravnog aspekta te odlučuje o korištenju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice i odabire odgovarajuću vrstu podređenog instrumenta u skladu sa svojim uobičajenim pravilima i kriterijima, posebno u skladu sa Smjernicama EIB-a vezano uz politiku kreditnog rizika i kriterijima odabira EIB-a u području društva, ekologije i klime.
(i) Trajanje
1.
Doprinos Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice izdvaja se najkasnije 31. prosinca 2013. Konkretno odobrenje instrumenata projektnih obveznica od strane Upravnog vijeća EIB-a zaključuje se do 31. prosinca 2014.
2.
U slučaju okončanja instrumenta podjele rizika za projektne obveznice tijekom tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira, sva sredstva s fiducijarnog računa, osim izdvojenih sredstava i sredstava potrebnih za pokriće prihvatljivih troškova i izdataka, vraćaju se u proračunsku liniju PKI IKT.
3.
Po isteku ili otplati instrumenata, sredstva dodijeljena instrumentu podjele rizika za projektne obveznice vraćaju se na pripadajući fiducijarni račun, pod uvjetom da je pokriće rizika dostatno.
(j) Izvješćivanje
Načine godišnjeg izvješćivanja o provedbi instrumenta podjele rizika za projektne obveznice dogovorno utvrđuju Komisija i EIB.
Nadalje, Komisija, uz potporu EIB-a, svakih šest mjeseci podnosi izvješće o provedbi Europskom parlamentu i Vijeću, počevši šest mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o suradnji iz članka 31. stavka 2.c.
(k) Praćenje, nadzor i evaluacija
Komisija prati provedbu instrumenta, prema potrebi i putem nadzora na licu mjesta, te vrši provjeru i nadzor u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (*).
EIB upravlja podređenim instrumentima u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, uključujući odgovarajuće mjere revizije, nadzora i praćenja. Nadalje, Upravno vijeće EIB-a, u kojem se nalaze predstavnici Komisije i država članica, odobrava svaki podređeni instrument i prati je li upravljanje EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim smjernicama koje je utvrdilo Vijeće guvernera EIB-a.
Komisija i EIB u drugoj polovici 2013. dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću prijelazno izvješće o funkcioniranju pilot instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, s ciljem optimizacije modela navedenog instrumenta.
Sveobuhvatna neovisna evaluacija izvršava se u 2015., nakon odobrenja završnih operacija projektnih obveznica. Ona obuhvaća, inter alia, dodanu vrijednost, aditivnost u usporedbi s drugim instrumentima Unije ili države članice i ostalim postojećim oblicima dugoročnog financiranja duga, postignuti multiplikativni učinak, procjenu uključenih rizika te eventualno izazivanje ili korigiranje učinka distorzije. Evaluacija također obuhvaća utjecaj na financijsku održivost projekata, opseg, uvjete i troškove izdavanja obveznica, utjecaj na šira tržišta obveznica, kao i pitanja glavnog vjerovnika i javne nabave. Ona, ako je moguće, uključuje i usporedbu troškova s alternativnim sredstvima financiranja projekata, uključujući bankovne zajmove. Tijekom pilot faze ocjenjivat će se svaki odabrani projekt.
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 680/2007
Uredba (EZ) br. 680/2007 mijenja se kako slijedi:
(1)
U članku 2. dodaju se sljedeće točke:
„14.
‚Instrument podjele rizika za projektne obveznice’ znači zajednički instrument Komisije i EIB-a koji pruža dodanu vrijednost kao intervencija Unije, rješava suboptimalne investicijske okolnosti kada projekti na tržištu ne dobiju primjereno financiranje i osigurava aditivnost, nadopunjujući ili privlačeći financiranje od strane država članica ili privatnog sektora. Njime se izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja, nastoji osigurati multiplikativni učinak i usklađuju interesi. Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblik je kreditnog poboljšanja za projekte od zajedničkog interesa, umanjuje rizik otplate duga projekta i kreditni rizik imatelja obveznica, a koristi se isključivo za projekte čija se financijska održivost temelji na prihodima od projekta.
15.
‚Kreditno poboljšanje’ znači poboljšanje kreditne kvalitete projektnog duga putem podređenog instrumenta u obliku dužničkog instrumenta EIB-a ili garancije EIB-a ili oboje, uz potporu doprinosa iz proračuna Unije.”
(2)
U članku 4. prvom stavku dodaje se sljedeća rečenica:
„Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g) podnose se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.”
(3)
Članak 6. stavak 1. mijenja se kako slijedi:
(a)
u točki (d) dodaje se sljedeća rečenica:
„U 2012. i 2013. za pilot fazu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice u prometnom sektoru može se preraspodijeliti najviše 200 milijuna eura.”;
(b)
dodaje se sljedeća točka:
„(g)
tijekom pilot faze u 2012. i 2013., financijski doprinos EIB-u za izdvajanje rezervacija i alokaciju kapitala za dužničke instrumente ili garancije koje EIB izdaje iz vlastitih sredstava u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice u području TEN-T i TEN-E. Izloženost Unije instrumentu podjele rizika, uključujući naknade za upravljanje i druge prihvatljive troškove, ni u kojem slučaju ne prelazi iznos doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice niti se nastavlja nakon dospijeća portfelja temeljnih instrumenata kreditnog poboljšanja. Nema nikakve daljnje obveze po opći proračun Unije. Preostali rizik koji se odnosi na poslovanje projektnim obveznicama uvijek snosi EIB.
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice utvrđeni su u Prilogu I.a. Detaljne odredbe i uvjeti za provedbu instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući podjelu rizika, naknade, praćenje i nadzor, utvrđeni su sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a. Spomenuti sporazum o suradnji odobravaju Komisija i EIB, u skladu s odgovarajućim postupcima.
U 2012. i 2013. za instrument podjele rizika za projektne obveznice može se preraspodijeliti najviše 210 milijuna eura, od čega najviše 200 milijuna eura za projekte iz područja prometa i maksimalno 10 milijuna eura za projekte iz područja energetike, u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2., iz proračunskih linija za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., odnosno TEN-E projekte.
Osim obveza izvješćivanja iz točke 49. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju i ne dovodeći u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze izvješćivanja, svakih šest mjeseci tijekom pilot faze Komisija podnosi izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima instrumenta podjele rizika, uključujući financijske uvjete i plasmane svih izdanih projektnih obveznica.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, svi prihodi od kamata i ostali prihodi ostvareni na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice prije 31. prosinca 2013. mogu se koristiti za nove dužničke instrumente i garancije u okviru istog instrumenta podjele rizika i za projekte koji ispunjavaju iste kriterije prihvatljivosti, kako bi se maksimalno povećao opseg potpomognutih ulaganja. Ako instrument podjele rizika za projektne obveznice ne bude uključen u sljedeći financijski okvir, sva preostala sredstva vraćaju se na prihodovnu stranu općeg proračuna Unije.”
(4)
U članku 16. dodaje se sljedeći stavak:
„2.a Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., za projekte koji se provode u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g), Komisija i EIB podnose prijelazno izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u drugoj polovici 2013. Neovisna sveobuhvatna evaluacija izvršava se u 2015.
Na temelju spomenute evaluacije, Komisija procjenjuje značaj Inicijative projektnih obveznica Europa 2020. i njezinu učinkovitost u povećanju opsega ulaganja u prioritetne projekte i povećanju učinkovitosti potrošnje Unije. U svjetlu te procjene i uzimajući u obzir sve opcije, Komisija razmatra mogućnost predlaganja odgovarajućih regulatornih izmjena, uključujući zakonodavne izmjene, posebno ako predviđeni tržišni uzlet nije zadovoljavajuć ili se pojavi dovoljno raspoloživih alternativnih izvora dugoročnog financiranja duga.”
(5)
U članku 17. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
„Prijelazno izvješće iz članka 16. stavka 2.a uključuje i popis projekata koji su iskoristili instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g), uz informacije o uvjetima izdanih obveznica i tipovima sadašnjih i potencijalnih budućih ulagatelja.”
(6)
Prilog se renumerira u Prilog I., a riječ „Prilog” u članku 6. stavku 1. točki (d) sukladno tome zamjenjuje se riječju „Prilog I.”
(7)
Dodaje se sljedeći Prilog:
„PRILOG I.a
Osnovne odredbe, uvjeti i postupci vezano uz instrument podjele rizika za projektne obveznice iz članka 6. stavka 1. točke (g)
EIB je partner u podjeli rizika i u ime Unije upravlja doprinosom Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice. Detaljnije odredbe i uvjeti za provedbu navedenog instrumenta, uključujući njegovo praćenje i nadzor, utvrđuju se sporazumom o suradnji između Komisije i EIB-a, uzimajući u obzir odredbe utvrđene ovim Prilogom.
(a) Instrument EIB-a
1.
Instrument podjele rizika za projektne obveznice oblikovat će se za svaki prihvatljivi projekt kao podređeni instrument, u obliku dužničkog instrumenta ili potencijalnog (jamstvenog) instrumenta ili oboje, kako bi se omogućilo izdavanje projektnih obveznica.
2.
Ako EIB jest ili postane vjerovnik projekta, prava EIB-a na temelju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice rangiraju se iza otplate privilegiranog duga, a ispred vlasničkog kapitala i bilo kakvog financiranja vezano uz vlasnički kapital.
3.
Instrument ne prelazi 20 % ukupnog iznosa izdanog privilegiranog duga.
(b) Proračun
TEN-T:
-
2012.: do najviše 100 milijuna eura,
-
2013.: do ukupnog iznosa od 200 milijuna eura
preraspodijelit će se iz TEN-T proračuna namijenjenog za instrumente osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., koji nije iskorišten.
TEN-E:
-
2013.: do najviše 10 milijuna eura.
Zahtjev za prijenos iznosa za 2012. izdat će se bez nepotrebnog odlaganja nakon potpisivanja sporazuma o suradnji.
Zahtjevi za prijenose u godinama koje slijede izdat će se do 31. prosinca prethodne godine.
Svakom zahtjevu za prijenos prilaže se procjena potrebe za planiranim doprinosom Unije.
Prema potrebi, navedena procjena može poslužiti kao temelj za smanjenje iznosa uvjetovano potražnjom, o čemu se odlučuje u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2.
(c) Fiducijarni račun
1.
EIB otvara dva fiducijarna računa (jedan za projekte u okviru TEN-T, a drugi za projekte u okviru TEN-E) za držanje doprinosa Unije i prihoda koji proizlaze iz doprinosa Unije. Fiducijarni račun za TEN-T može se spojiti s fiducijarnim računom za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., pod uvjetom da takva mjera ne onemogućava kvalitetu praćenja i izvješćivanja propisanu točkama (j) i (k).
2.
S obzirom na ograničeno trajanje pilot faze, aktivne kamate na fiducijarne račune i ostali prihodi koji proizlaze iz doprinosa Unije, kao što su garancijske premije, kamatne marže i granice rizika na iznose koje isplati EIB, dodaju se sredstvima na fiducijarnom računu. Međutim, Komisija može odlučiti, u skladu s postupkom iz članka 15. stavka 2., da se isti moraju vratiti u proračunske linije TEN-T ili TEN-E.
(d) Korištenje doprinosa Unije
EIB koristi doprinos Unije:
1.
za rezervacije za rizik za osiguranje na prvi rizik za podređene instrumente prihvatljivog projektnog portfelja, u skladu s odgovarajućim pravilima EIB-a i procjenom rizika koju izvrši EIB na temelju svojih važećih politika;
2.
za pokriće svih prihvatljivih troškova koji se ne odnose na projekt, a koji su povezani s uspostavom i vođenjem instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, uključujući njegovu evaluaciju.
(e) Podjela rizika i prihoda
Model podjele rizika koji proizlazi iz točke (d) odražava se u odgovarajućoj podjeli između Unije i EIB-a naknade za rizik koju EIB naplaćuje drugoj ugovornoj strani za svaki instrument u okviru portfelja.
Neovisno o odredbama koje se primjenjuju na podjelu rizika za instrument osiguranja zajma za TEN-T projekte iz Priloga I., model podjele rizika za projektne obveznice primjenjuje se i na taj instrument, uključujući i operacije njegova postojećeg portfelja.
(f) Određivanje cijena
Određivanje cijena instrumenata projektnih obveznica temelji se na naknadi za rizik u skladu s odgovarajućim standardnim pravilima i kriterijima EIB-a.
(g) Postupak prijave
Zahtjevi za pokriće rizika u okviru instrumenta podjele rizika za projektne obveznice upućuju se EIB-u u skladu s uobičajenim prijavnim postupkom EIB-a.
(h) Postupak odobrenja
EIB provodi dubinsku analizu s aspekta rizika, financijskog, tehničkog i pravnog aspekta te odlučuje o korištenju instrumenta podjele rizika za projektne obveznice i odabire odgovarajuću vrstu podređenog instrumenta u skladu sa svojim uobičajenim pravilima i kriterijima, posebno u skladu sa Smjernicama EIB-a vezano uz politiku kreditnog rizika i kriterijima odabira EIB-a u području društva, ekologije i klime.
(i) Trajanje
1.
Zadnja tranša doprinosa Unije instrumentu podjele rizika za projektne obveznice izdvaja se najkasnije 31. prosinca 2013. Konkretno odobrenje instrumenata projektnih obveznica od strane Upravnog vijeća EIB-a zaključuje se najkasnije do 31. prosinca 2014.
2.
U slučaju okončanja instrumenta podjele rizika za projektne obveznice tijekom tekućeg višegodišnjeg financijskog okvira, sva sredstva s fiducijarnih računa, osim izdvojenih sredstava i sredstava potrebnih za pokriće prihvatljivih troškova i izdataka, vraćaju se u proračunske linije TEN-T i TEN-E.
3.
Po isteku ili otplati instrumenata, sredstva dodijeljena instrumentu podjele rizika za projektne obveznice vraćaju se na pripadajući fiducijarni račun, pod uvjetom da je pokriće rizika dostatno.
(j) Izvješćivanje
Načine godišnjeg izvješćivanja o provedbi instrumenta podjele rizika za projektne obveznice dogovorno utvrđuju Komisija i EIB.
Nadalje, Komisija, uz potporu EIB-a, svakih šest mjeseci podnosi izvješće o provedbi Europskom parlamentu i Vijeću, počevši šest mjeseci nakon potpisivanja sporazuma o suradnji iz članka 6. stavka 1. točke (g).
(k) Praćenje, nadzor i evaluacija
Komisija prati provedbu instrumenta, prema potrebi i putem izravnih nadzora, te vrši provjeru i nadzor u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
EIB upravlja podređenim instrumentima u skladu s vlastitim pravilima i postupcima, uključujući odgovarajuće mjere revizije, nadzora i praćenja. Nadalje, Upravno vijeće EIB-a, u kojem se nalaze predstavnici Komisije i država članica, odobrava svaki podređeni instrument i prati je li upravljanje EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim smjernicama koje je utvrdilo Vijeće guvernera EIB-a.
Komisija i EIB u drugoj polovici 2013. dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću prijelazno izvješće o funkcioniranju pilot instrumenta podjele rizika za projektne obveznice, s ciljem optimizacije modela navedenog instrumenta.
Sveobuhvatna neovisna evaluacija izvršava se u 2015., nakon odobrenja završnih operacija projektnih obveznica. Ona obuhvaća, među ostalim, dodanu vrijednost, aditivnost u usporedbi s drugim instrumentima Unije ili države članice i ostalim postojećim oblicima dugoročnog financiranja duga, postignuti multiplikativni učinak, procjenu uključenih rizika te eventualno izazivanje ili korigiranje učinka distorzije. Evaluacija također obuhvaća utjecaj na financijsku održivost projekata, opseg, uvjete i troškove izdavanja obveznica, utjecaj na šira tržišta obveznica, kao i pitanja glavnog vjerovnika i javne nabave. Ako je moguće, ona uključuje i usporedbu troškova s alternativnim sredstvima financiranja projekata, uključujući bankovne zajmove. Tijekom pilot faze ocjenjuje se svaki odabrani projekt.”
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2012.