32010D0416
L 196/24
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
01.01.2011.
ODLUKA VIJEĆA
od 13. srpnja 2010.
u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o usvajanju eura u Estoniji 1. siječnja 2011.
(2010/416/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (Ugovor), a posebno njegov članak 140. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir izvješće Europske komisije,
uzimajući u obzir izvješće Europske središnje banke,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
uzimajući u obzir raspravu Europskog vijeća,
uzimajući u obzir preporuku članova Vijeća država članica čija je valuta euro,
budući da:
(1)
Treća faza ekonomske i monetarne unije (EMU) započela je 1. siječnja 1999. Odlukom 98/317/EZ (1) Vijeće je na sastanku 3. svibnja 1998. u Bruxellesu u sastavu šefova država i vlada odlučilo da su Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Portugal i Finska ispunile potrebne uvjete za usvajanje jedinstvene valute 1. siječnja 1999.
(2)
Odlukom 2000/427/EZ (2) Vijeće je odlučilo da je Grčka ispunila potrebne uvjete za usvajanje jedinstvene valute 1. siječnja 2001. Odlukom 2006/495/EZ (3) Vijeće je odlučilo da je Slovenija ispunila potrebne uvjete za usvajanje jedinstvene valute 1. siječnja 2007. Odlukama 2007/503/EZ (4) i 2007/504/EZ (5) Vijeće je odlučilo da su Cipar i Malta ispunili potrebne uvjete za usvajanje jedinstvene valute 1. siječnja 2008. Odlukom 2008/608/EZ (6) Vijeće je odlučilo da je Slovačka ispunila potrebne uvjete za usvajanje jedinstvene valute 1. siječnja 2009.
(3)
U skladu sa stavkom 1. Protokola o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Vijeće da 1. siječnja 1999. ne namjerava preći u treću fazu EMU. Ova obavijest nije mijenjana. U skladu s stavkom 1. Protokola o određenim odredbama koje se odnose na Dansku priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice i odlukom šefova država ili vlada donesenom u Edinburgu u prosincu 1992., Danska je obavijestila Vijeća da neće sudjelovati u trećoj fazi EMU-a. Danska nije zatražila pokretanje postupka iz članka 140. stavka 2. Ugovora.
(4)
Na temelju Odluke 98/317/EZ, za Švedsku vrijedi odstupanje kako je određeno u članku 139. stavku 1. Ugovora. U skladu s člankom 4. Akta o pristupanju iz 2003. za Češku, Estoniju, Latviju, Litvu, Mađarsku i Poljsku vrijedi odstupanje kako je utvrđeno člankom 139. stavkom 1. Ugovora. U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2005. za Bugarsku i Rumunjsku vrijedi odstupanje kako je utvrđeno člankom 139. stavkom 1. Ugovora.
(5)
Europska središnja banka (ESB) osnovana je 1. srpnja 1998. Europski monetarni sustav zamijenjen je europskim tečajnim mehanizmom čija je uspostava usuglašena rezolucijom Europskog vijeća o uspostavi europskog tečajnog mehanizma u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije od 16. lipnja 1997. (7) Postupci predviđeni za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije (ERM II) utvrđeni su Sporazumom od 16. ožujka 2006. između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država članica izvan europodručja o utvrđivanju operativnih postupaka za europski tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije (8).
(6)
Člankom 140. stavkom 2. Ugovora određeni su postupci za stavljanje odstupanja izvan snage za dotične države članice. Komisija i ESB najmanje jednom u dvije godine ili na zahtjev države članice s odstupanjem izvješćuju Vijeće u skladu s postupkom utvrđenim u članku 140. stavku 1. Ugovora. Posljednja redovita konvergencijska izvješća Komisije i ESB-a donesena su u svibnju 2010.
(7)
Nacionalno zakonodavstvo država članica, uključujući statute nacionalnih središnjih banaka, trebalo bi prema potrebi prilagoditi kako bi se osigurala usklađenost s člancima 130. i 131. Ugovora i Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (Statut ESSB-a i ESB-a). Izvješća Komisije i ESB-a osiguravaju detaljnu procjenu usklađenosti zakonodavstva Estonije s člancima 130. i 131. Ugovora i Statuta ESSB-a i ESB-a.
(8)
Prema članku 1. Protokola br. 13 o konvergencijskim kriterijima (Protokol), kriterij stabilnosti cijena iz članka 140. stavka 1. prve alineje Ugovora znači da država članica ima održivu razinu cijena i prosječnu stopu inflacije, promatrano tijekom jedne godine uoči provjere, koja ne prelazi za više od 1,5 postotnih bodova stopu inflacije u najviše trima državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena. Za potrebe kriterija stabilnosti cijena, inflacija se mjeri harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (HICP) određenim u Uredbi Vijeća (EZ) br. 2494/95 od 23. listopada 1995. o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (9). Kako bi se ocijenilo ispunjavanje kriterija stabilnosti cijena, inflacija države članice mjeri se postotnom promjenom aritmetičke sredine 12 mjesečnih indeksa u odnosu na aritmetičku sredinu 12 mjesečnih indeksa prethodnog razdoblja. Izvješća Komisije i ESB-a uzimaju u obzir referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu stopa inflacije triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za 1,5 postotni bod.
Tijekom jednogodišnjeg razdoblja sa završetkom u ožujku 2010. izračunana referentna vrijednost inflacije bila je 1 posto, pri čemu su Portugal, Estonija i Belgija bile tri države članice koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena te stopama inflacije od 0,8 %, 0,7 % odnosno 0,1 %. U trenutačnim gospodarskim okolnostima koje karakterizira veliki sveopći negativni šok i u kojima se brojne države suočavaju s razdobljima negativnih stopa inflacije, čini se opravdanim iz kategorije država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena isključiti države čija se prosječna stopa inflacije znatno razlikuje od prosječne inflacije europodručja (0,3 % u ožujku 2010.) - u skladu s presedanom iz konvergencijskog izvješća za 2004. - budući da države s takvim odstupanjima nije moguće opravdano procijeniti kao države koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena te bi njihovo uključivanje značajno utjecalo na referentnu vrijednost, a time i na pravednost kriterija. U ožujku 2010. to je dovelo do isključivanja Irske, jedine države čija je prosječna stopa inflacije u razdoblju od 12 mjeseci (u ožujku 2010. iznosila je - 2,3 %) značajno odstupala od prosjeka u europodručju i drugim državama članicama, prije svega kao odraz značajnoga gospodarskog pada.
(9)
U skladu s člankom 2. Protokola, kriterij proračunskog stanja iz članka 140. stavka 1. druge alineje Ugovora znači da u trenutku provjere država članica nije predmetom Odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 6. Ugovora o postojanju prekomjernog deficita.
(10)
U sladu s člankom 3. Protokola, kriterij sudjelovanja u europskom tečajnom mehanizmu Europskog monetarnog sustava iz članka 140. stavka 1. treće alineje Ugovora znači da je država članica poštovala normalan raspon fluktuacija tečajnog mehanizma europskog monetarnog sustava bez ozbiljnih napetosti najmanje dvije godine prije provjere. Osobito, država članica tijekom tog razdoblja nije na vlastitu inicijativu devalvirala bilateralni središnji paritet svoje valute u odnosu na euro. Od 1. siječnja 1999. ERM II osigurava okvir za ocjenjivanje ispunjavanja tečajnog kriterija. Pri ocjenjivanju ispunjavanja tog kriterija Komisija i ESB su u svojim izvješćima provjerili dvogodišnje razdoblje sa završetkom 23. travnja 2010.
(11)
U skladu s člankom 4. Protokola, kriterij konvergencije kamatnih stopa iz članka 140. stavka 1. četvrte alineje Ugovora znači da je država članica tijekom jedne promatrane godine prije provjere imala prosječnu nominalnu dugoročnu kamatnu stopu koja ne prelazi za više od dva postotna boda kamatnu stopu najviše triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena. Za potrebe kriterija konvergencije kamatnih stopa korištene su usporedive kamatne stope desetogodišnjih referentnih vrijednosti državnih obveznica. Estonija koja je bila jedna od država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena u ožujku 2010. nema jedinstvene referentne dugoročne državne obveznice ili usporedivog vrijednosnog papira koji bi se mogao upotrijebiti za izračun referentne vrijednosti. Stoga, u skladu s tekstom Protokola (koji se odnosi na „najviše trima državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena”), Komisija i ESB pri ocjeni ispunjavanja kriterija kamatne stope u svojim izvješćima uzimaju u obzir referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu nominalne dugoročne kamatne stope preostalih dviju najuspješnijih država članica po stabilnosti cijena uvećanu za dva postotna boda. Na temelju toga, referentna vrijednost tijekom jednogodišnjeg razdoblja sa završetkom u ožujku 2010. iznosila je 6,0 posto, što predstavlja prosjek kamatnih stopa u Portugalu (4,2 %) i Belgiji (3,8 %) uvećano za dva postotna boda.
(12)
U skladu s člankom 5. Protokola, Komisija osigurava podatke koji se koriste u trenutačnoj ocjeni ispunjavanja konvergencijskih kriterija. Za pripremu ove Odluke podatke je osigurala Komisija. Proračunske podatke osigurala je Komisija na temelju izvješća koje su države članice dostavile do 1. travnja 2010. u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (10).
(13)
Na temelju izvješća koje su predstavile Komisija i ESB o napretku Estonije u ispunjavanju obveza u pogledu ostvarenja EMU, Komisija je zaključila:
(a)
u Estoniji je nacionalno zakonodavstvo, uključujući Statut nacionalne središnje banke, usklađeno s člancima 130. i 131. Ugovora te Statutom ESSB-a i ESB-a;
(b)
u pogledu ispunjavanja konvergencijskih kriterija navedenih u četiri alineje članka 140. stavka 1. Ugovora od strane Estonije:
-
prosječna stopa inflacije u Estoniji tijekom jednogodišnjeg razdoblja sa završetkom u ožujku 2010. iznosila je - 0,7 posto, što je značajno ispod referentne vrijednosti te je izgledno da će ostati ispod referentne vrijednosti tijekom predstojećih mjeseci,
-
Estonija nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita, njezin proračunski manjak u 2009. iznosi 1,7 % BDP-a,
-
Estonija je članica ERM II od 28. lipnja 2004.; tijekom dvogodišnjeg razdoblja sa završetkom 23. travnja 2010. estonska kruna nije bila izložena ozbiljnijim napetostima te nije bilo odstupanja od srednjeg tečaja ERM II od početka njezinog sudjelovanja,
-
zbog veoma niske stope estonskog bruto javnog duga, nema raspoloživih referentnih državnih obveznica ni drugih odgovarajućih vrijednosnih papira kako bi se procijenila trajnost ostvarene konvergencije koja se očituje u razini dugoročnih kamatnih stopa. Iako je percepcija rizika Estonije na financijskom tržištu porasla na vrhuncu krize, njezin razvoj tijekom referentnog razdoblja te šira ocjena trajnosti ostvarene konvergencije, uključujući ostvarene rezultate fiskalne politike i relativno fleksibilno gospodarstvo idu u prilog pozitivnoj ocjeni ispunjavanja kriterija o dugoročnim kamatnim stopama od strane Estonije;
(c)
u svjetlu ocjene pravne usklađenosti i ispunjavanja konvergencijskih kriterija te dodatne čimbenike, Estonija ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Estonija ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura. Odstupanje u korist Estonije iz članka 4. Akta o pristupanju iz 2003. stavlja se izvan snage od 1. siječnja 2011.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2010.