Слідчі взялися за Окружний адмінсуд Києва. 5 скандальних рішень 2019 року
26 липня Національне антикорупційне бюро та Генпрокуратура заявили, що розслідують справу про порушення закону суддями Окружного адміністративного суду Києва.
Слідчі вже підготували підозри проти керівника суду Павла Вовка й інших трьох суддів. Окружний адмінсуд — єдиний суд першої інстанції у столиці, який може розглядати позови проти владних органів. Його суддів підозрюють у спробах вплинути на роботу Вищої кваліфікаційної комісії суддів, яка мала проводити їхнє оцінювання. Судді, які оцінювання не проходять, втрачають свою роботу. За версією слідства, Павло Вовк сам організував подання позовів до свого ж суду щодо визнання відсутності у членів комісії повноважень. Правоохоронці також вважають, що крім Вищої кваліфкомісії суддів, вплив здійснювався і стосовно Конституційного суду, міністерств, інших судів. Наприклад, правоохоронці вважають, що адмінсуд намагався вплинути на Конституційний суд у справах про визнання неконституційною статті Карного кодексу про покарання за незаконне збагачення та при розгляді закону про люстрацію. "Встановлено, що відбувається системне втручання в розгляд справ судами зі сторони в першу чергу керівництва цього суду (Окружного адмінсуду - Ред.), але і в діяльність інших органів державної влади... що, за нашою оцінкою, фактично становить загрозу національній безпеці", - сказав на брифінгу керівник управління спецрозслідувань Гепрокуратури Сергій Горбатюк. У приміщенні суду в Києві проводять обшуки. Сам суд називає слідство "тиском на суддів" та блокуванням його роботи. BBC News Україна вирішила пригадати резонансні справи та рішення суду 2019 року. Відсторонення Супрун 5 лютого суддя Окружного адмінсуду заборонив Уляні Супрун виконувати обов'язки міністра охорони здоров'я. Таке рішення він виніс у рамках розгляду позову тодішнього депутата від "Радикальної партії" Ігоря Мосійчука. Мосійчук заявляв, що Супрун "не має компетенції обіймати посаду міністра охорони здоров'я: не має ні українського громадянства, ні належної освіти, ні належних навичок". Рішення судді збурило значну частину українського суспільства, а сама пані Супрун назвала його "черговою атакою на трансформацію системи охорони здоров'я". Про підтримку в.о. міністра заявляли громадські активісти та члени уряду, які виступали на процесі. Захист пані Супрун оскаржив рішення судді й добився 14 лютого його скасування. Повернення "Сватів" Федор Добронравов (справа) під час зйомок серіалу "Свати" 27 березня суд скасував заборону на показ в Україні серіалу "Свати" і дозволив в'їзд російському акторові Федору Добронравову. Рішення винесли напередодні першого туру президентських виборів, що привернуло до нього ще більше уваги, адже продюсером серіалу "Свати" був тоді український шоумен, а нині президент України Володимир Зеленський. У 2018 році пан Зеленський публічно звертався до СБУ, вимагаючи скасувати заборону "Сватів" та через заборону Добронравову на в'їзд в Україну. У березні 2019 року суд визнав протиправними дії СБУ, яка попросила Міністерство культури внести пана Добронравова до переліку осіб, які створюють загрозу національній безпеці. Саме це й стало свого часу підставою для заборони до показу в Україні стрічок за його участі. Адмінсуд вирішив, що довідка СБУ, на основі якої Донбронравову заборонили в'їзд до України, "складена з порушенням нормативних вимог та за відсутності належних обґрунтувань". Восени 2017 року СБУ заборонила Добронравову в'їзд в Україну через підтримку анексії Криму та незаконні подорожі на півострів. "Я вважаю, що Крим мав і має повернутись, як він і повернувся до Росії", - заявляв Добронравов у інтерв'ю російським ЗМІ навесні 2014 року. Неприватний "ПриватБанк" 18 квітня Окружний адмінсуд Києва за позовом Ігоря Коломойського визнав націоналізацію "ПриватБанку" незаконною. Згідно з рішенням, у 2016 році НБУ, Мінфін та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб не мали законних підстав для віднесення "ПриватБанку" до категорії неплатоспроможних. А саме це і стало свого часу приводом для початку його націоналізації. Суд вважає, що таким чином державні установи порушили визначені законом процедури націоналізації банку. Суд визнав націоналізацію "безпідставною та такою, що здійснена з численними порушеннями чинного на той момент законодавства, наслідком чого стало неправомірне втручання держави у право акціонерів банку". Тодішній президент Петро Порошенко розкритикував рішення й зібрав засідання Ради національної безпеки і оборони. У відповідь судді звернулися до правоохоронців із заявами про втручання в їхню діяльність з боку президента, голови Мін'юсту та НБУ. Суд ухвалив рішення напередодні другого туру президентських виборів, на яких переміг Володимир Зеленський, якого активно підтримував колишній власник "ПриватБанку" Ігор Коломойський. Справи церковні Митрополит Київський Онуфрій (в центрі) 22 квітня Окружний адмінсуд тимчасово зупинив обов'язкове перейменування Української православної церкви (Московського патріархату), яка мали внести у свою назву зв'язок з Росією до 26 квітня. У грудні Верховна Рада схвалила закон, який зобов'язує змінити назву релігійних організацій в Україні, центр яких "розташовується у країні-агресорі". Єдиною країною, яка законом визнана агресором, є Російська Федерація, де й розміщений центр Російської православної церкви, частиною якої є УПЦ (МП). Після початку дії закону Міністерство культури мало місяць, щоб перевірити статути зареєстрованих релігійних організацій й назвати перелік тих, які мають змінити назву, що й зробило 26 січня 2019 року. З того часу ці релігійні організації, зокрема і УПЦ (Московського патріархату), мали три місяці, щоб вказати приналежність до Росії у своїй офіційній назві. УПЦ називала ухвалення такого закону антиконституційним та втручанням держави у справи церкви й подала до суду з вимогою скасувати наказ Мінкультури. Адмінсуд звільнив УПЦ (МП) від необхідності перейменування до моменту вирішення спору по суті. На думку суддів, наразі виконання наказу міністерства "може призвести до невиправданого втручання держави у сферу діяльності релігійної організації як юридичної особи". Мінкульт оскаржував це рішення в апеляційній інстанції, проте невдало. Скасування декомунізації 25 червня Окружний адмінсуд Києва скасував рішення Київради про перейменування проспектів Московського і Ватутіна на Бандери і Шухевича відповідно. Цю справу він розглядав понад два роки. Рішення про перейменування скасували через процедурні порушення з боку Київради та "у зв'язку з відсутністю належного обґрунтування прийняття даних рішень". "Також судом при розгляді зазначеної справи взятий до уваги значний суспільний інтерес, який відображений і в петиціях проти перейменування, чого не було враховано Київською міською радою під час вчинення дій щодо зміни назви проспектів", - додали у суді. Відразу після рішення суду влада Києва та Український інститут національної пам'яті заявили, що оскаржать його. Хочете отримувати головні новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram або Viber.