Історична промова Терези Мей - огляд ЗМІ
Як британська преса реагує на заяву Терези Мей щодо "брекзиту", чого бракує Дональду Трампу і полеміка про Україну в Wall Street Journal - в огляді міжнародної преси.
Тереза Мей попередила ЄС, що покине стіл переговорів, якщо лідери союзу не пристануть на її умови Нове майбутнє "глобальної Британії" Промова прем'єр-міністра Терези Мей щодо умов виходу Сполученого Королівства з ЄС стала головною новиною британської преси. Як пише Daily Telegraph, прем'єрка попередила ЄС, що покине стіл переговорів, якщо лідери союзу не пристануть на її умови. Daily Express також звертає увагу на погрози пані Мей покинути переговори про умови "брекзиту", якщо керівники ЄС намагатимуться "покарати" Велику Британію. Газета називає промову "історичною" і пише, що курс, взятий прем'єр-міністром, знов приведе країну до "справжньої незалежності". В статті під заголовком "Дайте нам справедливу угоду, або ми вас розчавимо" Times цитує слова Мей, яка описала можливі спроби покарати країну за "брекзит" як "жахливе самоскалічення". На думку Guardian, "суворий" стиль промови навів єврочиновників на висновки про те, що Британія готується до "жорсткого виходу" з ЄС. Як пише Daily Mirror, прем'єрка заявила, що радше зупинить переговори, аніж прийме погані для країни умови, але, як додає видання, профспілки попереджають, що вихід з єдиного ринку є "авантюрою", яка може коштувати мільйонів робочих місць. Financial Times вважає, що пані Мей у своїй промові окреслила нову роль "глобальної Британії" поза межами єдиного європейського ринку після "епохального" виходу країни з ЄС. Рейтинг Трампа Трамп обійме посаду з меншим рівнем підтримки, аніж будь-який з президентів в сучасній історії США, вважає New York Times Принаймні в одному обраний президент США Дональд Трамп вже випередив своїх попередників, пише New York Times. Мова йде про рівень його підтримки серед населення. За словами видання, Бараку Обамі знадобилося 18 місяців на президентському посту, аби його рівень популярності скотився до 44 %, згідно з опитуваннями служби Gallup, а Джорджу Бушу - чотири з половиною роки. Трамп же закріпився на цій позначці ще до інавгурації, зауважує газета. "Трамп обійме посаду в п'ятницю з меншим рівнем підтримки, аніж будь-який з президентів в сучасній історії [США], згідно з низкою опитувань, що свідчить про те, що він не зміг об'єднати американців на свою підтримку, окрім тієї базової групи, яка допомогла йому виграти в листопаді, - пише видання. - Замість ефекту об'єднання його прихід до влади засвідчив продовження поляризації, яка спостерігалася під час виборів". В приватному спілкуванні з газетою радники Трампа стверджують, що традиційні виміри більше не мають значення, оскільки вони не передбачили перемогу Трампа на президентських виборах. Як йдеться у статті, такий рейтинг може бути приводом для занепокоєння Трампа не через шанси на наступних виборах, а через ставлення до нього Конгресу, який "історично ставився з більшою повагою до популярних президентів, ніж до непопулярних". Застереження щодо компромісів Апелюючи до закликів Віктора Пінчука піти на "важкі компроміси" з Росією заради миру, німецький політик і член Бундестагу Марілуіза Бек радить спершу оцінити "справжні наміри" Кремля. "Чи справді Москва щиро зацікавлена в стабілізації України, чи вона прагне покладатися на Донбас як на вічне джерело заворушень?" запитує вона в статті для Wall Street Journal. На її думку, тиск на путінську Росію посилиться в разі проведення Україною успішних економічних та демократичних перетворень. На її думку, поки невідомо, на яких умовах дійдуть порозуміння обраний президент США Дональд Трамп та Володимир Путін, будь-яка дискусія щодо виконання Мінських угод, заснованих на компромісах, повинна зважати на певні фактори. "Лише якщо Москва надасть достовірні гарантії того, що вона приймає незалежний шлях розвитку України, якщо ідею обмеженого суверенітету України буде відкинуто, і якщо не повториться ситуація, за якої було проігноровано Будапештський меморандум, що гарантував територіальну цілісність України, але був порушений без будь-яких наслідків, тільки тоді може мати місце покроковий підхід до забезпечення майбутнього вільної України", - стверджує Марілуіза Бек, відома своєю гострою критикою російської агресії проти України. Україна як "супермаркет" зброї В Україні військова зброя все частіше із зони конфлікту потрапляє до рук цивільних, пише New Yorker Проект українського фотографа Андрія Ломакіна, який зобразив мирних громадян країни, які тримають вдома зброю, привернув увагу тижневика New Yorker до проблеми неконтрольованого обігу зброї в Україні. "Сьогодні, після кількох нетривалих перемир'їв і прямих вторгнень російських військ і артилерії, запанував напружений і часто смертоносний застій. При цьому військова зброя все частіше із зони конфлікту потрапляє до рук цивільних", - пише видання. На світлинах, зроблених Ломакіним протягом 2014-2015 років, зображені люди в звичайних домашніх мовах, але неодмінним елементом є дисонуюча із загальним настроєм присутність зброї. Наприклад, на одній з них можна побачити чоловіка, який заколисує на руках дитину, а його жінка та троє інших дітей сидять на ліжку, але в руці чоловік тримає чорний автомат. За словами фотографа, невпевненість та травматичний досвід, які стали наслідком війни, призвели до того, що українці ставляться до зброї як до своєрідного "сучасного амулету", який дає власникам "додаткові сили" і яким, можливо, вони і не скористаються в разі небезпеки. Проте з ним "кожен почувається в більшій безпеці". Як пише видання, національний реєстр власників зброї реально не працює, тому питання її обігу залишається "в тіні". "Портрети, виконані Ломакіним, дозволяють побачити, як українців змінили останні три роки: поранені та дезорієнтовані, звиклі до насильства, але водночас напоготові дати відсіч", - пише New Yorker. Огляд підготувала Марія Кондрачук, Служба моніторингу ВВС