Радянський пам'ятник поділив Естонію
Естонський президент відмовився підписати закон, що прокладає шлях до усунення раднського воєнного пам'ятника.
Тоомас Гендрік Ільвес сказав, що деякі положення закону неконституційні. Президент говорив про схвалений у четвер в естонському парламенті закон, який зобов’язує уряд упродовж місяця усунути пам’ятник. «Бронзовий солдат» став символом поділу в естонському суспільстві. Етнічні росіяни в Естонії виступають категорично проти його усунення. Більшість великої громади російськомовних мешканців Естонії вважають монумент антифашистським символом, але для багатьох етнічних естонців це прославляння режиму, який тримав країну в окупації понад 50 років. Пан Ільвес звинуватив деяких естонських політиків у використанні теми «щоб лише привабити увагу до себе» на тлі наближення парламентських виборів 4 березня. Російський міністр закордонних справ Серґей Лавров назвав голосування в естонському парламенті «дуже великою помилкою і актом паплюження, який є неприйнятим у сучасній Європі.» Закон забороняє символи та монументи, які прославляють Радянську владу, котрій настав кінець 1991 року. Заступник пана Лаврова Владімір Тітов застеріг, що затвердження закону матиме незворотні наслідки для взаємин з Естонією. Після неодноразових сутичок поблизу пам’ятника між активістами російських та естонських організацій уряд Естонії вирішив перенести монумент і поховані під ним останки солдатів в інше місце. Прем’єр-міністр Андрус Ансіп сказав, що уряд в будь-якому випадку зможе перенести пам’ятник, використовуючи закон про захист воєнних поховань, схвалений у січні.