Підвищення тарифів на тепло: не гріє
У той період, коли кияни отримували платіжки за найхолодший зимовий місяць, стало відомо, що тарифи на опалення і гарячу воду можуть зрости ще на близько 13%.
Незабаром у платіжках можуть з'явитися нові тарифи Жителі столиці активно обговорюють січневі платіжки, зауважуючи, що навіть у будинках, де є теплові лічильники, опалення квадратного метра у холодному січні коштувало утричі дорожче, ніж у жовтні, коли розпочався опалювальний сезон. А розрахункова вартість опалення у будинках із лічильниками майже зрівнялася із закладеною у норматив для будинків без лічильників. Говорять і про подальше збільшення тарифів. Експерти ж зауважують, що тарифи зростатимуть не тільки у Києві, а також наголошують, що до чинних розцінок є багато запитань. "Прогнозні тарифи" На початку лютого Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) повідомила, що ще 29 грудня минулого року попередньо схвалила "прогнозні тарифи" на теплову енергію для "Київенерго". На прохання компанії, тариф на виробництво та постачання тепла може зрости із нинішніх 531,1 грн/Гкал (без ПДВ) до 594,3 грн/Гкал. А на централізоване опалення для будинків, де є теплолічильники, тариф може зрости із нинішніх 657,24 грн/Гкал до 742,53 грн/Г кал. Крім того, для тих, у кого в будинку такого лічильника немає, норматив споживання може зрости до 17,28 грн за квадратний метр із нинішніх 16,14 грн. Водночас вперше від початку своєї роботи НКРЕКП звернулася до столичної адміністрації із листом, у якому вирішила нагадати про "вплив місцевих органів самоврядування на встановлення тарифів на теплову енергію". У НКРЕКП повідомляють, що зі свого боку перевірили документи, у яких "Київенерго" та інші компанії обґрунтовують свою пропозицію підвищити тарифи. Але за деякими параметрами на ці тарифи, на думку, комісії, може вплинути і місцева влада. "Слід зазначити, що на структуру тарифів на теплову енергію та послуги з централізованого постачання гарячої води і відповідно величину самого тарифу суттєво впливають безпосередньо і органи місцевого самоврядування", - йдеться у листі НКРЕКП до столичної мерії. Серед цих "точок впливу" НКРЕКП називають, передусім, затвердження норм споживання та контроль за якістю комунальних послуг, погодження інвестиційних програм компаній, що надають ці послуги, встановлення місцевих податків. Хто крайній? У комісії також вважають, що "лише після отримання позицій органів місцевого самоврядування" можливо ухвалити остаточне рішення щодо підвищення тарифів. У мерії Києва поки що не коментували звернення НКРЕКП, проте раніше у подібних випадках представники КМДА посилалися на те, що НКРЕКП є незалежним регулятором, впливати на його рішення щодо тарифів місцева влада не може. Крім того, як заявляв заступник голови КМДА Петро Пателеєв, внеском у справу пом'якшення наслідків від підвищення тарифів столична мерія вважає програму встановлення лічильників, яка здійснюється як за рахунок інвестиційної програми "Київенерго", так і з коштів бюджету Києва. За його словами, у будинках, де вже встановлені лічильники, родини платять на 30-40% менше, ніж там, де їх немає. У КМДА обіцяють що до кінця року 100% житлових будинків в столиці будуть обладнані лічильниками тепла. Водночас, як заявляв ЗМІ голова комісії Київради з питань ЖКГ і ПЕК Володимир Бондаренко, у депутатів вже є запитання щодо завищеної вартості тих лічильників, які встановлювали у 2015 році. Він звертає увагу, що мерія може впливати на тарифи не тільки через фактори, перелічені НКРЕКП, але й через наглядові ради усіх компаній-монополістів, що надають комунальні послуги. Втім, ці ради, за словами депутата, були сформовані ще за часів президентства Януковича, відтоді їхній склад не змінювали. Новим тарифам - нові платіжки? Чинні тарифи на тепло були запроваджені із травня минулого року - через два місяці після того, як компанія "Київенерго" звернулася із пропозицією щодо їхнього підвищення. Проте якщо раніше серед головних причин потреби у підвищенні тарифів називалася їх неринковість через високу ціну газу - головної складової, то тепер серед факторів впливу на зростання тарифів на теплову енергію найбільша вага припадає на оплату праці. "Київенерго" також повідомляє, що попри те, що постанова уряду про корегування рахунків за опалення із температурою повітря була затверджена 19 грудня, компанія "прийняла соціально відповідальне рішення" і перерахувала платіжки за весь грудень. У "Київенерго" також готуються запровадити нові платіжки "європейського зразка" за опаленні та гарячу воду, аби платити за них стало простіше. "Пасьянс із вибухом" Проте судячи з інфляції, зарплат, скорочення готівки в обігу і зростання боргу за комунальні послуги можна говорити про те, що для українців оплачувати комуналку стає дедалі важче", - каже екс-міністр ЖКГ, а нині голова "Союзу власників житла" Олексій Кучеренко. На його думку, те, що НКРЕКП вирішила звернутися до столичної влади, аби отримати схвалення нових тарифів, свідчить про те, що там розуміють, "що колись доведеться відповідати і що колись цей пасьянс завершиться вибухом". Він твердить, що хоча формально компанії, які надають комунальні послуги, відкрили складові тарифів, найважливіша частина - виробнича, яка вимагає фахового аналізу, - залишається закритою. Але і з відкритої інформації, каже він, експерти можуть вказати певні шляхи зниження навіть нинішніх тарифів для кожного конкретного випадку. Не кажучи вже про їх підвищення. Наприклад, каже Олексій Кучеренко, для розрахунку нормативів досі користуються кліматичними показниками на основі документу 1962 року, або ще радянськими нормами виробничих втрат. "В Києві така потужна система теплопостачання, що тарифи об'єктивно мають бути найвищими в Україні, бо в жодному іншому місті України немає таких потужних ТЕЦ - ТЕЦ-5, ТЕЦ-6, і "Єврореконструкція", які покривають 85% усього теплового навантаження Києва. Але ці ТЕЦ виробляють одночасно тепло і електроенергію, вони завжди будуть відсотків на 30 економічнішими, ніж якась котельня у Вінниці чи Житомирі. І це вже є підстава для зниження тарифу", - каже екс-урядовець. Пан Кучеренко також звертає увагу на визнану усіма учасниками дискусії різницю між нарахуваннями платежів для будинків із лічильниками і будинків без лічильників, мешканці яких сплачують за нормативами. І тут, за його словами, Київ вигідно відрізняється від інших міст, де лічильники майже не встановлюються. Проте, каже Олексій Кучеренко, багато встановлених лічильників так і не були підключені. А із підключеними інколи трапляються дивні речі: "У мене вже є кілька скарг, де за лічильником людям нарахували понад 17 грн за опалення квадратного метра (при нормативі у 16,14 грн. - Ред.). Але до лічильника не пустили". За його словами, питання, де зникають гроші від оплачених, але неспожитих комунальних послуг, - "до прокуратури". За підрахунками екс-міністра, "ціна" цього питання лише за минулий опалювальний сезон і лише для Києва може становити до 1 млрд грн.