Сезони газової моди: осінь чи вибори?
Європою знову прокотилася хвиля стурбованості газом. Заява Газпрому про можливість скорочення постачань газу Україні справила враження на західних аналітиків чи не більше, ніж позачергові вибори до Верховної Ради.
Діловий часопис Файненшл таймс, який цілу сторінку в четвер присвятив Україні, ставить багато питань: про який 1,3-мільярдний борг говорить Газпром, хто цей борг накопичив і чому комерційна, як називає себе сам Газпром, компанія не вимагала його раніше. Що ж стоїть за заявами Росії – початок опалювального сезону чи завершення виборів? Сезони моди Газова тема для України останні два роки перетворюється на сезонне явище – відсутність спільної мови в переговорах із Росією восени 2005-го призвела до газової кризи взимку 2006-го, в результаті якої з'явився суперечливий посередник “Росукренерго”. Половина його акцій належить російському “Газпромові”, а інша контролюється, як потім з'ясувалося, нині вже мільярдером за версією польського журналу “Впрост” Дмитром Фірташем. З появою того газового гравця російський, а згодом і азійський газ став реалізовуватися складною та дещо заплутаною схемою.“Росукренерго” та український “Нафтогаз” створили “УкрГазЕнерго”, яке купує газ у компанії Фірташа на українському кордоні і реалізує його частково споживачам, а частково тому ж таки “Нафтогазу”. Відтоді минуло дві осені, і ціна на газ зросла з 50-ти доларів у 2005-му до 130 доларів у поточному. А восени 2007-го між Україною та Росією виникло нове газове напруження – “Газпром” звинуватив українську сторону в борзі у понад мільярд доларів, повідомив про її несумлінність європейських партнерів і навіть пригрозив, дещо прикрутити газовий кран. Кого на лічильник? Проте Міністр економіки Анатолій Кінах сказав Бі-Бі-Сі, що ніякого боргу в України немає: “Україна, як держава, не має заборгованості. Я хочу нагадати, що ще в 2001-му році ми реструктуризували зовнішню заборгованість як корпоративну. Тому та цифра, яка пролунала сьогодні, не має ніякого відношення до зовнішньої заборгованості України, як держави. Мова йде про заборгованість господарюючих суб'єктів – “УкрГазЕнерго”, наприклад, “Нафтогаз”...” Невдовзі після заяв “газпромівців” подав голос звинувачуваний ними український “господарюючий суб'єкт” – “Укргазенерго” визнало наявність боргу. Між тим, тема заборгованості не є новою у стосунках між тією компанією та “Нафтогазом” із одного боку та “Росукренерго” з іншого. Ще в травні міністр палива та енергетики Юрій Бойко повідомляв про погашення ними зовнішньої заборгованості перед “Росукренерго” через залучення кредитів. Тож перший віце-прем'єр Микола Азаров каже, що уряд був готовий до заяви “Газпрому”. Яка Тимошенко? Проте політологи звертають увагу на певні обставини – наближення зими та можливе повернення до прем'єрства Юлії Тимошенко, яка запам'яталася росіянам спробою запровадження прозоріших схем газопостачання. Пан Азаров уважає, що заява “Газпрому” просто збіглася в часі з виборами. “Поганий би був уряд, якби він не відстежував ситуацію з розрахунками всіх суб'єктів господарської діяльності, тим більше таких крупних. Тому рішення про поїздку Бойка до Москви було не вчора, коли зробив заяву Купріянов, а ще минулого тижня. Тому все робиться в плановому режимі, і ні з якою Тимошенко це не пов'язано. М'яко кажучи, в нас минулого тижня були зовсім інші прогнози, тому ні з якою Тимошенко ми плани не пов'язували, тим більше Купріянов,” – сказав пан Азаров. Осінь навіяла Тим часом, речник “Газпрому” Сергій Купріянов таки визнав, що заява навіяна осінньою погодою: “Наявність боргу – це об'єктивний факт, який неможливо пов'язати ані з виборами, ані з іншою ситуацією. Те, що ми зробили цю заяву, пов'язано з тим, що наближвається зима, невиконання контракту є систематичним і ми вже не бачили іншого варіанту вирішення цієї проблеми, окрім її винесення на публічне поле.” Українська сторона зустріла закиди Росії без особливого супротиву – “УкрГазЕнерго” пообіцяло сплатити борг до 1 листопада, а уряд – це проконтролювати. Таких домовленостей було досягнуто у середу в Москві під час зустрічі Міністра палива та енергетики Юрія Бойка з першим віце-прем'єром російського уряду Дмітрієм Мєдвєдєвим. Пан Мєдвєдєв пояснив своєму українському колезі, що, як він висловився, “Газпром - "не богадільня, а велика компанія,” яка не може ставити під загрозу свої інвестиційні плани через українські борги, а Європі пообіцяв, що її споживачі газу не постраждають. Та попри ті домовленості б'є на сполох ЄС, де ще свіжі спогади про газову кризу зими 2006-го – у середині жовтня Євросоюз чекає на на пояснення гостей із Києва та Москви на засіданні кооординаційної групи з питань газу у Брюсселі. Тим часом більшість оглядачів переконані, що заява “Газпрому” про український борг – перший дзвіночок підвищення ціни на газ для України наступного року.