Боротьба стільникових операторів і Skype у Росії: хто кого здолає
Російські стільникові оператори зазнали тактичної поразки в боротьбі з поширенням Skype і інших сервісів IP-телефонії: Роскомнагляд дійшов висновку, що підстав ліцензувати ці програмні продукти немає. Однак битва ще тільки починається, вважають експерти.
Сервісом Skype в Росії користуються 18% абонентів мобільних операторів Про своє рішення Роскомнагляд заявив у листі, направленому компанії МТС. Саме її керівництво навесні звернулося до відомства з проханням розібратися в ситуації. За словами віце-президента МТС з корпоративних та правових питань Руслана Ібрагімова, Skype фактично конкурує зі стільниковими операторами, бо абсолютно безкоштовно користується мережами передачі даних, у розвиток яких оператори вкладають величезні ресурси. Все частіше люди встановлюють на мобільні телефони безкоштовні сервіси обміну даними: той же Skype, його аналог Viber, а також WhatsApp, за допомогою якого кожен день у світі передається близько 27 млрд текстових повідомлень. При цьому гроші стягуються тільки за інтернет, і стільникові оператори втрачають джерело доходу. У підсумку трафік у "Вимпелкому", що володіє брендом "Білайн", за минулий рік виріс на 72%, а виручка - тільки на 31%. У МТС обсяг переданих даних збільшився на 200%, а доходи зросли лише на 37%. Російські чиновники, однак, не погодилися з аргументами МТС. У Роскомнагляді Російській службі Бі-бі-сі пояснили, що сервіси IP-телефонії зареєстровані в інших країнах. Крім того, такий вид послуг взагалі не ліцензується в Росії. Посил правильний, але не коректний "Дії МТС - це така партизанська вилазка, спроба знайти управу на OTT-сервіси (Over the top. - Ред.)", - констатує провідний аналітик Mobile Research Group Ельдар Муртазін. Сама скарга, на його думку, мала доволі безглуздий характер, оскільки звернення до державної установи з проханням адміністративно вплинути на гравців ринку - непопулярний захід, який навряд чи знайде розуміння у простих користувачів. Проте, здоровий глузд у діях МТС присутній, каже він: "Потрібно створювати однакові умови функціонування для всіх сервісів, що працюють у певній ніші. Якщо є стандарти зв'язку, то вони повинні застосовуватися до всіх. Отже, посил у компанії правильний, але форма, в яку цей посил одягнули, не зовсім коректна". Інші російські оператори, хоча формально і не приєдналися до звернення МТС, поділяють аргументи компанії. В "Мегафоні" Російській службі Бі-бі-сі заявили, що закон пред'являє до них досить жорсткі вимоги, то чому ж до OTT-сервісів їх не застосовують? "Комунікаційні інтернет-сервіси надають послуги голосового з'єднання, відправки коротких повідомлень, тобто, по суті, такі ж послуги зв'язку. Однак для таких інтернет-сервісів відсутні будь-які вимоги в частині забезпечення безпеки даних користувачів. Це створює ситуацію невизначеності щодо захисту прав користувачів", - відзначає представник компанії Юлія Дорохіна. "Зазіхнули на святе" Втім, експерти впіймали російських стільникових операторів на лукавстві як мінімум у двох моментах. По-перше, наразі прибутки OTT-сервісів вкрай незначні, тому розмови про великі збитки є вочевидь перебільшеними. За даними компанії J'son & Partners, загалом у голосовому трафіку на частку over the top припадає 1-2%. Однак сектор дійсно швидко зростає, тому стільникові оператори намагаються заздалегідь себе убезпечити. По-друге, зауважує виконавчий директор J'son & Partners Сергій Шавкунов, російські оператори фіксованого та мобільного широкосмугового доступу до інтернету виявляють певну логічну непослідовність. "Основна частка широкосмугових послуг являє собою не що інше, як доступ в інтернет. І власне, за цю послугу вони збирають гроші зі споживачів. Ніхто серед них не обурюється з приводу того, що їх споживачі використовують доступ до контент-ресурсів інтернету, соціальних мереж. Це стало нормою "безкоштовності" таких ресурсів", - говорить він. "Іншим аспектом проблеми стала сильна обопільна конкурентна боротьба самих операторів зв'язку, результатом якої стало сильне зниження цін на послуги широкосмугового доступу в інтернет, - продовжує Сергій Шавкунов. - У цьому провайдери ОТТ-сервісів не винні. Вони просто використовують ту даність, яка присутня на ринку. "Обурення", мабуть, викликає те, що провайдери ОТТ-сервісів зазіхнули на "святе": голосові сервіси та послуги повідомлень, які як і раніше є основою доходу операторів зв'язку". Перемогти і очолити Оскільки ринок ОТТ буде рости, стільникові компанії не покинуть спроб вплинути на нього, вважають аналітики ринку. Все питання в тому, якими методами. "Якщо ти не можеш перемогти щось, треба це очолити, - каже Ельдар Муртазін. - Мені здається, оператори повинні випускати власні програми або брендувати той самий Skype під себе". Фактично це вже відбувається: так, МТС ділить з Google доходи від сервісів американської компанії, встановлених на мобільні телефони МТС. Крім того, кажуть експерти, оператори самі можуть розвивати платні OTT-сервіси. Їх перевагою тут є можливість контактувати з абонентами безпосередньо, тобто задіяти ресурс довіри до оператора.