Латвія скорочує зарплати, пенсії й пільги
Латвія, яка протягом останніх років показувала високі темпи економічного розвитку, сьогодні переживає гостру економічну кризу.
Міжнародні кредитори вирішили надати країні позику у розмірі 7,5 мільярдів євро. Перші транші від МВФ та Єврокомісії Латвія вже отримала. Для виділення чергового траншу міжнародної фінансової допомоги, керівництво країни змушено було піти на скорочення бюджетних витрат, в основному за рахунок соціальної сфери. Сумне сонцестояння Цього року в Латвії на свято Ліго та Янів день, які латвійці святкують 23-24 червня, не чути звичних пісень про квіт папороті та літнє сонцестояння. Нині навіть традиційні ліго-пісні мають кризовий відтінок. Одне з улюбленіших для латвійців свят було затьмарене рішенням парламенту скоротити майже на 1 мільярд доларів витрати бюджету. Зміни передбачають, що з 1 липня цього року буде скорочена на 20% платня державним службовцям та посадовим особам, натомість вчителям платню знизять майже наполовину. Буде зменшений до 70 доларів неоподаткований мінімум з платні, водночас збільшені податки на азартні ігри та акцизи на пиво і міцний алкоголь. Президент Латвії Валдіс Затлерс визнав, що бюджетні зміни торкнулися найбільш незахищених верств населення країни, зокрема пенсіонерів. Пенсії за віком знижені на 10%, а працюючим пенсіонерам – на 70%. Скорочена також наполовину фінансова допомога для працюючих батьків. Прем’єр-міністр Латвії Валдіс Домбровскіс у звернені до латвійського народу пояснив необхідність ухвалення непопулярних рішень тим, що держава знаходиться на межі банкрутства. За його словами, у державній скарбниці залишилося коштів менш, ніж на два місяці і, у разі якщо не буде отриманий черговий транш міжнародної позики, фінансовий колапс може спіткати Латвію вже у серпні. "Не вірю!" Однак мешканці Латвії вважають, що причина складної ситуації в країні це – непрофесійність місцевих політиків та “розгодований” апарат державного управління. 18 червня в Ризі та інших латвійських містах відбулися мітинги протесту, організовані латвійськими профспілками. Вчителі, медики та пенсіонери висловлювали своє незадоволення політикою уряду Латвії. “Куди ми рухаємося? До кінця? Мені соромно, у мне сльози на очах. Що я відстоював на Домській площі, за що боровся проти радянської влади? Щоб здобути незалежність і щоб тепер стояти тут “босими ногами”. Ми маємо незалежність і тепер ходимо голі та голодні”, - каже пенсіонер Айварс Озолиньш. “Я цілий тиждень не можу спати. Я інвалід першої групи, я пропрацювала 35 років. У мене пенсія 156 латів (312 доларів), і тепер з мене знімають майже 16 латів ( 2 долари), коли я на ліки витрачаю майже 40 латів (80 доларів)”, - додає Надія Петрова. (Для порівняння: середня пенсія в Росії - близько 135 доларів, в Україні - близько 800 гривень, за даними Інтернет-видань). "Ми погано керували" Президент Латвії Валдіс Затлерс закликав латвійських політиків усвідомити свої помилки і вибачитись перед народом. “Нам усім слід визнати і не тільки визнати, але й взяти відповідальність за те, що наші рішення часто були помилковими, дії також були помилковими. Нам бракувало політичної волі, і нам бракує економічної та господарської далекоглядності. Ми погано керували своєю державою. Це, у першу чергу, слід чесно визнати самим і вибачитись перед своїм народом”, - звернувся до депутатів латвійського Сейму Валдіс Затлерс. Натомість міністр охорони здоров’я Латвії Іварс Еглітіс не зміг взяти на себе відповідальність за ситуацію у сфері хорони здоров’я країни і після ухвалення нових змін до бюджету подав у відставку. За його словами, держава більше не може забезпечити доступність медичних послуг для більшості мешканців країни. Черговий транш на підході Між тим міжнародні кредитори взяли до уваги ситуацію в Латвії, і 19 червня цього року Рада Євросоюзу підтримала надання державі чергового траншу позики у розмірі понад півтора мільярда доларів. “Ці кошти ми можемо отримати в першій половині липня. Також незабаром відбудеться засідання правління МВФ. Отже, ми бачимо, що фінансовий ринок заспокоївся, курс лата піднявся. Ситуація у значній мірі нормалізувалася”, - вважає прем’єр-міністр Латвії Валдіс Домбровскіс. Представники Європейської комісії надали латвійській програмі скорочень позитивну оцінку, натомість латвійські економісти вважають, що вона нанесе збиток бізнесу. Експерти прогнозують, що значна частина отриманої позики піде на покриття міжнародних зобов’язань держави. Прогнозується зростання рівня безробіття в країні, ухилення від сплати податків та нова хвиля міграції. Уже сьогодні значна кількість латвійської молоді купує квітки на літак у один кінець з наміром виїхати з Латвії назавжди. Міжнародний валютний фонд визнає, що криза в Латвії – це дуже рідкісний і унікальний за своєю складністю випадок у світовій практиці. Головна проблема латвійської економіки полягає у значній кількості боргів. У роки економічного буму Латвія переживала стрімке зростання, в основі якого були великі позики, отримані від західних банків. Ця кредитна експансія підігрівала внутрішній попит і надувала міхур цін на нерухомість. Стрімко зростала інфляція, збільшувався дефіцит поточного рахунку. У результаті Латвія опинилася у глибокій економічній кризі.