Бізнес: новий уряд - нова газова угода
Огляд ділових новин України і світу за 17 квітня 2006 року.
Теми бізнес-огляду: Нову міжурядову угоду щодо поставок російського газу до України буде підписано після формування нового уряду – заявив президент України, Віктор Ющенко. Пан Ющенко також твердить, що Україна розрахувалася за російський газ, отриманий у січні та лютому цього року, і зараз розраховується за березень. Водночас низка російських ЗМІ повідомили, що Київ вже цього року заборгував РосУкрЕнерго, що постачає російський газ до України, близько 700 мільйонів доларів. Тим часом голова Газпрому Алєксєй Міллер не радить новому українському урядові переглядати газові домовленості, укладені 4 січня поточного року. Про це пан Міллер заявив в інтерв’ю Першому каналу російського телебачення, відповідаючи на питання про те, як він ставиться до заяв деяких українських політиків про можливість денонсації газових домовленостей. Водночас голова Газпрому підтвердив, що компанія має плани щодо переходу на ринкові ціни на газ для всіх споживачів, включно і з Білоруссю. Раніше представники Газпрому називали нинішню ціну у 46 доларів за тисячу кубів на газ для Білорусі ринковою, пояснюючи це контролем над газотранспортною системою цієї країни. Молдова відмовилася надати російському Газпрому контроль над своїми лініями електропередачі для експорту електроенергії до балканських країн – заявив прем'єр-міністр Молдови Василе Тарлев. Він також повідомив, що Кишинів зробив кілька цікавих пропозицій Газпрому під час переговорів щодо майбутніх цін на російський газ, проте серед них не було проекту, пов’язаного із експортом електроенергії, виробленої на Молдовській ГРЕС на дешевому російському газі. Молдовська ГРЕС знаходиться на території Придністров’я та входить до складу Інтер РАО ЄЕС, яке належить РАО ЄЕС Росії, проте для експорту електроенергії потрібні не тільки виробничі потужності, але й спосіб її передачі до балканських країн. Прем’єр-міністр Молдови також заявив, що Кишинів планує переорієнтувати експорт свого вина з російського на інші ринки. Пан Тарлев назвав помилкою молдовських виноробів те, що вони довгий час орієнтувалися лише на один ринок – російський, куди зараз постачається три чверті виноробної продукції Молдови. Раніше представники молдовської влади вже заявляли, що винна криза залишила без роботи близько півмільйона молдован, при тому, що загалом населення Молдови становить 3 мільйони 400 тисяч осіб. Грузія намагається домогтися відновлення експорту своїх вин до Росії. Російські експерти вже почали інспекції на грузинських виноробних підприємствах. У той таки час як у Грузії, так і в Росії на серйозному рівні вже обговорюється можливість заборони імпорту до Росії відомої грузинської мінеральної води “Боржомі”. Як і у випадку з вином, офіційною причиною називається низька якість продукції. Вперше від серпня минулого року ціни на нафту на світових ринках знову сягнули межі у 70 доларів за барель. Оглядачі пояснюють це традиційним сезонним зростанням попиту на бензин у США і швидким скороченням запасів. Ще одна причина подорожчання нафти, вже традиційна, - занепокоєння учасників ринку, пов’язане із кризою довкола ядерної програми Ірану. В Україні роздрібні ціни на бензин також почали потроху зростати. Зокрема, ціна найпопулярнішого 95-го бензину за попередній тиждень збільшилася на 3 копійки, і середньому по Україні склала 3 гривні 82 копійки за літр. При цьому мінімальна ціна реалізації бензину цієї марки на заправках становить 3 гривні 50 копійок, а максимальна – 4 гривні 40 копійок за літр. Минулого тижня українські урядовці заявляли, що цієї весни вперше вдалося уникнути традиційної бензинової кризи під час посівної. Японія закликала Китай прокоментувати повідомлення, згідно з якими китайські кораблі попри заборону зайшли у Східно-Китайське море. Китай і Японія разом наголошують на праві розробляти газове родовище у морській зоні, на яку претендують обидві країни. Це - останнє загострення у довготривалій суперечці між Японією та Китаєм з приводу нафтових і газових ресурсів у Східно-Китайському морі. Згідно із Конвенцією ООН, країни можуть називати власною економічною зоною територію, яка простягається на триста сімдесят кілометрів від берега моря. Із цього питання Китай та Японія провели кілька безуспішних раундів переговорів. Згідно з деякими повідомленнями, китайський уряд лише нещодавно заборонив кораблям заходити до кінця вересня у морську зону, довкола якої точиться суперечка. Японія підозрює, що за цей Китай планує збільшити свої видобувні можливості. Японський державний секретар Шінзо Абе заявив, що в разі як повідомлення підтвердяться, то ця заборона може порушити Закон про використання моря. Пекін, сказав він, надав Токіо запевнення, що він розбереться у цьому питанні. Японський прем’єр-міністр запевнив журналістів, що його країна відреагує спокійно на останній розвиток подій. Це розцінюють як ознаку того, наскільки серйозно ця суперечка може позначитися на взаєминах між двома країнами, які й без того є далеко не найкращими.