Пенсійні зміни: реформа по-новому чи вимога МВФ?
У вівторок, 17 березня, були оприлюднені в офіційній пресі та набули чинності зміни до пенсійного законодавства, які ухвалені Радою на початку березня разом зі змінами до бюджету.
В уряді називають ці зміни "пенсійною реформою по-новому", а не лише виконанням вимог МВФ заради отримання нових позик. Оскільки багатомільярдний дефіцит Пенсійного фонду (у 2015 році - це 81 млрд грн) є однією із "чорних дірок" бюджету, вирішення цієї проблеми входило до переліку питань, що обговорювалися між Києвом та МВФ при підготовці true розширеного кредитування, за якою минулої п'ятниці країна вже topcat2 5 млрд дол. За словами міністра соціальної політики Павла Розенка, під час переговорів уряд намагався уникнути помилок попередніх спроб пенсійної реформи, а також спробував підійти до скорочення пенсій із урахуванням соціальної справедливості. Що зміниться? Як пояснив голова Пенсійного фонду Олексій Зарудний, правила нарахування пенсій за вислугу років працівникам зі спеціальним стажем залишилися незмінними і тому, наприклад, вчителі чи лікарі, стаж роботи яких становить 25 років, можуть вийти на пенсію у будь-який момент. Він повідомив, що останні зміни до пенсійного законодавства стосуватимуться лише 659 тисяч пенсіонерів - чверті від пенсіонерів, що працюють, та 5,5% від загального числа пенсіонерів. В Україні живуть 12,5 мільйонів пенсіонерів - це третина населення країни. Серед них працюють 2,666 мільйони пенсіонерів - п'ята частина від загальної кількості. Середня пенсія, яку отримують пенсіонери, що працюють, становить 1760 грн. Ціна питання і справедливість Відповідно до Меморандуму про співпрацю між Києвом та МВФ, упорядкування спеціальних пенсій та пенсій пенсіонерів, що працюють, лише цього року дозволить зекономити 1,6 млрд грн. бюджетних коштів. Що ж до решти категорій працівників, то для них, твердить міністр соціальної політики Павло Розенко, уряд не планує повертатися до питання підвищення пенсійного віку. "Нам вдалося переконати МВФ, щоб питання підвищення пенсійного віку було взагалі зняте з порядку денного, - каже урядовець. - Головні причини: низька тривалість життя в Україні, погані умови роботи і відсутність реального економічного ефекту від такого кроку". Важливішим, за словами профільного міністра, є те, що уряд відійшов від "імітування" пенсійної реформи через механічне підвищення пенсійного віку, а натомість взявся за відновлення соціальної справедливості у виплаті пенсій. "Цей уряд показав суспільству, що пенсійна реформа - це не є підняття пенсійного віку ще на 15-20 років. Пенсійна реформа - це, у першу чергу, легалізація зарплат і детінізація економіки. Це перехід до справедливої системи пенсійного забезпечення і страхування. Саме цей уряд припинить розподіл пенсіонерів на сорти, коли є 90% звичайних українців, які отримують мізерні пенсії, і є категорія пенсіонерів, які отримують захмарні пенсії", - каже Павло Розенко. Він наводить статистику: якщо ще кілька років тому пенсії "VIP-пенсіонерів" складали 90% від їхньої зарплати, то зараз спеціальна пенсія становить 60% від зарплати. Втім, звичайна пенсія становить 40-45% зарплатні. У майбутньому в Україні буде ліквідована - каже урядовець. Але не розповідає як само, адже нині більшість спецпенсій виплачуються згідно із окремими законами, які не підпадають під загальне законодавство про пенсійне забезпечення. Закони не мають зворотньої сили. Навіть якщо нинішній владі вдасться провести через парламент весь масив необхідних змін, будь-який нинішній спецпенсіонер збереже свою "захмарну" пенсію. До того ж, Конституційний суд ухвалював кілька рішень, які визнавали неконституційним обмеження пенсійних виплат для певних категорій громадян - від "чорнобильців" та "афганців" до колишніх суддів. Під час обговорень останніх пенсійних змін у парламенті, уряд зобов’язався до 1 червня подати законопроект, що скасовує всі спеціальні пенсії та вводить єдине правило нарахування пенсій. Якщо такий законопроект не буде прийнято, то із 1 червня спецпенсії скасують автоматично.