Бізнес: закони про СОТ на підході
Огляд ділових новин України та світу від Бі-Бі-Сі за підсумками понеділка, 11 грудня 2006 року.
Теми огляду Цього тижня Верховна Рада може завершити розгляд законопроектів, необхідних для вступу до Світової Організації Торгівлі. За словами першого віце-спікера парламенту Адама Мартинюка, в цілому залишилося ухвалити один закон – про ставки вивізного мита на брухт легованих чорних та кольорових металів, а також на напівфабрикати з їх використанням. А заступник міністра економіки Валерій П‘ятницький прогнозує, що Україні вдасться долучитися до СОТ без підписання протоколу про взаємний доступ на ринки товарів та послуг з Киргизією. За словами П‘ятницького, “консенсус в рамках СОТ – це не обов‘язково, коли всі “за”. Досить і формулювання “не проти”. Українська сторона не виключає, що Киргизія на останньому етапі ухвалить рішення, що вона не проти вступу України, навіть якщо двосторонній протокол не буде підписано. Для вступу до СОТ Україні залишилося, крім Киргизстану, підписати протокол ще і з Тайванем. Мінекономіки називає реальною перспективу набуття Україною повноцінного членства в СОТ до липня наступного року. Вісім західних банків подали прохання надати їм дозвіл на ширші операції в Китаї, тоді як у понеділок вибіг крайній термін Світової організації торгівлі, до якого китайці мали відкрити свій фінансовий ринок. Зараз у Китаї працює сімдесят один західний банк. Досі іноземним банкам не дозволялося вести бізнес у китайській національні валюті з фізичними особами. З Шанхаю - Квентін Соммервіль. Величезний банківський сектор Китаю тепер відкритий для західної конкуренції. Західним банкам вперше дозволено надавати іпотеку і послуги із заощадження внутрішнім споживачам. Китайці є найбільшими у світі заощаджувачами, які у китайських банках тримають приблизно два трильйони доларів. Але попри надзвичайно повільне обслуговування у китайських банках, вкладники-китайці навряд чи у великих кількостях відмовляться від них. Ті банки мають тисячі відділень по всій країні, тоді як західні банки разом узяті мають лише двісті відділень, зосереджених переважно у великих містах. Таким банкам як HSBC і Citigroup доведеться також відкласти великі резерви перед тим, як вони зможуть вільно оперувати в Китаї. Визначений СОТ крайній термін змусить внутрішніх позичальників у Китаї покращити свій бізнес через появу західної конкуренції. Мільярди витрачено на погашення великих боргів і запровадження нових послуг на кшталт кредитних карток у користування середнім класом, який у Китаї стає щодня міцнішим Український уряд прогнозує, що ВВП за весь 2006 рік зросте майже на 7% за 12%-ї інфляції. В останній місяць року, який традиційно вважається інфляційним, за розрахунками мінекономіки, українські гроші подешевшають не менше, ніж на 1%. Бюджет на поточний рік формувався з розрахунку зростання ВВП на 7%. Інфляція не повинна була перевищити 8,7%. Казахстан, за словами міністра енергетики тієї країни Бактикожа Ізмухамбетова, готовий наповнити нафтогін Одеса-Броди. Реальна можливість обговорювати питання постачання казахстанської нафти за маршрутом Одеса-Броди-Плоцьк, каже міністр, може з‘явитися після збільшення на початку наступного року потужності Каспійського нафтогону. Якщо потік казахстанської нафти в напрямку Чорного моря зросте удвічі, то до нафтопроводу Одеса-Броди може потрапити 25 мільйони тонн сировини на рік, каже міністр Ізмухамбетов: “З‘являються більші обсяги нафти, які можна буде транспортувати саме цим нафтогоном в разі, як він буде добудований до Плоцька та Гданська”. За словами українського віце-прем‘єра Андрія Клюєва, для здійснення того плану треба ухвалити закони та об‘єднати зацікавлених в реалізації проекту доправлення каспійської нафти до європейських споживачів. “Передусім, необхідно ухвалити Закон про концесію. По-друге, треба створити консорціум, до якого б увійшли постачальники та споживачі нафти. Без цих двох складових говорити про майбутнє нафтопроводу буде досить проблематично”. Український уряд затвердив квоту на експорт зерна. Вона становить 1,1 мільйона тонн і діятиме до середини наступного року. Запровадження квот прем‘єр-міністр Віктор Янукович пояснює побоюванням зернової кризи в Україні на зразок тієї, що виникла за його першого прем‘єрства три роки тому. Теперішнє квотування зернового експорту, на думку опонентів уряду, загрожує життєздатності цілої зернової галузі, оскільки вона опинилася під загрозою витіснення зі світових ринків збіжжя. Фахівці кажуть, що рішення уряду про квотування ухвалене якраз тоді, коли на світовому ринку закінчився період зростання попиту над пропозицією і почалися тенденції до зниження цін.