Європарламент подовжив торговельні преференції для України
Європарламент проголосував за подовження для України до кінця 2015 року односторонніх торговельних преференцій. Цей режим діє у торгівлі з Україною від квітня 2014 року.
"За" проголосували 497 євродепутатів, 78 - "проти", 56 "утрималося". Рішення Європарламенту має бути формально підтверджене Радою ЄС наступного тижня. "Сьогоднішнє голосування показує, що ЄС може ухвалювати рішення оперативно і відповідально", - заявив литовський депутат Ґабріеліус Ландсберґіс, який доповідав питання продовження торговельних преференцій для України. Раніше група правих у Європарламенті на чолі із лідером французького Національного фронту Марі ле Пен true пришвидчену процедуру ухвалення цього рішення, і тоді розгляд питання пішов за звичайною процедурою. Наданий Україні режим преференцій передбачає скасування 94.7% мит на промислову продукцію українського виробництва та на понад 80% українського аграрного експорту. Коли у квітні цього року ЄС надав Україні режим автономних торговельних преференцій, очікувалося, що європейські мита на українські товари будуть скасовані до 1 листопада, а далі між Україною та ЄС діятиме зона вільної торгівлі, передбачена Угодою про асоціацію. Але підписавши угоду у червні, у вересні сторони погодилися зробити поступку Росії, яка вимагала true запровадження режиму вільної торгівлі між ЄС та Україною, посилаючись на те, що це завдасть збитків самій Росії. Через кілька днів після ратифікації Угоди про асоціацію між Україною та ЄС із відтермінуванням введення в дію режиму вільної торгівлі до початку 2016 року, російський уряд true, що передбачає запровадження мит на товари з України, якщо домовленості про відтермінування ЗВТ із Євросоюзом не будуть виконані. Чергові втрати на російському ринку Водночас з 22 жовтня, на додачу до topcat2, Россільгоспнагляд заборонив постачання на російський ринок та транзит російською територією української рослинної продукції, посилаючись на порушення законодавства Митного союзу. Там також звинувачують українську сторону у тому, що вона реекспортує продукцію європейських виробників, яка потрапила під санкції у відповідь на західні санкції стосовно Росії. Український міністр аграрної політики Ігор Швайка заявив, що від цієї заборони втрати українських виробників можуть становити 17 млн дол.. до кінця цього року, а якщо заборона триватиме і наступного року, то втрати можуть становити від 50 до 60 млн. дол. За даними міністра, у 2013 році Україна експортувала до Росії рослинної продукції на 45,8 млн дол. При цьому міністр аграрної політики наголосив, що російська сторона вимагала від українських державних органів інформацію щодо площі та врожайності вирощеної цього року рослинної продукції, буцімто для того, аби переконатися, що вся ця продукція вирощена саме в Україні. Але, за словами Ігоря Швайки, українська влада не вважає можливим надавати таку інформації російським органам зараз. "В умовах війни надавати таку інформацію означає добровільно сприяти країні, яка здійснює військову інтервенцію", - заявив міністр аграрної політики України. Українська сторона також твердить, що не отримувала від російської Федеральної служби з ветеринарного та фітосанітарного нагляду жодних документів, які б підтверджували якісь вади української рослинної продукції. Коли зачиняються двері, відкривається вікно? Втрати на російському ринку українські виробники намагаються надолужити на інших напрямках. Згідно із даними, topcat2 Представництвом ЄС в Україні, український експорт до ЄС лише за травень-червень цього року зріс на 25% порівняно із відповідним періодом минулого року. Ці два місяці стали першими, коли мав проявитися ефект від запровадження у квітні так званого режиму автономних торговельних преференцій ЄС на користь України. Автори доповіді відзначають, що найбільший зиск отримали підприємства аграрної галузі - у тваринництві зростання становить 150%, а у рослинництві - 100%. Згідно із даними, наведеними прем'єр-міністром Арсенієм Яценюком, експорт української аграрної продукції до ЄС від початку 2014 року він зріс на 32%, і вже на середину жовтня українські експортери вибрали усі квоти на низку товарів. "Україна повністю використала квоти на поставки до Євросоюзу меду, виноградних соків, пшениці, борошна, кукурудзи. Квота на експорт м’яса та напівфабрикатів використана на 77%, зернових – на 78%, томатів – на 72%", - заявив прем’єр, додавши, що цифри свідчать про "реальну конкурентність" української аграрної продукції, попри обережні попередні прогнози. Арсеній Яценюк також заявив, що закриття російських ринків для української продукції стимулювало українських виробників до пошуку нових ринків, - і не тільки європейських. За даними прем’єра, якщо продаж м’яса до Росії впав на 81%, то до інших країн український експорт різних видів цієї продукції зріс на 30-100%. Якщо експорт соняшникової олії зменшився на 50%, то до ЄС, Індії та Ірану постачання зросли в середньому на 17%. За 9 місяців поточного року сільгоспвиробництво в Україні зросло на 16%, і АПК є чи не єдиною галуззю української економіки, що зростає.