Тижневики: що в Україні впливовіше за телебачення?
Українські тижневики цього тижня висвітлюють такі теми:
Святослав Вакарчук має найбільше підписників у соцмережах Важливіше, ніж ТБ Відомі блогери перетворюються в Україні на "віртуальну владу", пише "Новое время". Тижневик склав список з 50 українців із найбільшою кількістю підписників у соцмережах та дійшов висновку, що лідери думок стали "особливою кастою, здатною суттєво впливати на життя країни". Очолив топ-50 лідер гурту "Океан Ельзи" Святослав Вакарчук, випередивши президента Петра Порошенка та екс-президента Грузії Міхеіла Саакашвілі. Загалом же у списку помітно переважають політики та блогери, які пишуть на політичні теми. У цьому, за словами видання, полягає найбільша відмінність української аудиторії Facebook та Twitter від читачів в інших країнах. "Тут правлять бал не поп-зірки та шоумени, а політично та соціально активні громадяни. Тут один пост може почати революцію, успішне блогерство може дати дорогу у велику політику, а флешмоб обурених користувачів - пролобіювати найважливіші реформи у країні", - наголошує тижневик. При цьому, українська аудиторія Facebook після заборони російських соцмереж зросла до 10 мільйонів користувачів, а тому потрапити у число найбільш впливових блогерів є "заповітною мрією кожного політика", вважає видання. З цим погоджується і телеведуча Тетяна Даниленко, яка назвала Facebook навіть впливовішим, ніж телебачення, адже він об'єднує "пасіонаріїв та лідерів, тих, хто може зібрати Майдан". "Раніше політики залежали від шоу Шустера, а тепер вони залежні від Facebook", - цитує її "Новое время". "Імперські амбіції" сусідів Чому в України настільки погіршилися відносини із країнами-сусідками? Відповідь шукає "Український тиждень" у статті "Сусідство з претензіями". На думку видання, ускладнення стосунків з Польщею не є сюрпризом, адже "історична бочка пороху" мала колись вибухнути. Тепер же суперечки щодо спільної історії завели відносини між Києвом та Варшавою у "глухий кут", вважає журнал, і ситуація навряд чи суттєво покращиться навіть зі зміною влади у Польщі. Суперечки щодо спільної історії завели відносини між Києвом та Варшавою у "глухий кут", вважає журнал Втім, вихід є, адже поза політикою відносини між двома країнами складаються добре, взяти хоча б економічні взаємини, наголошує "Український тиждень". "У Польщі працює приблизно мільйон українців, і, як зазначають економісти й аналітики, українці там потрібні. Водночас найприхильнішими з-поміж сусідів наші співгромадяни є саме до Польщі", - констатує журнал. Складнішою є ситуація з Угорщиною, незадоволеною українським законом про освіту, хоча протягом понад 20 років відносини Києва та Будапешта розвивалися "безконфліктно", нагадує тижневик. "Загалом нинішні відносини з Польщею та Угорщиною демонструють, наскільки проблемними можуть бути взаємини із сусідами, коли влада там опиняється в руках консервативних популістів з імперськими амбіціями", - вважає "Український тиждень". Докризових зарплат не буде? Цього року в українців почали зростати зарплати, однак це зовсім не означає, що треба чекати повернення до докризового рівня, розповідає "Фокус". Журнал наводить дані компанії EY, згідно з якими з початку року 86% компаній підвищили своїм працівникам зарплату в середньому на 15%. Деякі великі фірми - серед них банк та фаст-фуд-мережа - заявили тижневику, що починаючи з 2014 року збільшили зарплати співробітників вдвічі. І хоча "Фокус" називає це винятком, позитивні тенденції все ж спостерігаються. Зокрема, за даними Держстату, середня зарплата в Україні у вересні цього року становила більш як 7 тисяч гривень, що на 2 тисячі більше, ніж в аналогічний період минулого року. Щоправда, констатує тижневик, ці цифри пояснюються перш за все збільшенням "мінімалки". "У 2018 році дива не станеться, і наші зарплати, судячи з усього, не збільшаться у рази і не повернуть нас у "еталонний" 2013 рік. За даними EY, 85% компаній на 2018 рік запланували збільшення заробітних плат у середньому на 12%. Таке підвищення має перекрити рівень інфляції, який, за прогнозами НБУ, у 2018 році складе 7,3%. Однак про помітне зростання рівня життя говорити не доводиться", - резюмує "Фокус". Огляд підготувала Яна Люшневська, Служба моніторингу BBC.