Уряд хоче відкриттів, а вчені - зарплату
"Де наші претенденти на Нобелівські премії, де наші розробки?" - з таким питанням звернувся до українських науковців голова уряду Микола Азаров.
Роман Лебедь BBC Україна Домогтися покращення з першої спроби науковцям не вдалося - другу поки відклали Його запитання пролунали майже одразу після того, як вчені пообіцяли провести пікет під стінами кабміну 10 жовтня, вимагаючи належних зарплат. Якби обіцянки дотрималися, це була б вже Клацнути друга акція науковців від початку року. Представники НАНУ збиралися з тими ж вимогами під урядом у травні і продовжують стверджувати, що сума, запланована на фінансування освіти в 2013 році, поставить перед загрозою звільнення 7 тисяч співробітників академії. Однак пікет відклали, оскільки в уряді оперативно пообіцяли виділити додаткові гроші. А втім, проблем в українській науці від того поменшає не набагато, стверджують представники Академії наук. Уряд: де розробки? 9 жовтня Микола Азаров запевнив вчених, що уряд готовий виділяти гроші на наукові розробки. "Але дайте під що!", - уточнив прем'єр, який переконаний, що вчені можуть допомогти економіці та зростанню ВВП і який досить часто говорив останнім часом про важливість пошуків нетрадиційних напрямків української науки. "Єдине, на чому Україна може прорватися вперед і вирватися із тієї трясовини, це мізки. Це єдине, що в нас є, за великим рахунком. Якщо ми з допомогою своїх мізків прориваємося на зовнішні ринки, заповнюємо свій власний ринок - значить, в України є перспектива", - заявив у вересні на форумі "Наука, інновації, технології-2012" в Києві голова уряду. Критика за відсутність "проривних розробок" з вуст прем'єра пролунала на адресу вчених одразу після того, як вони зібралися на черговий пікет під владними будівлями. Крім критики, Микола Азаров також порадив науковцям подавати свої пропозиції до уряду у вигляді нормативних документів і пообіцяв знаходити фінансування на "5-7 років". Майже одночасно з мінфіну повідомили, що на засіданні 8 жовтня затвердили зміни до цьогорічного бюджету і передбачили вченим на зарплати додаткових 50 мільйонів гривень. Вчені: де зарплата? Ці новини змусили науковців відтермінувати свій пікет. Але про всяк випадок вони анонсували альтернативну дату - 24 жовтня, "знаючи з власного досвіду, з ким ми маємо справу", як сказано в заяві голови профспілки НАНУ Анатолія Широкова. "Жебраки від науки" - так він називає своїх колег - людей, які загалом нечасто залишають свої кабінети та лабораторії. Але, заявив пан Широков, робити науку неможливо без грошей на зарплати, ремонт та придбання обладнання: "Де ж та зарплата, про яку так просторікується уряд в бюджетній сфері?". Середня зарплатня в Україні, серпень 2012, Дежкомстат У 2011 році середня зарплатня серед працівників НАНУ становила 3035 гривень. В 2012 році академія змогла підняти виплати для своїх робітників вдвічі менше, ніж решта установ бюджетної сфери, а дефіцит її фонду заробітної плати в червні становив понад 100 мільйонів гривень, стверджують у профспілці. В проекті бюджету на 2013 рік для НАНУ передбачено трохи більше, ніж 2,5 мільярда гривень, хоча це - лише 65% від потреб академії. За таких умов, кажуть вчені, 7 тисяч робітників постануть перед загрозою звільнення або ж їх доведеться відправляти у відпустки за власний рахунок. За словами голови профспілки науковців, загалом фінансування науки в Україні передбачене на рівні 1,7% від рівня валового внутрішнього продукту на рік, а стабільно збільшувати видатки на науку у своїй програмі економічних реформ на 2010-2012 роки обіцяв президент Віктор Янукович. Однак насправді, каже Анатолій Широков, ця сума становить 0,3% від ВВП. "Чим сьогодні є економіка України? Це допотопний позавчорашній день, сировинний придаток до розвинених сучасних економічних устроїв і економік світу. А у нас же є таланти, є можливості... Ми ж не тільки плачемося!", - стверджує Анатолій Широков. За його словами, вчені навіть розробили на прохання прем'єра перелік проектів інновацій в Україні. Наука - річ дорога Для втілення усіх розробок у життя потрібні чималі гроші, бо нинішня наука - річ дорога, визнає вчений Максим Стріха, який працював у міністерстві Івана Вакарчука, а тепер очолює Громадську раду при Державному агентстві з питань науки, інновацій та інформатизації України. Сучасні експерименти і дослідження потребують дорого обладнання, а теорія - потужних обчислювальних машин. "Ідеться про фізичне знищення установ, необхідність виганяти людей, і загалом держава, де Національна академія наук має бюджет, що дорівнює сумарному бюджетові двох футбольних клубів, очевидно не може мати добрих шансів" Максим Стріха, екс-заступник міністра освіти і науки Через це, за його словами, розвинені країни витрачають на науку значні суми - у Сполучених Штатах це приблизно 340 мільярдів доларів щороку, у Великій Британії - 35 мільярдів на рік, що в десятки разів більше, ніж в Україні. "Зараз не йдеться про якусь науку, закупівлю приладів, обладнання. Ідеться про фізичне знищення установ, необхідність виганяти людей, і загалом держава, де Національна академія наук має бюджет, що дорівнює сумарному бюджетові двох футбольних клубів, очевидно, не може мати добрих шансів. При тому, що в цих клубах на полі грають 22 людини, а в академії працює приблизно 40 тисяч", - прокоментував ВВС Україна Максим Стріха. Така ситуація, за його словами, впродовж останніх двох років спровокувала нову хвилю міграції українських науковців за кордон, яка дещо вщухла з початком 2000-их років. "На жаль, нині загальним настроєм серед українських науковців є зневіра. Багато хто втратив надію на те, що тут можливі якісь зміни на краще, якісь розумні підходи до своєї науки", - підсумував вчений. Більше на цю тему Теґи