Бізнес: Ющенко за паузу в приватизації
Бізнес-огляд за підсумками понеділка, 20 серпня 2007 р.
Теми огляду Президент Віктор Ющенко закликав призупинити приватизацію до завершення парламентських виборів 30 вересня. Таку пропозицію він пояснив недовірою до нинішнього керівництва Фонду державного майна та його здатності проводити відкриті та прозорі приватизаційні конкурси: “У мене надзвичайно насторожені почуття до інституцій чи сил, які сьогодні ініціюють проведення будь-якого приватизаційного процесу по тому чи іншому об’єкту, бо я глибоко переконаний, що чинна виконавча влада і нинішній Фонд державного майна не здатні провести неупереджену, об’єктивну та істинно конкурсну правову приватизацію.За цих умов, коли, з одного боку, є відчуття шабашу, коли до виборів треба максимально роздерибанити все, що можна, коли Фондом державного майна не можуть бути утримані ринкові принципи проведення приватизації, варто у цей час такого роду проекти не ініціювати і не проводити. Нам досить уже приватизації Луганськтепловозу, - це пляма на економічній історії, від якої доведеться відмиватися наступному урядові ще не один місяць.” Незавершеною історією Віктор Ющенко назвав і приватизацію Нікопольського заводу феросплавів, а також висловився проти проведення конкурсу з продажу майже 100% пакету акцій ОПЗ, початок якого було оголошено 15 серпня. Підприємства ядерно-енергетичного комплексу України у майбутньому можуть бути приватизовані – такі пропозиції містяться у проекті Стратегії розвитку ядерно-енергетичного комплексу до 2030 року, поданого на розгляд уряду. Ця стратегія розроблена державним концерном Укратомпром. Минулого тижня президент Ющенко своїм указом призупинив дію постанови уряду, якою створювався цей концерн, а також подав до Конституційного суду прохання з’ясувати законність його створення. На думку президента, ця структура може нести загрозу енергетичній безпеці держави, оскільки уможливлює приватизацію низки об’єктів, пов’язаних із ядерною енергетикою, які нині заборонені до приватизації. Цьогорічна інфляція може сягти 14-15% - заявив екс-міністр фінансів, член БЮТ Віктор Пинзеник. Він також підкреслив, що у липні було зафіксовано найвище за останні 10 років зростання споживчих цін, а місячний рівень інфляції склав 1.4% замість прогнозований урядом 0.5%. За словами пана Пинзеника, зростання цін є наслідком непрофесійної роботи економічного блоку нинішнього уряду, включно із великими запозиченнями за кордоном та “ручним” керування ринку зерна. Фосфорна аварія на залізниці у Львівській області відбулася через порушення правил завантаження фосфору відправником, тобто казахською стороною – заявив генеральний директор Укрзалізниці Володимир Козак, посилаючись на результати розслідування, проведеного незалежними експертами із Дніпропетровського інституту залізничного транспорту. За його словами, під час дослідження причин аварії було встановлено незадовільний технічний стан однієї з цистерн, а також порушення правил завантаження фосфору, коли рівень води у цистернах не перевищував 31 сантиметр при допустимих 50 сантиметрах за температури у 40 градусів. Керівник української залізниці твердить, що у найближчі дні із результатами має ознайомитися казахська сторона. У разі, як вона не погодиться із висновками українських фахівців, вона зможе долучити для додаткових досліджень інших незалежних експертів. Він також повідомив, що наразі Укрзалізниця разом із Міністерством навколишнього середовища підраховує збитки, і наголосив, що вантаж фосфору, який спричинився до аварії, було застраховано голландськими страховими компаніями. Гендиректор Укрзалізниці також твердить, що Україна може змінити правила перевезення небезпечних вантажів своєю територією: “При перевезенні фосфору, якщо у майбутньому він колись транспортуватиметься нашою територією, а також інших хімічних небезпечних вантажів, ми висунемо умову Центральній раді залізничного транспорту, аби ми отримали право перевіряти на кордоні правильність завантаження і технічного стану вагонів.”Як такі заходи відіб’ються на привабливості України як транзитної держави, в Укрзалізниці не уточнюють. Адміністративна рада Фонду гарантування вкладів фізичних осіб вирішила збільшити розмір максимальної компенсації вкладникам з 25 до 50 тисяч гривень. На початок року максимальна компенсація за втрачений у збанкрутілому банку рахунок становила 15 тисяч гривень. Індекси більшості світових фондових бірж дещо зросли потому, як наприкінці минулого тижня Федеральна резервна система США оголосила про зниження облікової ставки на пів-відсотка. Головною причиною нинішньої хвилі падіння ринків називають, передусім, кризу на іпотечному ринку США, зумовлену великою кількістю ризикованих кредитів. Дещо стабілізувалася на світових ринках і ціна на нафту, яка, було, знову пішла вгору на тлі повідомлень із зони ураганів у Мексиканській затоці. Утім, аналітики вважають це радше тимчасовим явищем, і нагадують, що попереду “найураганніший” місяць вересень. Міжнародний Інститут розвитку менеджменту, що базується у Швейцарії, днями випустив свій черговий Щорічник Світової конкурентності. Автори книжки відзначають великі зміни, які відбулися за останній час в розподілі економічної потуги у світі. Зокрема, відзначають його автори, традиційних велетнів швидко наздоганяють країни і ринки, що розвиваються. Наприклад, у цьогорічному дослідженні Сінгапур та Гонконг посідають відповідно друге та третє місце (після США) як найбільш конкурентноспроможні та найсприятливіші до бізнесу країни світу. Швеція має намір повідомити Єврокомісію про свої зауваження щодо вступу Росії до СОТ. У листі, який буде адресовано єврокомісару з питань торгівлі Пітеру Мендельсону, йтиметься про невідповідність російського експортного мита на целюлозу та деревину зобов’язанням, взятим на себе Росією в рамках переговорів щодо членства у СОТ. Раніше з подібними зауваженнями виступала також і Фінляндія. Неврегульованими залишаються також і торгівельні стосунки Росії та Грузії. Офіційна Москва неодноразово заявляла про своє бажання приєднатися до СОТ до кінця поточного року. З 15 вересня російський уряд удвічі знизив імпортне мито на натуральні хутряні шуби – з 20 до 10%. Уряд пояснює своє рішення бажанням скоротити нелегальний імпорт. Біля 70% всіх шуб, що продаються в Росії, імпортуються. На вироби з норки припадає до 38% шуб. Найбільш популярними є вироби з Італії. Знижені мита діятимуть впродовж 9 місяців, після чого будуть підбиті підсумки цього експерименту.