Кримські ЗМІ про референдум: чорний день чи повернення додому?
Третя річниця референдуму про приєднання Криму до Росії викликала хвилю емоцій у кримському медіапросторі.
Багато мешканців Криму вітали анексію Для прокремлівських видань, що працюють на території анексованого півострова, ця дата стала приводом із ностальгією пригадати події "кримської весни" та переконати читачів у тому, що Крим в останні три роки рухається у правильному напрямку. Серед коментаторів із проукраїнською позицією переважають роздуми про кримське сьогодення та перспективи повернення півострова під контроль України. "Довгоочікуване диво" "День нашого вибору" - під таким заголовком сьогодні вийшла стаття в "Крымской правде". Це одна з головних проросійських газет півострова, яка пропагувала відповідні ідеї задовго до подій 2014 року. Голосування за приєднання до Росії видання називає "довгоочікуваним дивом" - мовляв, кримчан нарешті спитали про їхні бажання та дозволили самим обирати свою долю. Після цього, як наголошує газета, мешканцям півострова довелося пережити "блокади" з боку України, "провокації", затримання "диверсантів" та міжнародні санкції. "Багато чого було. Але чого не було і немає, так це розчарування у своєму виборі. Ми нарешті вдома. А те, що у домі ще довго доведеться наводити лад - це справа житейська", - пише автор статті. Мотиви на тему "повернення додому" відчуваються і на сторінках "Крымских известий", ще однієї провладної газети, яка висвітлює діяльність підконтрольного Москві парламенту Криму. Референдум автор називає "легендарним" і безпрецедентним, а його значущість описує рядками з поеми Володимира Маяковського "Хорошо": "Моя праця вливається в працю моєї республіки". "Якби не наші з вами, шановні кримчани, голоси, віддані 16 березня 2014 року, працю не було б куди вливати, тому що Республіка Крим була би стерта зі всіх мап та глобусів", - вважає видання. Інше проросійське видання "Крымская газета" також пригадує "загрози", які стояли перед кримчанами до референдуму. Їх, за словами газети, обговорювали під час круглого столу у Сімферополі, присвяченого річниці голосування. Щоправда, основна увага все ж таки була прикута до досягнень, якими хвалилися присутні на заході лідери анексованого півострова. "За останні три роки зроблено більше, ніж за 25 років у складі України", - цитує газета невизнаного Україною главу Криму Сергія Аксьонова. Блокада Криму триває Радикальний проросійський сайт "Крымское эхо" вважає, що покращилася навіть ситуація з міжетнічними відносинами на півострові. І це попри заяви багатьох представників кримських татар про утиски. Зокрема, видання цитує голову федерального агентства у справах національностей Ігоря Баринова, який зазначив, що 42% кримських татар взяли участь у виборах у Держдуму, а це значно перевищує показники референдуму, які склали від 17 до 24%. "Ще небагато часу, і ми припинимо говорити про кримських татар як особливий у політичному сенсі народ", - зазначає автор. Чи можлива реінтеграція? Серед проукраїнських коментаторів річниця викликає геть протилежні відчуття. "16 березня - чорний день календаря", - вважає популярний проукраїнський Twitter-акаунт "КРЫМский бандеровец", якого читають понад 39 000 фоловерів. "Більшість людей чудово розуміє, що фактично не було ніякого референдуму 16 березня 2014 року. За нашими підрахунками, в ньому взяли участь до 35% кримчан і до того ж, результати було сфальсифіковано", - заявив в інтерв'ю кримському виданню QHA політолог Тарас Березовець, який сам є уродженцем Керчі. Кримських татар досі судять за останній проукраїнський мітинг в Криму Для одного із головних проукраїнських видань, присвячених Криму, - проекту "Радіо Свободи" Крим.Реалії річниця стала приводом згадати про численні обіцянки невизнаної кримської влади мешканцям півострову. Зокрема, за останні три роки місцеві лідери наголошували, що побудова керченського мосту забезпечить зниження цін, туристів ставатиме дедалі більше, а міжнародне співтовариство неодмінно визнає півострів частиною Росії. Але, на думку сайту, всі ці обіцянки є малореальними, а "байки часів референдуму" кримчани вже навіть і забули. "Обіцянки неймовірних пенсій, фантастичних зарплат та медицини світового рівня так і залишилися невиконаними", - вважає автор статті. Але чи означає це, що кримчани захочуть реінтеграції з Україною, якщо ситуація на півострові погіршуватиметься? На думку Березовця, такий розвиток подій не є надто реалістичним, принаймні в найближчі 10 років. "Окупанти просто не слухатимуть жодної думки, на говорячи вже про народне волевиявлення", - цитує QHA експерта. Але попри те, що можлива реінтеграція Криму залишається досить далекою перспективою, на півострові все ж розмірковують про майбутнє. Минулого тижня на сайті кримськотатарської газети "Авдет" з'явилися пропозиції щодо того, яким міг би бути статус кримських татар. Автор матеріалу навів аргументи за створення національної автономії, наголосивши, що тільки таким чином народ отримає шанс на "самозбереження". "Національна автономія - це не форма колективного егоїзму, не засіб отримання групових соціально-політичних преференцій, не претензійне бажання бути "рівнішими" в етнічному сенсі, а найбільш вивірений, якщо не єдиний шлях забезпечення елементарної безпеки", - вважає автор. Поки що ж серед кримських татар не зменшуються побоювання щодо подальшого тиску з боку російської влади. Напередодні річниці референдуму проукраїнські ЗМІ активно писали про затримання кримського татарина Еміля Мухтеремова. За повідомленнями місцевих активістів, його спочатку відправили до ФСБ, потім вивезли за місто та змусили копати яму. У підсумку його так і залишили в полі, повідомив голова Меджлісу Рефат Чубаров. "ФСБ знову викрала кримського мусульманина", - так прокоментував подію кримський сайт "Центр журналистских расследований", який наразі працює з Києва. Для кримських татар дата референдуму пов'язана і з трагічною подією - в ці дні у проукраїнських ЗМІ неодноразово згадали Решата Аметова, тіло якого з ознаками насильства і тортур знайшли напередодні голосування про статус Криму. Останній раз його бачили біля Ради міністрів Криму, де він брав участь у мирній акції проти присутності в Криму російських військ. Огляд підготувала Служба моніторингу BBC