"Тепла телеванна" для Порошенка - огляд тижневиків
Українські тижневики вивчають коментарі щодо президента Петра Порошенка на головних телеканалах та аналізують символізм "безвізу" з ЄС.
Журналісти зауважили, що на головних каналах країни замало критики Петра Порошенка "Тепла телеванна" Провідні українські телеканали рідко критикують Петра Порошенка та створюють для нього "теплу телеванну". Про це пише "Новое время" з посиланням на дослідження підсумкових випусків новин на головних каналах країни. Це "Інтер", "1+1", "Україна" та ICTV. "Якщо дивитися підсумкові випуски новин на найбільш рейтингових з них, складається враження, що канал у країні один. І його інформаційна політика побудована на тому, щоб представити главу держави у найкращому світлі", - пише видання. Більшість згадок про президента на телебаченні, на думку журналістів, позитивні Зокрема, за останні дев'ять місяців у таких випусках президента згадували 453 рази, але "доля негативу" була лише в 27 випадках. Експерти пояснюють таку тенденцію тим, що пан Порошенко "дуже чутливий до критики". Але головне - власники телекомпаній не хочуть псувати відносини з адміністрацією президента, аби не зашкодити власному бізнесу. Самі ж канали або відмовилися коментувати висновки журналу, або наголосили, що не отримували від своїх керівників чи від Банкової жодних побажань щодо інформаційної політики. В адміністрації президента також назвали повідомлення про відсутність критики некоректним. "Навряд чи хоч хтось з колишніх президентів отримував більше критики, ніж Порошенко на телеканалах, в газетах, інтернет-ресурсах та соціальних мережах", - цитує "Новое время" прес-службу адміністрації пана Порошенка. Символічний "безвіз" "Безвіз" для українців є справжнім "європейським копняком" для України. Про це йдеться у колонці журналіста Юрія Макарова в журналі "Український тиждень". На його думку, "безвіз" має велике символічне значення - він розриває зв'язок сучасної України з радянським минулим та відкриває громадянам нові двері. Чимало українців зраділи безвізу "Це саме свобода в чистому вигляді: захотів, зібрав наплічник і вирушив повтикати на Берлін. Або на Бухарест. Просто так. Зараз на це навіть не потрібні шалені гроші: є BlaBlaCar, хостели й сендвічі. Аби було бажання", - пише автор. Але головна цінність "безвізу" полягає у тому, що він є інструментом контролю над українською бюрократією, наголошує пан Макаров. А це, в свою чергу, є стимулом до реформ та інших позитивних зрушень. "Доки ми інтегровані в європейські процеси (безвіз, асоціація, зона вільної торгівлі, гіпотетичне НАТО), наші партнери перманентно виконуватимуть функції чарівного копняка. Без нього найменші реформи загальмують і покриються пилом. Із ним ми ще маємо шанс. Майже примарний, але шанс. Ласкаво просимо до Європи!" - резюмує журналіст. Боротьба росіян Боротьба за самоповагу - так "Фокус" називає протести, що прокотилися Росією на початку цього тижня. На думку видання, головна акція у центрі Москви була досить непередбачуваною, зважаючи на несподіване рішення перенести узгоджений мітинг на проспекті Сахарова на вулицю Тверську, де в цей час проводилися масові гуляння на честь Дня Росії. Під час протестів затримали понад тисячу осіб Але, як зауважує тижневик, такий крок був досить логічним. "Який сенс кричати про свободу, стоячи у загоні, коли зі всіх боків огорожі? Російська опозиція лише на першій стадії розуміння того, що свобода починається не зі вседозволеності, а з відповідальності, яка, в свою чергу, запускається у дію тільки коли у людини є повага до себе", - пише журнал. "Фокус" також назвав помилковою тактику російських правоохоронців, які заарештували опозиціонера Олексія Навального ще до його появи на мітингу. На думку авторів, такі кроки є ефективними хіба що у короткостроковій перспективі. "Для гравців це є можливістю навчитися горизонтальній самоорганізації, створити іншу систему координат, яку вже не розбити на частини навіть відстороненням капітана", - констатує тижневик, порівнюючи протестувальників з футбольною командою. Перспективи IT в Україні Видання "Країна" поспілкувалося з IT-експертом Ігорем Новіковим про перспективи української хай-тек спільноти, особливості українських стартапів та потребу у радикальних змінах в системі освіти. На думку пана Новікова, світ бачить Україну як "експортера мізків" та країну, в якій процвітає кіберзлочинність. "Нашим аутсорсинговим компаніям час створювати свої проекти. Якщо хоча б на базі Києва виникне стартап-екосистема, такі підуть валом. Тоді й думку про нас змінять," - наголошує він. Він додає: сьогодні стартапи є на рівних позиціях з великим бізнесом. Однак існуючі українські проекти він називає "надто емоційними". "Це зрозуміло: аби переконати істеблішмент зразка 1990-х дати грошей на проект, треба бути дуже зарядженим. Інколи, на жаль, це виливається в шахрайство чи надування пузирів. У нас немає ринку для інноваційних технологій", - каже пан Новіков. Щоб українська молодь була конкурентоспроможною в сучасному світі, треба серйозно змінювати систему освіти, наголошує він. На думку пана Новікова, предметне навчання відійде у минуле. Натомість діти та студенти вивчатимуть окремі кейси, у тому числі - через комп'ютерні ігри. Огляд підготувала Яна Люшневська, Служба моніторингу BBC