Україна посилює військову співпрацю з НАТО
В Брюсселі завершилося дводенне засідання Північно-Атлантичної Ради на рівні міністрів оборони країн-членів, яке принесло одразу дві новини для України.
Сергій Воропаєв Страсбург, для ВВС Україна Ключове питання для НАТО в Афганістані: чи зможуть місцеві сили підтримувати безпеку самотужки "Врожайним" став другий день засідання, коли міністри країн-союзників зустрічалися з колегами з країн-партнерів по операціях НАТО в Косові та Афганістані. На першому засіданні, по ситуації в Косові, український міністр оборони Дмитро Саламатін підтвердив готовність Києва направити до цієї країни додатково інженерний підрозділ у складі 29-ти військовослужбовців. Таким чином, загальна кількість українців у складі міжнародного контингенту в Косові зросте до 163-х замість планованого раніше скорочення. Втім, офіційно про проблеми в регіоні воліють не говорити. Так, Генеральний секретар НАТО Андерс Фог Расмуссен на підсумковій прес-конференції лише зазначив, що і Альянсу "немає ніяких планів зменшити присутність військ у Косові", додавши, що раніше таке зменшення вже відбувалося. При цьому, кажуть оглядачі, напруженість у північних регіонах Косова залишається істотною. Як розповів журналістам голова Місії України при НАТО Ігор Долгов, раніше передбачалося, що новий інженерний підрозділ з України буде введено на заміну тих 134-х військовослужбовців, які зараз перебувають в країні. Однак, на сьогодні країни НАТО та партнери вирішили, що така заміна поки недоцільна. Саме тому, за словами пана Долгова, український підрозділ вирушить до Косова вже найближчим часом. "В листопаді планується дислокація нашого підрозділу до Косова", - сказав він. Афганське питання "Всі партнери наголошували, що передача відповідальності за безпеку в Афганістані успішно триває. Станом на сьогодні, після трьох етапів передачі, 75% населення проживає на територіях, контроль за безпекою яких передано до місцевих афганських сил безпеки. Разом з тим на засіданні відзначалося, що існує потреба у збільшенні допомоги у тренуванні сил безпеки Афганістану" Ігор Долгов, посол України в НАТО Інша новина для України стосується Афганістану. До кінця 2014 року НАТО та країни партнери планують завершити так звану операцію ISAF, однак повністю залишати Афганістан союзники на сьогодні не готові, як не готова до цього і влада Афганістану та його сили безпеки. Саме тому з 2015 року НАТО та 6 країн-потенційних партнерів планують розпочати нову операцію. "Ця нова місія не буде військовою, це буде місія для тренування, допомоги та підтримки", - заявив Генсек НАТО. При цьому, вже сьогодні 28 країн-членів Альянсу та 6 країн-партнерів, серед яких і Україна, схвалили так звану "Ініціюючу директиву" – документ, який стане основою для розробки планів розгортання цієї місії. Таким чином, Київ стає повноправним партнером Альянсу у наступній операції, про яку доволі розлого розповів ВВС Україна посол України Ігор Долгов. Ігор Долгов: Всі партнери наголошували, що передача відповідальності за безпеку в Афганістані успішно триває. Станом на сьогодні, після трьох етапів передачі, 75% населення проживає на територіях, контроль за безпекою яких передано до місцевих афганських сил безпеки. Разом з тим на засіданні відзначалося, що існує потреба у збільшенні допомоги у тренуванні сил безпеки Афганістану. Це питання є на порядку денному, оскільки контингент вже становить 350 тисяч, а якість підготовки залишається тим питанням, над яким треба працювати. Звичайно, важливо відзначити, що операція, всіма оцінюється успішно. Всі плани виконуються. Залишаються узгодженими, але потребують подальшої роботи головні принципи, з яких найбільш важливими мені видаються два. Ця допомога (після 2015 року – ред.) надаватиметься на підставі запиту уряду Афганістану, і, по-друге, має бути юридична база для того, щоб така допомога надавалася, а саме - рішення Ради Безпеки ООН або інша юридично прийнятна форма. ВВС Україна: Зрозуміло, що сьогодні відбулося лише перше засідання у форматі "28 + 6" (28 країн-членів НАТО та 6 країн – потенційних партнерів: Фінляндія, Швеція, Австралія, Нова Зеландія, Грузія та Україна – ред.), однак, чи є розуміння того, коли деталі плану майбутньої операції будуть розроблені? Ігор Долгов: Думаю, що робота над цим планом бути іти швидко, враховуючи, як швидко вдалося погодити перший документ. Час є. І всі задоволені тим, що так завчасно почали готуватися до того, як підтримати Афганістан після 2014 року... Всі розуміють, що після того, як буде виконано завдання ISAF, ми не повинні залишити цю країну наодинці з тими проблемами, які там існують. Це - спільне бачення і спільне рішення продовжувати підтримувати Афганістан, коли мандат ISAF буде вичерпано. ВВС Україна: А якщо не вдасться отримати мандату Ради Безпеки ООН? До Косова вирушить додатковий інженерний підрозділ українців Ігор Долгов: Про це поки рано говорити, але я не думаю, що це буде великою перепоною на шляху до того, щоб продовжити роботу. Зокрема, тому, що багато делегацій зазначили, в тому числі американська, що зусилля, які вже покладені для того, щоб принести мир, безпеку, і уникнути притулку для тероризму в цій країні – дуже великі. Це відбулося буквально ціною людських життів. Тільки американці втратили близько 2 тис. осіб під час операції. Тому є загальне бачення, що цю справу треба довести до кінця. А довести до кінця без підтримки міжнародного співтовариства Афганістан сьогодні не в змозі. ВВС Україна: Але ж чи означає це, що місія з 2015 року без мандату Ради Безпеки ООН неможлива? Ігор Долгов: Я би так не сказав. Я не розбирався в юридичних тонкощах, однак станом на сьогодні є низка двосторонніх угод: Афганістан – США, Афганістан – Австралія, Афганістан – Нова Зеландія, Афганістан – Німеччина. Навіть ці угоди є достатньою юридичною базою для того, щоб продовжувати роботу. Тобто, я не бачу якогось тупика чи безвиході, що, от не буде резолюції – нічого не буде. Все буде, але можливо, трохи в іншому вигляді. Можливо, доведеться більше координувати дії країн між собою. Але в принципі, на перший погляд, це не видається фатальною перепоною для того, щоб продовжувати підтримувати Афганістан. Якщо буде добра воля і звернення уряду цієї країни, керівництва Афганістану, і якщо є добра воля країн-партнерів, а вона є. І це є запорукою того, що вона буде продовжена. Саламатін не коментував Голова української делегації, міністр оборони Дмитро Саламатін до журналістів так і не вийшов. За офіційною версією, на перешкоді стала занадто напружена програма візиту, бо ж за день перебування в штаб-квартирі НАТО пан Саламатін встиг зустрітися з колегами з Афганістану, Туреччини, Польщі, Латвії та США. Втім, як стверджують дипломати, які мали можливість побачити українського міністра, він не почувався впевнено. "Склалося враження, що міністр – недостатньо компетентний в питаннях, які обговорювалися сьогодні", - сказав ВВС Україна один з дипломатів країн-членів Альянсу. Більше на цю тему Теґи