МВФ написав чотири речення про Україну. Чому це дуже поганий знак для Зеленського
У короткій заяві від імені представника МВФ йдеться про кадрові рішення НБУ. Але причини цього повідомлення є глибшими, а наслідки - стосуватимуться не лише Нацбанку. Пояснюємо просто, у чому тут проблема для влади України.
Катерина Рожкова (ліворуч) та Дмитро Сологуб (позаду) були поруч із тодішнім головою НБУ Яковом Смолієм, коли він заявляв про свою відставку через політичний тиск Напередодні стало відомо, що рада Нацбанку висловила недовіру і догану двом заступникам голови правління - Катерині Рожковій та Дмитру Сологубу. Обидва заступники працювали у Нацбанку ще за попереднього керівництва, тобто Якова Смолія та Валерії Гонтаревої. У липні Смолій заявив про відставку, пояснивши її політичним тиском на НБУ. На посаді голови Нацбанку його замінив Кирило Шевченко. Разом із ним в НБУ прийшли й нові кадри, а старі почали звільнятися. Зокрема, не подовжили контракт із Олегом Чурієм, який як заступник голови курував валютну політику. Тепер Рожкова і Сологуб, які залишилися працювати після зміни керівництва, отримали догану за "порушення актів НБУ, кодексу етики, правил внутрішнього трудового розпорядку та трудового законодавства". Або, як уточнив згодом Кирило Шевченко, через порушення стратегії комунікації Нацбанку і "політики одноголосності". "Окремі посадові особи НБУ, прагнучи показати свою особливість і винятковість намагаються нав'язувати громадськості свої особисті погляди та оцінки, які навіть не входять до сфери їх службової компетенції", - йшлося у коментарі голови ради НБУ Богдана Данилишина. Катерина Рожкова на своїй сторінці у Facebook повідомила, що рішення про догану ухвалювали за зачиненими дверима, не заслухавши самих посадовців. І припустила, що приводом для цього стали її та Дмитра Сологуба коментарі для преси. "Це перемога минулого над майбутнім. Тривожний сигнал для незалежності Національного банку, та й загалом для здорового глузду", - написала вона. Дмитро Сологуб також скористався соцмережами, щоб розповісти про своє бачення. "Виглядає дико отримати догану за професійні та неупереджені комунікації", - написав він у Twitter, додавши, що це щось нове для нього за 20 років професійної діяльності. І ось тепер щодо цього конфлікту висловився МВФ. Так, а що саме написав МВФ? Фонд досить рідко робить публічні заяви, навіть, коли йдеться про стан співпраці з Україною. Але зараз там нагадали, що від того, як керують Нацбанком, багато у чому залежить і його політика, і стан економіки загалом, і довіра міжнародних кредиторів. "Забезпечення відповідальності правління НБУ має провадитися згідно засад управління Національним банком. Ці критерії управління були розроблені у консультаціях з фахівцями МВФ упродовж попередніх програм, що підтримувалися Міжнародним валютним фондом. Ці засади спрацювали як на користь НБУ, так і в цілому для економіки України. Їх дотримання посилило довіру до НБУ як до незалежного та професійного центробанку, надавши політиці Нацбанку більшої надійності", - йдеться у заяві постійного представника МВФ в Україні Йости Люнгмана. Напередодні на тому, що саме зважена монетарна політика, що її провадив НБУ, дозволила Україні увійти в чергову економічну кризу міцнішою, ніж раніше, наголосили у Світовому банку. То що це все значить для України? Після зміни керівництва НБУ гривня помітно послабшала Ці сигнали від головних міжнародних кредиторів України надходять саме тоді, коли стає зрозуміло, що Україна увійшла у другу хвилю пандемії коронавірусу, але вже не може дозволити собі запровадити жорсткий карантин, як це було навесні. Тоді Києву вдалося домовитися з МВФ про відкриття нової програми співпраці на 5 млрд доларів та отримати перший транш із неї на 2 млрд доларів, який значною мірою допоміг впоратися із першим ударом коронакризи для економіки та наповнити спеціальний коронавірсуний фонд. Відновлення співпраці з МВФ реанімувало надходження фінансової допомоги і від інших кредиторів. Тоді очікували, що до кінця року Київ отримає ще один чи навіть два транші від МВФ. Проте зараз вже зрозуміло, що перспективи цього є сумнівними. Приїзд чергової місії фонду, яка має оцінити виконання домовленостей з Україною, постійно відкладається. А тим часом дефіцит бюджету цього року вже сягнув понад 7,5%, та й наступного уряд закладає у бюджет дефіцит лише трохи менший - у 6%. І гроші МВФ та інших кредиторів - одне із небагатьох джерел покриття нестачі доходів. Втім, міністр фінансів Сергій Марченко каже, що діалог з МВФ триває і що на його кошти все ще можна розраховувати до кінця року. Національний банк також заклав гроші МВФ до кінця року у свій оновлений прогноз. А голова НБУ Кирило Шевченко заявив, що таки сподівається на транш від фонду, хоч вже робить наголос не на його розмірі, а загалом наявності. "Важлива не кількість траншей, а сам факт продовження плідної співпраці. МВФ - це не про гроші, це про довіру. І я сподіваюся, що українська сторона зробить все можливе для того, щоб до кінця року фінансування з боку МВФ відновилося", - заявив голова НБУ ZN.UA. Проте тепер до порядку денного переговорів з кредиторами, крім вже відомих питань боротьби з корупцією, використання коштів коронавірусного фонду, проєкту бюджету на 2021 рік із величезним дефіцитом, додасться і, здавалося б, досить вузьке кадрове питання. Але воно, судячи із заяви МВФ, багато про що говорить міжнародним партнерам України. Хочете отримувати найважливіші новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram або Viber!