Як розвінчувати міфи?
Втомилися від марних суперечок в інтернеті чи на кухні? Психологи досліджують, як довести опоненту, що його ідея – цілком помилкова.
Фраза "ти помиляєшся" не змусить вашого співрозмовника змінити свою думку, радше навпаки Змінювати свої переконання про навколишній світ ніхто не любить, але, що робити, коли ці ідеї ґрунтуються на цілковитій дезінформації? Чи є дієвий спосіб розвінчати міф? Вчені Стівен Левандовскі і Джон Кук зробили докладний огляд наукової літератури з цього питання і провели кілька власних експериментів. Результати вони виклали в книзі "Підручник з розвінчування міфів" ( Debunker's Handbook) - збірці практичних порад і науково обґрунтованих стратегій щодо того, як корегувати помилкові ідеї, скажімо щодо зміни клімату чи еволюції. Проте рекомендації дослідників стануть в пригоді у будь-якій ситуації, коли ви розумієте, що дискусія заходить у глухий кут. Перше, на що звертають увагу науковці, – це вплив" зворотного ефекту". Тобто коли людині говорять, що вона не права, це лише зміцнює її точку зору. В одному експерименті, наприклад, група людей отримала газетні вирізки з поправками, які суперечили їхнім поглядам і переконанням щодо таких питань як, приміром, податкова реформа чи зброя масового знищення. Учасники експерименту не лише ігнорували ці поправки, але й ще більше переконалися у своїй правоті. "Зворотний ефект" особливо набирає силу, коли ви не дуже вірите у компетентність опонента. Можливо, це пояснює, чому в суперечках про глобальне потепління люди з науковою освітою зазвичай не вірять, що причини змін клімату – в людській діяльності. "Зворотний ефект" – переконання в тому, що ваша думка вірна попри факти – особливо набирає силу, коли ви не довіряєте джерелу інформації Проте, як не парадоксально, щоб навчитися розвінчувати міфи інших, треба спочатку усвідомити власні помилкові переконання. Професори Левандовскі та Кук відкрили, що коли ми намагаємося переконати в чомусь опонента, то зазвичай використовуємо так звану "модель дефіциту інформації". Тобто ми вважаємо, що володіємо кращими чи більш повними знаннями щодо певного питання, і треба лише "заповнити" дефіцит цих знань в голові нашого співрозмовника. Додаткові факти і докази змінять його помилкове переконання. Ні, насправді, це взагалі не працює. Як ми обробляємо інформацію, тобто у що ми віримо, кому довіряємо і як запам'ятовуємо факти, насамперед, спричинене психологічними факторами. Ті, хто хоче ефективно впливати на переконання інших, мають, насамперед, враховувати психологію людини. Важливу роль відіграє альтернативне пояснення. Експеримент Голрін Джонсон і Колін Зайферт продемонстрував, як треба переконувати людей. Під час експерименту його учасники прослуховували вигадану новину про пожежу на складі, а потім мали відповісти на кілька запитань. Декому з учасників сказали, що пожежу спричинило коротке замикання в шафі біля балонів із вибухонебезпечним газом. Та коли цю інформацію спростували (шафа виявилася порожньою) учасники експерименту і далі вірили у першу причину пожежі. Наступний експеримент показав, як найкраще виправити цю дезінформацію. Експеримент був в цілому такий же, як і перший, але учасники отримали правдоподібне альтернативне пояснення – докази, що причиною пожежі став підпал. Лише ті, хто почув інше пояснення, змогли змінити свої переконання щодо газових балонів. Іноді треба переглядати й власні переконання, адже бути завжди правим неможливо Стівен Левандовскі і Джон Кук стверджують, що такі експерименти доводять, наскільки марними і навіть небезпечними є безґрунтовні суперечки. Якщо ви спробуєте спростувати хибну інформацію, не маючи достатньо альтернативних фактів, в кінцевому рахунку - лише зміцните помилкові переконання людей. Що треба зробити - так це знайти правдоподібну альтернативу (у якій ви цілком впевнені). А якщо вам необхідно згадати помилкове переконання, зробить це після того, як оголосите правильну версію і обов'язково зауважте, що ця ідея оманлива. Ця стратегія розвінчання міфів корисна і щодо власних переконань. Якщо ви бачите суперечливі факти, але вперто чіпляєтесь за попередню точку зору, варто замислитися. Адже ніколи не помилятися неможливо! Прочитати оригінал цієї статті англійською мовою ви можете на сайті BBC Future.