Бізнес: алмазний завод у Полтаві купили ірландці
Огляд ділових новин України і світу за вівторок, 4 квітня 2006 року.
Теми огляду: Ірландська компанія Element Six стала власником контрольного пакету акцій Полтавського алмазного заводу. Раніше, за даними Агентства з розвитку інфраструктури фондового ринку, акції полтавського заводу належали двом кіпрським компаніям. Завод не розголошує ані суми, ані деталей угоди з продажу акцій. Полтавський алмазний завод є найбільшим в СНД виробником синтетичних алмазів та інших надтвердих матеріалів. Ірландська компанія також спеціалізується на виробництві промислових алмазів. Російський Газпром має наміри збільшити ціну на газ для Білорусі мінімум у три рази – заявив заступник голови компанії, Алєксандр Рязанов, виступаючи на форумі “Паливо-енергетичний комплекс Росії у 21 столітті”. Пізніше стало відомо, що у вівторок у Москві відбуваються переговори між білоруською делегацією та головою Газпрому, Алєксєєм Міллером. Речник Газпрому, Сергєй Купріянов, підтвердив як сам факт переговорів, так і пропозицію про підвищення цін на газ: “Для того, аби питання цін на газ для Білорусі не стало темою новорічних програм телебачення, ми запропонували вже зараз, заздалегідь домовитися про те, як ми будемо працювати наступного року, якими будуть ціни поставок. Позиція Газпрому полягає у тому, що поставки російського газу до Білорусі мають здійснюватися за цінами, які відповідають європейському рівню.” Зараз ціна на газ для Білорусі становить майже 47 доларів за тисячу кубів, отже, можна очікувати, що росіяни домагатимуться підвищення цін до 140 доларів за тисячу кубометрів. Низькі ціни на російський газ оглядачі називають серед основних чинників стабільності білоруської економіки. Колишній німецький канцлер, Герхард Шредер, виграв судову справу проти критиків його згоди очолити російсько-німецький консорціум з будівництва Північноєвропейського газопроводу. Суд у Гамбурзі закликав лідера Вільної демократичної партії Гвідо Вестервелле не повторювати звинувачення на адресу пана Шредера у тому, що той “підписав із Газпромом контракт на будівництво газопроводу, а згодом пристав на вигідну пропозицію очолити цей проект.” Пан Вестервелле, коментуючи рішення суду, заявив, що залишається при своїй думці і вважає заборону критикувати пана Шредера посяганням на свободу висловлювань. У Франції знову відбулися масові протести, спричинені рішенням уряду запровадити так званий “Закон про перший винайм на роботу”. Французьке законодавство про працю є одним із найжорсткіших по відношенню до працедавців, права яких на звільнення працівників дуже обмежені. Приводом для нинішніх протестів став дозвіл звільнювати молодих працівників у перші два роки їх роботи. Водночас у Британії та Америці - так званих англосаксонських економіках - винаймати і звільняти робітників набагато легше ніж у Європі, а особливо у Франції. Теорія полягає у тому, що менші гарантії працевлаштування дозволяють компаніям зростати швидше і загалом працевлаштовувати більше людей, бо вони не стурбовані тягарем зайвих робітників у менш сприятливі часи. У Британії та Сполучених Штатах офіційні дані свідчать, що безробіття становить близько 5% працездатного населення. Тим часом у Франції цей показник сягає 10%. Кожен четвертий француз у віці до 25 років не може знайти роботу – це вдвічі більше, ніж у Британії та Америці. Американська економіка може бути безжалісною у своїй гнучкості, і працівникам бракує захисту. Але вона зростає з вражаючою для розвиненої країни швидкістю – 3%. А швидше зростання означає, що компаніям потрібно більше працівників. Отже, як виглядає, закони, які захищають робочі місця, не завжди є найкращим способом боротьби з безробіттям. Європейський сталеливарний гігант Arcelor оголосив про рішення збільшити розмір дивідендів за 2005 рік, і додатково виплатити своїм акціонерам 5 мільярдів євро. Оглядачі розцінили таке рішення як намагання і надалі протистояти поглинанню британо-індійською Mittal Steel, яка у січні цього року запропонувала купити Arcelor за 25 мільярдів доларів. Раніше керівництво європейської компанії категорично відкинуло таку пропозицію, твердячи, що за рахунок прибутків підприємств Arcelor Mittal Steel хоче покрити збитки своїх нових підприємств у Східній Європі. Крім того, на заваді у Mittal Steel можуть стати і деякі європейські політики. Якби злиття все ж таки відбулося, то його результатом стало би створення найбільшої металургійної компанії світу, яка контролювала б понад 10% ринку.