ЄБА: інвестиційна привабливість України - найнижча від 2008
Інвестори, опитані Європейською бізнес асоціацією, мають найгірші очікування щодо умов ведення бізнесу в Україні від 2008 року, коли подібне опитування здійснювалося вперше.
Приток іноземних інвестицій до України цього року скоротився удвічі, а під кінець року почався його відтік Представники бізнесу також кажуть, що останні українсько-російські домовленості, хоч і відвернули загрозу дефолту, не дали сподівань на відновлення української економіки, а відтак і на покращення перспектив для бізнесу в Україні. У четвертому кварталі цього року іноземні інвестори, що працюють в Україні, поставили українському інвестиційному клімату 1,8 бала із 5 можливих. При цьому у третьому кварталі спостерігалося певне покращення оцінок інвесторів - до 2,39 бала. "Прорив" третього кварталу у ЄБА пояснюють тим, що у інвесторів були досить високі очікування того, що наприкінці листопада цього року Україна та ЄС підпишуть Угоду про асоціацію. При цьому бізнес очікував не стільки переваг від запровадження вільної торгівлі із ЄС, скільки сподівався на виправлення ситуації із корупцією, захистом прав власності, передбачуваності податкової системи. У ЄБА також відзначають, що чи не вперше інвестори взагалі не згадали жодних позитивних змін у бізнес-кліматі, а найважливішою негативною подією четвертого кварталу назвали відмову від підписання Угоди про асоціацію з ЄС. Серед інших негативних факторів, що визначають песимістичні настрої інвесторів, - політична нестабільність, дефіцит бюджету, ризики різкої девальвації гривні. "Інвестори очікували, що Угода про асоціацію стане тим інструментом, який дозволить встановити в Україні рівні та прозорі правила гри. Цього не сталося. Вперше інвестори заявили, що позитивних змін взагалі не бачать, а негативні переважно пов'язані із корупцією, за ситуацією з якою бізнес поставив найнижчу оцінку", - сказав виконавчий директор Європейської бізнес асоціації Анна Дерев'янко. Зміни у балансі Як каже генеральний директор "Крафт Фудз Україна" Тарас Лукачук, в Україні змінився баланс у показниках "ризикованість-перспективність" бізнесу. Основними критеріями вибору при інвестуванні капіталу для великих міжнародних компаній є можливості розвитку, отримання прибутків і ризики, пов'язані із ефективними витратами капіталу, каже пан Лукачук. За його словами, Україна традиційно несла у собі достатньо високі ризики. "Але був один дуже серйозний контраргумент: надзвичайно великі перспективи зростання в країні, які кожного року підтверджувалися цифрами. Що змінилося в останні півроку? Ми бачимо, що ризики і надалі зростають: це відсутність верховенства права, корупція, складний бюрократичний процес отримання дозволів. Одночасно суттєво почали погіршуватися можливості і перспективи. На сьогодні ми маємо дуже високі ризики при дуже обмежених можливостях", - каже топ-менеджер. Керівник Європейської бізнес асоціації та генеральний директор інвестиційної компанії Dragon Capital Томаш Фіала каже, що об'єктивність оцінок інвесторів підтверджується і сумною статистикою: економіка України і надалі скорочується. У першій половині року приток прямих іноземних інвестицій скоротився удвічі, а у вересні та жовтні капітал почав взагалі виходити з України ("мінус" 140 млн дол), чого не було навіть під час кризи 2008-2009 років. Це призвело, зокрема, до підвищення вартості грошей для України на світових ринках - нині дорожче за неї позичають лише Венесуела та Аргентина. За словами Томаша Фіали, бізнес турбує дефіцит бюджету, торговельного та платіжного балансів України, а також брак приводів сподіватися на покращення бізнес-клімату. І через це останні домовленості, досягнуті між українським та російським керівництвом у Москві, зокрема про зниження ціни на газ та кредит на 15 млрд доларів, не дуже вплинули на настрої інвесторів, каже він. Адже вони розуміють, додає пан Фіала, що ці домовленості вирішують лише проблему гострих фінансових ризиків, із якими стикнулася Україна, але нічого не вирішують у питанні відновлення економічного зростання. "Зниження ціни на газ, звісно, є позитивною новиною для економіки, але є маленький нюанс: ця знижка має підтверджуватися кожен квартал, і наразі не зрозуміло, чого вимагатиме Росія за кожне підтвердження. І кредит: його вартість є досить низькою, проте строк досить короткий - два роки. І якщо уряд не проведе реформи, не почне боротися із корупцією і не створить більш привабливий інвестиційний клімат, то через два роки ми опинимося у такій самій ситуації, тільки із додатковим боргом у 15 млрд доларів", - каже Томаш Фіала. Він додає, що московські угоди "не вирішують економічних проблем у довгостроковій перспективі", а будь-який бізнес має орієнтуватися на тривалу перспективу. При цьому, як каже Томаш Фіала, при опитуванні інвесторів, яке провела ЄБА, останні московські домовленості не були враховані, проте дослідження "врахувало зміну курсу", яка стала очевидною після непідписання Угоди про асоціацію з ЄС у Вільнюсі, а відтак, і сподівань, що цю угоду буде підписано колись найближчим часом, практично немає. "Якщо правда, що Європейський Союз також пропонував свій фінансовий пакет на рівні того, що було надано Росією, то вірогідність того, що угоду (про асоціацію з ЄС - Ред.) буде підписано, невисока. Виглядає, що Україна обирала пакет, який є більш вигідним для проведення і перемоги на президентських виборах, ніж пакет, який є більш цікавим з точки зору економічного розвитку країни", - каже керівник інвестиційної компанії. Інвестори також не виключили, що наступного року може відбутися подальший вихід західних компаній із українського ринку. Як заявив голова правління Райфайзен Банк Аваль Володимир Лавренчук, принаймні у банківському секторі "практично всі ведуть переговори про можливість виходу з ринку, хоча це не означає, що продаж відбудеться". Раніше у ЗМІ з'явилися повідомлення про те, що і австрійський "Райфайзен" розглядає можливість згортання свого "дочірного" бізнесу в Україні, проте тоді керівник банку категорично спростовував такі наміри "материнського" австрійського банку. Втім, яка каже Анна Дерев'янко, важливіше не те, скільки компаній можуть вийти з України, а те, скільки не прийшли в країну через несприятливий бізнес-клімат і не прийдуть через відсутність сподівань на його покращення.