Суд переніс рішення щодо Порошенка
Печерський суд Києва не зміг обрати запобіжний захід Петру Порошенку у вигляді особистого зобов'язання з'являтись на виклик слідчого і не виїздити зі столиці.
Засідання врешті перенесли на 11:00 восьмого липня. Прокурори просять зобов'язати його з'являтися на допит і в суд, не відлучатись за межі Києва без дозволу слідчого, а також здати паспорт для виїзду за кордон. Це пояснюють тим, що у Порошенка достатньо коштів для виїзду за кордон і проживання там, а також можливим тиском на свідків. Обрання запобіжного заходу розглядав суддя Сергій Вовк, який за часів президентства Януковича судив Юрія Луценка. Справа стосується звинувачень у перевищенні колишнім президентом повноважень при призначенні першого заступника голови Служби зовнішньої розвідки Сергія Семочка в 2018 році. Петро Порошенко називає цю справу політичною. Вперше суд намагався обрати запобіжний захід політику 18 червня. Проте засідання перенесли через смерть батька експрезидента. Сам Порошенко відзначив, що прокурори хочуть забрати в нього паспорти, щоб він не міг подорожувати за кордон. Сторона захисту наполягає, що справа немає перспектив й її треба повернути генеральному прокурору. У цій справі Порошенку загрожує від семи до десяти років ув'язнення. Експрезидент каже, що щодо нього зараз розслідують 24 справи, ще три нещодавно закрили. Мітинг перед Печерським судом 1 липня зранку Петро Порошенко відвідав ДБР для допиту у цій же самій справі. Після цього він сказав, що слідчі хочуть продовжити термін її розслідування, який має сплинути 10 липня. Згодом у ДБР повідомили, що на допиті Порошенко відмовився "від дачі показань по суті підозри". Слідчі підтвердили, що хочуть продовжити розслідування справи ще на пів року. Походи експрезидента до ДБР та суду супроводжував кількатисячний мітинг прихильників Порошенка. За що судять Порошенка Запобіжний захід Порошенку обирали у справі про призначення у 2018 році першого заступника керівника Служби зовнішньої розвідки Сергія Семочка. Політика підозрюють у тому, що він схилив голову зовнішньої розвідки незаконно призначити Семочка. Це, на думку обвинувачення, завдало державі збитків на понад 1,5 млн грн - платня за роботу. Порошенко при цьому начебто переслідував "власні інтереси" для зосередження державної влади і призначення підконтрольних осіб. Закон передбачає право президента призначати голову служби та його заступників (за поданням голови). Але Порошенко нібито зробив це з порушенням. Призначив першого заступника, натиснувши на голову служби. Адже на момент призначення вже був один перший заступник, ц штатний розпис служби не передбачав ще одного. Сергія Семочка згодом звільнили з розвідки, але через інший скандал. Журналісти програми "Наші гроші" повідомили про дорогу нерухомість, якою володіє розвідник, а також про російський паспорт його дружини. Сам Семочко всі закиди відкидав. Ця справа є єдиною, за якою генпрокурор Ірина Венедіктова підписала підозру Порошенку. Захист Петра Порошенка наполягає, що той мав право видавати указ про призначення, а голова СЗР зобов'язаний виконувати указ президента. Вони послались на 106 статтю Конституції, яка вказує, що виконання указів президента є обов'язковою на всій території України. Неконституційність указів президента має право визначати тільки Конституційний суд. Чого останній щодо призначення Семочка не робив. Олександр Турчинов, який вчора долучився до партії ЄС, прийшов до суду Захисники наполягають, що Конституція дозволяла президенту призначати першого заступника СЗР. І закон про цю службу, де йде мова про одного першого заступника, не може обмежувати конституційне право президента. Захисники Петра Порошенка під час засідання вимагали відсторонити від справи 14 прокурорів, які ведуть його справу, разом з генпрокурором Іриною Венедіктовою. Проте суддя у цьому відмовив. Суд вже виправдовував Головою Служби зовнішньої розвідки тоді був Єгор Божок, який вже при президенті Зеленському працював заступником голови МЗС. Як заявив він агенції "Укрінформ", 21 квітня Печерський райсуд столиці, а також 9 червня Апеляційний суд міста Києва, розглядаючи клопотання прокуратури про обрання йому запобіжного заходу, визнали підозру необґрунтованою, а посилання на завдання матеріальної шкоди безпідставним. Зрештою прокуратурі відмовили в обранні Божку запобіжного заходу. При цьому відмовляв у запобіжному заході Божку у Печерському районі суддя Вовк. Як повідомив пан Божок, суд мотивував своє рішення тим, що до повноважень президента належать призначення на посади та звільнення голови, першого заступника та заступника голови СЗР. Водночас 10 червня ДБР за погодженням з ОГП вручило Божку другу підозру. "Ігноруючи зазначенні рішення суду, вже 10 червня цього року ДБР за погодженням з Офісом генпрокурора вручило мені другу підозру, яка повністю повторює фабулу попередньої і містить лише косметичні зміни в частині правової кваліфікації мого нібито злочину", - зазначив Божок. Він написав заяву щодо відсторонення його з посади заступника міністра закордонних справ на час розслідування. Попередній генпрокурор Руслан Рябошапка відмовлявся підписувати підозру Петру Порошенку у цій справі. Ви завжди можете отримувати найважливіші новини в месенджер. Достатньо лише підписатися на наш Telegram або Viber!