В Україні скасовано прямі вибори президента?
Конституційний Cуд України оголосив свій висновок щодо змін до Конституції, які звузять повноваження президента.
Зокрема, ці зміни передбачають обрання глави держави депутатами Верховної Ради і призначення усього складу уряду парламентською коаліцією. Сьогодні суд назвав конституційними пропозиції, внесені депутатами від парламентської більшості, про обрання президента парламентом вже у 2004 році і про продовження депутатських повноважень на один рік, до 2007 року. Опозиція найбільш різко висловилася на адресу суду, оскільки вважає, що підтримані ініціативи провладних сил спрямовані на недопущення обрання президентом у 2004 році опозиційного кандидата. Опозиція називає пропозицію щодо подовження їхніх повноважень "політичним хабарем" депутатам в обмін на обрання президента восени 2004 року. Конституційний суд ще має сказати своє слово стосовно четвертого і останнього подання депутатів, яке безпосередньо стосується політичної реформи, хоч і не передбачає внесення змін до Конституції. Це висновок про те, чи має право одна і та ж особа балотуватися на президентських виборах тричі підтряд, якщо протягом терміну перебування на посаді Конституція змінювалася. Опозиція майже не сумнівається у тому, що суд оголосить позитивний вердикт і стосовно цього подання. Такі їхні твердження грунтуються на тому, що, на їхню думку, рішення суду про терміни і спосіб обрання президента і парламенту підтверджує заангажованість суду владою і політичними силами, які прагнуть не допустити приходу на посаду президента у наступному році не їхнього кандидата. Опозиція: апетит президента та більшості розпалиться ще більше Натомість, представники парламентської більшості вважають, що рішення Конституційного суду логічне і правильне, оскільки політична реформа, мета якої - зміна системи влади і перехід до парламентсько-президентської моделі правління в Україні, повинна передбачати перехідний період, і то рано чи пізно, цьому складові Верховної Ради чи іншому довелося б змінювати терміни обрання органів влади. Тим часом, Конституційний суд хоч і визнав конституційними пропозиції обирати президента у парламенті у 2004 році, а парламент – у 2007-ому, все ж, судді висловили застереження на адресу парламенту. Йдеться про те, що оскільки виключне право вносити зміни до Конституції належить Верховній Раді, може виникнути прецедент, на думку суду, коли кожен новий склад парламенту ініціюватиме зміни, які передбачатимуть продовження депутатських повноважень на рік, два чи більше. Суддя Конституційного суду Павло Євграфов нагадав, що суд робить висновки тільки стосовно того, чи не порушуються запропонованими змінами конституційні права людини, чи немає зазіхання на державний суверенітет і чи немає загрози територіальній цілісності. Перенесення термінів обрання парламенту ніяких подібних загроз, на думку суду, не становить. Весняні ластівки політичної реформи Лідери парламентської більшості заявляють, що шукатимуть компромісу із усіма фракціями, аби вже на поточній сесії схвалити узгоджений проект змін до Конституції у першому читанні. Лідери більшості сподіваються, що на кінець зими-початок весни у сесійній залі знайдеться 300 голосів на підтримку політреформи. Згідно з рішенням Конституційного Cуду, у парламенті президент також має обиратися не менш як двома третинами голосів депутатів, тобто, тими ж 300 депутатами. Комуністи запевняють, що підтримають зміни до Конституції лише у разі, як буде схвалено новий виборчий закон на пропорційній основі. Однак, останні події у Верховній Раді демонстрували реальність появи будь-яких ситуативних союзів, які забезпечували необхідні результати голосування.