Бізнес: Відповідь України на подорожчання імпортного газу
На подорожчання імпортного газу Україна може відповісти збільшенням для Росії ціни на транзит того палива в Європу.
Україна може скасувати експортні мита лише після того, як набуде чинності угода про вільну торгівлю з Європейським Союзом. За шкоду, завдану екології внаслідок аварії танкерів з нафтою у Керченській протоці, мусять платити власники суден, - кажуть українські та російські дипломати. Єврокомісія вимагає від 8 країн-членів Європейського Союзу законодавчо посилити відповідальність за забруднення морів. Питання торгівлі домінуватимуть на порядку денному самміту Євросоюзу та Китаю, який розпочався у Пекіні. Одним з питань, яке особливо турбує урядовців ЄС, є валютний курс китайського юаня. На подорожчання імпортного газу Україна може відповісти збільшенням для Росії ціни на транзит того палива в Європу. За словами виконувача обов‘язків міністра економіки Анатолія Кінаха, важливо, аби Україна як один із найважливіших транзитерів газу змогла під час переговорів з Газпромом максимально задіяти свої аргументи та довести взаємопов‘язаність між ціною газу та тарифами на його транспортування. Взаємозалежність цих питань, каже Кінах, поставлені як директива для української делегації на переговорах". "Україна зобов‘язана забезпечити надійний транзит природного газу в Європейський Союз. Російська Федерація бере на себе зобов‘язання згідно з цими угодами забезпечити доступ України до середньоазійських ресурсів природного газу. Але цей баланс, на жаль, зараз порушений". Через Україну транспортується до європейських споживачів близько 80% російського експортного газу. Напередодні Росія погодилася купувати в Туркменії газ за новою ціною - 130 доларів за 1 тис. кубометрів у першому півріччі 2008 року (це на 30 доларів дорожче, ніж цього року) і до 150 доларів у другій половині наступного року. За якими цінами Росія продаватиме цей газ Україні, наразі невідомо. Україна може скасувати експортні мита лише після того, як набуде чинності угода про вільну торгівлю з Європейським Союзом. Таку заяву зробив виконувач обов‘язків віце-прем‘єра Микола Азаров, назвавши вимоги ЄС про відмову від експортних мит «штучною перешкодою на шляху вступу України до Світової Організації Торгівлі» та висловивши сподівання, що та перешкода буде останньою. За словами Азарова, серед членів СОТ немає одностайності у ставленні до експортних мит. Аргентина, ні відміну від ЄС, каже український урядовець, обстоює їх існування. Українські та російські дипломати одностайні в тому, що за шкоду, завдану екології внаслідок аварії танкерів з нафтою у Керченській протоці, мусять платити власники суден. За словами речника українського зовнішньополітичного відомства Андрія Дещиці, такий спосіб відшкодування збитків не суперечить нормам міжнародного права та міждержавнмм угодам. Посол Росії до України Віктор Черномирдін вважає, що компенсації від приватних власників може розраховувати і Росія. "Винні компанії, які перевозили вантажі, та власники сировини, що витекла внаслідок аварії. Вони і тільки вони нестимуть за це повну відповідальність перед усіма – і перед Україною, і перед Росією, оскільки і там, і там є забруднення". Нафтові плями, утворені в результаті аварії танкерів у Керченській протоці, вже дісталися Азовського моря та, як стверджують екологи, Південного берега Криму. Захисники довкілля прогнозують, що це може стати причиною зриву не одного курортного сезону в Криму. Єврокомісія вимагає від 8 країн-членів Європейського Союзу законодавчо посилити відповідальність за забруднення морів. Листи-попередження надіслані урядам Кіпру, Естонії, Фінляндії, Франції, Люксембургу, Мальти, Потругалії та Великої Британії. Ці країни не повністю включили до національного законодавства положення Директиви ЄС про стандарти накладення адекватних штрафів за забруднення морів, якщо це відбулося навмисно або внаслідок серйозного нехтування правилами безпеки. Єврокомісія може передати справу до Європейського Суду в разі, як упродовж двох місяців не отримає задовільних відповідей від країн, яким надіслано листи-попередження. Питання торгівлі домінуватимуть на порядку денному самміту Євросоюзу та Китаю, який розпочався у Пекіні. Одним з питань, яке особливо турбує урядовців ЄС, є валютний курс китайського юаня. Подробиці повідомляє економічний оглядач Бі-Бі-Сі Ендрю Уокер: Європейські урядовці, як і їх американські партнери, занепокоєні тим, що власті Китаю дозволяють лише невеликі зміни у курсі юаня. Вони вважають, що Пекін штучно підтримує низький курс своєї валюти, аби зберігати вигідні умови для експорту китайських товарів. В результаті, Китай має значний позитивний торгівельний баланс, оскільки експортує до США та Європи більше, ніж імпортує. Тягар дисбалансу валют особливо важкий для євро, оскільки зниження курсу американського долара супроводжується зниженням курсу китайського юаня. Європейські товари відтак стають менш конкурентними. На відкритті саміту керівник китайського уряду Вен Джябао пообіцяв, що ринок валют матиме більший вплив на визначення курсу юаня. Вважається, що цей курс мав би бути вищим. Китайські урядовці обіцяли зробити так і раніше, і до того ж пан Джябао зазначив, що зміни курсу відбуватимуться поступово.