Що таке е-декларування і в чому його проблема?
В Україні виходить на фінішну пряму процес першої в історії кампанії з електронного декларування.
Подати е-декларацію виявилося не так просто, як здавалося б Запровадження е-декларування, причому вже цього року, і в повномасштабному, а не "тестовому" режимі активно лобіювали західні партнери Києва. Його запуск називали необхідною умовою для отримання Україною чергового траншу МВФ, фінансової допомоги Євросоюзу та, нарешті, результативного закінчення переговорів про скасування візового режиму з ЄС. Декларування вводилося зі скрипом. Закон про нього ухвалювали двічі. Спочатку – у лютому цього року – депутати проголосували за нього, однак на ходу внесли правки, які, на думку спостерігачів, вихолостили суть е-декларування. Зрештою, за місяць президент Петро Порошенко наклав на нього вето, і Рада ухвалила закон знову – цього разу у вигляді, який влаштував Євросоюз. Президент Петро Порошенко наразі не подав свою е-декларацію На цьому пригоди декларування не закінчилися. Влітку виявилося, що програмне забезпечення для заповнення і зберігання декларацій не готове до експлуатації. Кілька державних органів та компанія-розробник системи е-декларування звинувачували один одного у недбалості, некомпетентності та навіть саботажі. Зрештою, запустити систему е-декларування у повному обсязі замість запланованої середини серпня вдалося опівночі 1 вересня, і то лише після особистого втручання в ситуацію Петра Порошенка. Подати електронні декларації українські чиновники мають за 60 днів після цієї дати – тобто 30 жовтня. За лічені години, які залишилися до "часу Ч" прозвітуватися повинні десятки тисяч людей на чолі з президентом. Інакше - штраф, а то й тюрма. Мільйони готівкою У принципі, найвищі державні посадовці України повинні були оприлюднювати свої декларації і раніше. Приміром, дані про активи депутатів парламенту чи міністрів можна легко знайти у відкритому доступі – на сайтах Верховної Ради та уряду. Однак е-декларування має кілька ключових відмінностей від подачі "традиційних" декларацій. Насамперед, до нових форм подається значно більший обсяг даних, ніж раніше. Стара декларація – кілька листків паперу, які заповнювалися, як правило, від руки. Нині форма для е-декларацій має 16 розділів, які дають повний зріз матеріального становища декларанта. Найбільш промовистий приклад – готівка. Раніше вносити до декларацій "кеш" було не потрібно. Нині – про всі наявні кошти обсягом понад 50 мінімальних зарплат станом на 1 січня звітного року потрібно відчитатися. Внесення українськими посадовцями мільйонів гривень та доларів готівкою до своїх декларацій спричинило бурхливу реакцію у спостерігачів. Одні намагалися уявити, як виглядає стопка у 42 мільйони гривень, задекларованих мером Харкова Геннадієм Кернесом. Інші – запитували себе, чому владоможці настільки не довіряють вітчизняній банківській системі. "Старі" декларації, як правило, заповнювали вручну Утім, як розповіли ВВС Україна джерела, причетні до розробки системи е-декларування, не можна виключати, що насправді настільки великих обсягів готівки декларанти і не мають, а таким чином просто "авансом декларують майбутні хабарі". Мовляв, краще показати в декларації більше, ніж готівки є насправді, щоби потім, коли раптом випаде нагода поліпшити матеріальне становище, не перейматися, як пояснити таке збагачення. До чого тут "Правий сектор" Крім того, до нових декларацій потрібно вносити все цінне майно, а не лише нерухомість і транспортні засоби, як це було раніше. Точніше, все "цінне рухоме майно, вартість якого перевищує 100 мінімальних зарплат" станом на 1 січня звітного року. Відтак прем’єр-міністр Володимир Гройсман заявляє, що має дев’ять дорогих годинників, і додає про три, які належать його дружині, екс-секретар Київради Олесь Довгий вписує до своєї декларації 95 картин, а голова парламентської фракції БПП Ігор Гринів "хизується", що володіє екземпляром першої виданої в Україні книги – "Апостола" Івана Федорова 1574 року. Окремо до нових декларацій потрібно вписувати дані про недобудовану чи не введену в експлуатацію нерухомість (раніше вона не підлягала декларуванню) чи інтелектуальну власність. Приміром, саме таким чином ми дізналися, що депутат Дмитро Ярош зареєстрував на торгову марку "Правий сектор". Марки, монети, вино Принципова відмінність нових декларацій від старих – те, що в них не можна брехати. Тобто теоретично можна, але це каратиметься цілком реальним строком ув’язнення. Нещодавно активісти перед парламентом вимагали від депутатів подавати свої декларації, не чекаючи кінця відведеного на це строку Адже з цього року Кримінальний кодекс України доповнили новою статтею, яка передбачає позбавлення волі на строк до двох років з позбавленням права обіймати певні посади на три роки за "декларування завідомо недостовірних відомостей" або ж умисне неподання декларації. Якщо декларацію подано невчасно, то її автора можуть "просто" оштрафувати на суму від 50 до 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Чи виконуватимуться ці приписи – наразі сказати важко. Однак судячи з того, наскільки прискіпливо українські політики заповнюють свої декларації, вносячи туди колекції марок, монет чи навіть пляшки вина вартістю в кілька десятків тисяч доларів, як це зробив, наприклад міністр внутрішніх справ Арсен Аваков, – ризикувати не хоче ніхто. Нарешті база е-декларацій, яка в останні дні перед фінішем процесу стрімко заповнюється просто на очах – щогодини в системі з’являються сотні нових декларацій – дасть змогу правоохоронцям, журналістам, громадським активістам та й просто небайдужим представникам громадськості знайти все про матеріальний стан будь-якого з десятків тисяч українських посадовців в одному місці, структуровано і в зручному для сприйняття вигляді. Без ажіотажу Утім, назвати запровадження електронних декларацій суцільною "перемогою" язик не повертається. Навіть поверховий аналіз Facebook-ів українських посадовців показує: заповнити декларацію та відправити її до бази на сайті НАЗК – це зовсім не легке завдання. Сайт з деклараціями увечері в четвер відкривався вряди-годи Декларанти скаржаться на недосконалість інтерфейсу системи, некоректність відображення введених ними даних – зрештою, просто на те, що "сторінка не вантажиться". Їм легко повірити на слово: сайт НАЗК та реєстру поданих декларацій протягом останніх днів і справді працюють не ідеально. Увечері в четвер зайти на нього можна було лише вряди-годи. Проблеми з доступом спостерігалися і зранку в п’ятницю. Керівниця НАЗК Наталія Корчак звинуватила у "неспроможності забезпечити необхідну пропускну здатність магістральних каналів зв’язку" адміністратора системи е-декларування – Державне підприємство "Українські спеціальні системи" – та навіть пригрозила звернутися до правоохоронних органів "стосовно порушення кримінальної справи щодо зриву електронного декларування". У Держспецзв’язку звернулися до громадськості з проханням "не створювати ажіотаж" та "не завдавати штучних додаткових навантажень на реєстр, штурмуючи його інформаційні ресурси". У четвер на своєму позачерговому засіданні НАЗК перевело свої окремі підрозділи на цілодобовий режим роботи. А в п’ятницю відомство нагадало, що останнім днем подачі е-декларацій стане 30 жовтня, чим поклало край чуткам про те, що термін декларування можуть продовжити, принагідно "розмивши" суть закону. Чи встигнуть за неповні три дні подати свої декларації президент Петро Порошенко, мер Києва Віталій Кличко та ще тисячі чиновників, суддів, прокурорів та депутатів, – стане відомо вже в понеділок.