ПАРЄ ухвалила резолюцію щодо Азова: про що йдеться в документі
Парламентська асамблея Ради Європи ухвалила резолюцію щодо ситуації в Азовському морі та Керченської протоки.
У резолюції назвали 25 листопада, коли Росія захопила українські кораблі, кульмінацією За документ проголосували 103 депутати, проти - 3, а 16 утрималися. Очільник делегації України в ПАРЄ Володимир Ар'єв привітав у Twitter з " чудовим результатом роботи". "Асамблея глибоко занепокоєна через ескалацію напруги між РФ та Україною в регіоні Азовського моря та Керченської протоки, кульмінацією якої стало 25 листопада", - йдеться в резолюції. Ухвалена резолюція має назву "Зростання напруження навколо Азову та Керченської протоки і загрози для європейської безпеки". Спочатку українська делегація пропонувала назву "Відкрита російська агресія проти України: зрив мирного процесу та загроза європейській єдності". Проте керівний орган ПАРЄ змінив формулювання за кілька днів до голосування. Про що йдеться в документі? У резолюції Росію закликали негайно звільнити українських моряків і забезпечити їм надання медичної, правової та консульської допомоги. Росію закликали забезпечити свободу проходу в Азовському морі та Керченській протоці та утриматися від застосування сили в разі розбіжності думок щодо порушення кордонів. Росію та Україну закликали дотримуватися Договору про співробітництво у використанні Азовського моря і Керченської протоки, укладеного у 2003 році, та домовленостей щодо навігації протокою. Сторони також закликали утриматися від будь-яких подальших кроків, які можуть призвести до ескалації конфлікту та загрози безпеці. ПАРЄ висловила підтримку суверенітету і територіальній цілісності України. "ПАРЄ висловлює велике занепокоєння щодо спорудження Росією мосту через Керченську протоку, що є незаконним і ще одним порушенням українського суверенітету, а також щодо російської політики стосовно вибіркового обшуку українських та міжнародних судів, що заважає навігації до і з Азовського моря", - зазначено в резолюції. Асамблея підтримала пропозицію, внесену Німеччиною та Францією, щодо того, щоб рух кораблів у Керченській протоці моніторили спостерігачі третьої країни, які гарантуватимуть там свободу навігації. "Парламентська Асамблея закликає країни-члени зробити все можливе в їхніх силах, щоб не допустити ескалації сили", - йдеться в документі. Дебати і поправка Більшість делегатів ПАРЄ висловилися на підтримку України (архівне фото) Перед голосуванням під час дебатів на підтримку України висловилася низка членів зібрання з різних країн, зокрема Британії, Німеччини, Італії, Ісландії та інших країн. Представники Словаччини та Сербії висловилися на підтримку Росії. Сербський депутат Олександр Шешель згадав про так званий "референдум" в Криму, викликавши бурхливу реакцію в залі. Депутат Борислав Береза назвав суд над захопленими українськими моряками, який проходить в Росії, "судилищем, що не має стосунку до демократії". Члени зібрання ухвалили дві поправки до запропонованого тексту, але не додали згадку, що моряків утримують як військовополонених, як пропонувала українська сторона. Доповідач по Азову німецький депутат Андреас Нік зазначив під час обговорення, що цього терміну навмисно уникали в тексті, щоб не сприяти подальшій ескалації конфлікту. Водночас у текст додали компромісний варіант, який запропонувала українська сторона - згадку, що захоплені моряки підпадають під дію "відповідних норм міжнародного гуманітарного права, зокрема Женевської конвенції". Конвенції встановлюють у міжнародному праві гуманне ставлення під час війни, зокрема регулюють правила поводження з військовополоненими. Деякі делегати зауважили, що на засіданні були відсутні представники Росії, щоб представити свою позицію. Делегацію Росії позбавили права голосу в ПАРЄ після анексії Криму. У 2016 році Росія на знак протесту проти таких обмежень сама відмовилася від участі в роботі асамблеї, а згодом припинила платити членські внески в Раду Європи. Конфлікт у Керченській протоці 25 листопада російські прикордонники обстріляли й захопили три кораблі ВМС України, які хотіли пройти через Керченську протоку. При цьому поранення отримали троє українців. 24 українців, які перебували на кораблях, заарештували кримські суди, а потім їх перевели у СІЗО у Москві. Усі моряки заявили про свій статус військовополонених. Лефортівський райсуд Москви продовжив їх арешт до кінця квітня. Росія, яка після анексії Криму вважає територіальні води навколо півострова своїми, звинуватила українських військових у порушенні державного кордону. Україна заявила, що згідно з договором 2003 року між державами, військові кораблі мали право на вільний прохід Керченською протокою, а сам напад на ВМС України з боку ФСБ стався вже у нейтральних водах. Міжнародна група розслідувачів Bellingcat на підставі даних про розташування кораблів заявила, що обстріл кораблями ФСБ Росії українського корабля "Бердянськ" відбувся за межами 12-мильної зони від узбережжя Криму. Хочете отримувати найважливіші новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram.