Народний референдум з ініціативи влади?
Український парламент цього тижня має ухвалити новий закон про референдум.
Як вважають парламентські оглядачі, ініціатори цього закону - Партія регіонів - розглядає можливість проведення референдуму в Україні вже через чотири місяці - разом із виборами до місцевих органів влади, що призначені Верховною Радою на 31 жовтня. На референдум може бути винесено проект нової редакції Конституції, яку і нинішня, і попередня влада називали причиною політичної кризи в Україні. Міністр юстиції Олександр Лавринович заявив тижневику «Дзеркало тижня», що питання про проведення всеукраїнського референдуму за відміну політичної реформи залишається відкритим. 2004-го року парламент вніс зміни до Конституції, суттєво змінивши повноваження гілок влади. Зокрема, президентські функції були скорочені. Як тоді вважали, більшість Верховної Ради голосувала, маючи на увазі повноваження, які дістануться президентові Віктору Ющенку. Тепер новий президент, Віктор Янукович слідом за своїм попередником доводить неефективність і розбалансованість влади саме через недосконалий Основний закон. Партія регіонів: щоб так, то ні Олександр Лавринович сказав газеті, що остаточного рішення про проведення референдуму поки що немає. "Це питання відкрите. Я не можу дати стверджувальну чи заперечну відповідь. Бо такий референдум може бути ініційований тільки за народною ініціативою. Виключно. Аналогічних повноважень не має ані президент, ані Верховна Рада", - заявив міністр. Хоча, додають експерти, маючи розгалуджену партійну структуру, організувати таку народну ініціативу навряд чи було б складно. Голова фракції Партії регіонів Олександр Єфремов запевняє, що новий закон про референдум не стане «інструментом для бездумної зміни Конституції і законів». Він твердить, що процедура ініціювання і проведення референдуму буде досить складною і не кожне питання можна буде на нього винести. У проекті пропонується запровадити кілька видів референдумів: конституційний, ратифікаційний, законодавчий та загальний. Передбачається, що за народною ініціативою можуть бути проведені всеукраїнський референдум щодо прийняття нової редакції Конституції України, законодавчий референдум, у тому числі з метою скасовування окремих законів України. Хоча представник Партії регіонів твердять, що немає остаточного рішення про доцільність проведення референдуму вже 31 жовтня, насправді є ознаки, які свідчать про те, що це імовірно і навіть заплановано партією влади. У законі про вибори депутатів місцевих органів влади парламент записав норму про те, що одночасно із цими виборами не можуть відбуватися вибори парламенту і президента. Але норма про одночасне проведення місцевих виборів і референдуму - залишилася. Експерт: шляхом Білорусі? В інтерв'ю Бі-Бі-Сі політолог, директор компанії "Berta Communication" Тарас Березовець переконаний, що ухвалення нового закону про референдум - це спосіб партії влади закріпити за президентом більші повноваження. «Мета - повернути повноваження Вікторові Януковичу, які мав Леонід Кучма, або й розширити їх. Партія регіонів усвідомлює, що зібрати 300 голосів у парламенті досить проблематично, і це потребувало б значно більших ресурсів і часу, аніж проведення референдуму», - вважає Тарас Березовець. Політолог також проводить паралелі із референдумом, що був проведений президентом Білорусі Аляксандром Лукашенком в середині 90-х років. «Не минуло і року, як Лукашенко, ставши президентом, оголосив референдум і попросив народ розширити його повноваження, бо парламент, мовляв, неефективний і заважає проводити реформи. Лукашенко після цього став одноосібним керівником держави, а парламент перетворився у такий собі консультативно-дорадчий орган», - каже директор компанії "Berta Communication". Експерт вважає, що для Партії регіонів є дуже важливим фактор часу. «Чому вони поспішають із проведенням місцевих виборів і референдуму? Бо вони прекрасно розуміють, що «медовий місяць» влади із виборцями закінчився і з часом він перетвориться на тотальне розчарування», - вважає Тарас Березовець. У разі, як нова Конституція буде підтримана на референдумі, її положення ще має затвердити Верховна Рада. Попередній досвід в Україні засвідчив, що це не так легко зробити: після конституційного референдуму, ініційованого Леонідом Кучмою, який опозиція називала сфальсифікованим, парламент так і не імплементував суперечливі результати народного волевиявлення. Однак за нинішніх умов, кажуть експерти, ситуація може виглядати по-іншому. Навіть якщо у парламенті не знайдеться 300 голосів для підтримки результатів референдуму, своє слово може сказати Конституційний суд. Приміром, про те, що рішення народу не потребує підтвердження парламентом.