Чому зросла напруга між Києвом і Белградом?
Міністр закордонних справ Сербії Івіца Дачич відкликав на консультації до Белграда посла в Україні Раде Булатовича.
Російський і сербський прапори біля КПП на дорозі з Сімферополя в Севастополь у березні 2014 року Напруга у дипломатичних стосунках між Белградом і Києвом почалася минулого тижня. Це сталося після інтерв'ю посла України у Белграді Олександра Александровича для BIRN. Там він заявив, що Росія "готує сербських найманців, щоб вони вбивали українців". Згодом державний секретар сербського МЗС Івіца Тончев звинуватив українського посла в намірах зашкодити дружнім відносинам між Белградом і Москвою та згадав війни у колишній Югославії. "Хотів би вам нагадати, що у війнах на території колишньої Югославії участь брали і громадяни України, з приводу чого Сербія офіційно ніколи не зверталася до Києва. Сербія поважає територіальну цілісність України та залишається прихильником політики кращих двосторонніх відносин", - сказав пан Тончев. Наприкінці минулого тижня міністр закордонних справ України Павло Клімкін написав у Twitter, що викликав посла Александровича на консультації "щодо дотримання міжнародного права та уникнення використання громадян Сербії як найманців". Інтерв'ю посла України викликало невдоволення МЗС Сербії У середу сербське дипломатичне відомство знову згадало про "участь українських найманців" у конфлікті між Сербією і Хорватією в 90-х роках. Там заявили, що Сербія зробила конкретні кроки для судових процесів проти сербських громадян, які воюють в іноземних збройних конфліктах, включаючи Україну. І так продемонструвала дотримання своїх міжнародно-правових зобов'язань. Водночас міністр Дачич нагадав, що "добре відомо про участь українських найманців у злочинах, вчинених хорватськими силами безпеки (у першій половині 90-х років. - Ред.) проти сербського народу в Хорватії, які Україна, на відміну від Сербії, ніколи не засудила". Белград і в майбутньому буде намагатися будувати хороші стосунки з Україною, підсумовується у повідомленні сербського МЗС. Умовне покарання Згадки про те, що на сході Україні і досі воюють сербські добровольці нещодавно з'явилися у сербських ЗМІ. Минулого року Сербія засудила кількох осіб за участь у збройному конфлікті на Донбасі, але їх покарали умовно або з мінімальним терміном у режимі домашнього арешту. За даними місцевих ЗМІ, перед сербським Високим судом постали 24 людини, які брали участь у боях на Донбасі. Усі вони дійшли згоди з прокуратурою і визнали провину, що вплинуло на вирок суду. Трьох людей суд засудив до шести місяців обмеження волі - покарання, яке вони, за повідомленнями, відбували "у приміщеннях, де проживають", тобто вдома. Решту суд засудив умовно. Точних даних про те, скільки громадян Сербії брали участь у боях на Донбасі та скільки з них повернулися додому, немає. Як заявляла раніше прем'єр-міністр Сербії Ана Брнабич, Сербія підтримує територіальну цілісність України, але відмовляється приєднатись до санкцій ЄС проти Росії. Представник Європарламенту з питань Сербії Девід Макалістер заявив, що узгодження зовнішньої політики Сербії з ЄС і запровадження санкцій проти РФ є частиною переговорного процесу Белграда з Брюсселем про членство.