Десять ключових пропозицій Порошенка щодо Донбасу
Петро Порошенко запропонував Верховній Раді змінити статус АТО, визнати агресію Росії та оголосити окремі райони Донбасу тимчасово окупованими.
Петро Порошенко хоче "звільнення Донбасу від "російської окупації" Президент попросив депутатів схвалити одразу два законопроекти щодо Донбасу. Перший і основний - про особливості політики із забезпечення "державного суверенітету України над тимчасово окупованими територіями в Донецькій та Луганській областях". Другий - про створення необхідних умов для мирного врегулювання ситуації в окремих районах Донецької та Луганської областей. Суть другого проста - пролонгувати ще на рік дію закону про особливий порядок самоврядування в окремих районах Донбасу, який схвалили ще 2014 року. До останнього моменту законопроекти були єдиним цілим. Проте за наполяганням "Народного фронту" їх розділили. Це зробили для того, щоб в головному проекті про визнання окупації Донбасу не було згадок про якісь особливі права окремих районів. Більшість положень першого проекту можуть знайти підтримку у Верховній Раді, на відміну від пролонгації окремого самоврядування окремих районів Донбасу. Проте, як визнає українська влада, саме цей крок необхідний для збереження міжнародних санкцій щодо Росії, адже згаданий у мінських домовленостях. "Росія - агресор" У запропонованому Порошенком проекті Росію через дії на Донбасі вперше визнають агресором та окупантом у законодавстві України. Закон твердить, що на Донбасі діють "російські регулярні війська" "Російська Федерація ініціювала, організовувала та підтримувала терористичну діяльність в Україні, здійснює збройну агресію проти України та тимчасову окупацію частин її території", - йдеться у преамбулі проекту. Для цього вона, як йдеться у законі, застосовує регулярні війська, скерованих радників та інструкторів, а також "заслані, створені, контрольовані озброєні банди та групи…. встановивши окупаційну владу РФ". В проекті вказують, що Росія не дотримується режиму припинення вогню, намагається поширити там своє законодавство, запровадила обіг рубля та визнає ідентифікаційні документи окремих районів Донбасу. Росія послідовно заперечує участь своїх регулярних військ у боях на Донбасі. "Окуповані території" Проект президента проголошує окремі райони Донбасу окупованою територією. "Сухопутна територія та її внутрішні води у межах окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей, де збройні сили РФ і окупаційна адміністрація РФ встановили та здійснюють окупаційну владу та загальний контроль РФ", - визначено в документі. Україна не визнає будь-які акти на тимчасово окупованих територіях і вважає, що вони не створюють правових наслідків. Натомість Київ визнає збереження за всіма фізичними та юридичними особами законного права власності на майно, нерухомість та землю на тих територіях, які були до окупації. "Звільнення Донбасу" Закон твердить, що Росія створила на Донбасі "окупаційну владу" Згідно із документом, головною метою державної політики із забезпечення суверенітету України над тимчасово окупованими територіями є їхнє звільнення та встановлення конституційного ладу і територіальної цілісності. Також метою України визначають захист прав, свобод і законних інтересів громадян України, які "постраждали внаслідок російської агресії". Законопроект вказує на відданість мирному врегулюванню конфлікту на основі міжнародного права. Проте президент вказує на право України на самооборону, як передбачає 51 стаття Статуту ООН. Україна планує додержуватись міжнародних зобов'язань та норм міжнародного права, але вживатиме усіх заходів для оборони, стримування і відсічі "російської збройної агресії на Донбасі". Зміна АТО У президентському проекті вже немає посилання на проведення АТО, що триває на Донбасі від квітня 2014 року. Натомість військову операцію на Донбасі тепер називають "заходи із забезпечення національної безпеки і оборони, стримування і відсічі російської збройної агресії в Донецькій та Луганській областях". Єдиний штаб Для цієї операції на Донбасі весь особовий склад, зброя та всі можливі силові підрозділи підпорядковуються Об'єднаному оперативному штабу ЗСУ. Замість штабу АТО операцією на Донбасі керуватиме Об'єднаний оперативний штаб ЗСУ Це стосуватиметься Нацгвардії, армії, СБУ, розвідки, прикордонної служби та управління державної охорони. Керуватиме операцією начальник Об'єднаного штабу ЗСУ. Як відомо, Збройні сили підпорядковуються головнокомандувачу - президенту України. Начальник об'єднаного штабу за погодженням з місцевою виконавчою владою визначає порядок в'їзду та виїзду осіб на тимчасово окуповані території, а також переміщення товарів. Статус армії Новим законом президент пропонує чітко визначити статус Збройних сил під час їхніх дій на Донбасі. Конституція дає керівнику держави право просити депутатів використати ЗСУ у разі збройної агресії проти України. У проекті закону в перехідних положеннях Верховна Рада дає згоду використовувати ЗСУ для "стримування та відсічі російської збройної агресії" в Донецькій та Луганській областях. Всі ці норми мають почати діяти одразу в день опублікування закону. Серед прикінцевих положень закону згадуються і права учасників АТО, зокрема добровольців та волонтерів, які отримують низку соціальних преференцій. Посилання на Мінські угоди У законі хочуть закріпити статус Мінських угод Після багатьох суперечок в тексті проекту все ж таки згадали про необхідність виконання Мінських угод. Зокрема, під час роботи усіх органів влади з відновлення цілісності України вони мають виконувати Мінський протокол від 5 вересня 2014 року, Мінський меморандум від 19 вересня 2014 року та "комплекс заходів" від 12 лютого 2015 року. Прирівняли з Кримом? Проектом Порошенка визначається, що основою захисту громадян на тимчасово окупованих територіях є забезпечення соціально-економічних та культурних потреб українців. При цьому особливості правочинів та реалізації прав і свобод громадянина на Донбасі президент запропонував прирівняти до ситуації з Кримом. Зокрема, реалізацію цих прав пропонують робити згідно із законом "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", який ухвалили ще навесні 2014 року, і стосується він Криму. В новому проекті особливо наголошується, що він не несе ніякої шкоди "суверенному праву України на тимчасово окуповану РФ територію Автономної республіки Крим". Міжнародна спільнота не визнає анексію Криму Росією навесні 2014 року. У Кремлі вважають півострів своєю територією. Миротворці на Донбасі Другий проект, внесений Петром Порошенком, пролонгує на рік закон про особливий порядок самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей. Дія останнього припиняється 18 жовтня. Можливість залучення миротворців ООН - також у проекті закону Саме у преамбулі до цього проекту вписали можливість розміщення на Донбасі миротворців ООН. Україна зобов'язується створювати умови для розгортання в окремих районах Донецької та Луганської областей місії ООН на українських умовах. Другий проект може отримати негативну оцінку в парламенті, де не хочуть надавати Донбасу ніяких особливих повноважень. Закон про особливе самоврядування ухвалили ще 16 вересня 2014 року після перших мінських угод. Особливе самоврядування Він практично не запрацював, проте був одним з аргументів України щодо виконання нею Мінських угод, на яких зав'язані санкції щодо Росії. Закон про особливий порядок самоврядування передбачав швидке проведення місцевих виборів в окремих районах Донбасу. Пізніше до нього додали поправку, що вибори можуть відбутись тільки після виведення звідти усіх незаконних формувань, техніки та бойовиків. Обрані органи влади отримували розширені повноваження, зокрема і створювати народну міліцію. Мінська контактна група за кілька років так і не змогла досягти особливого прогресу на перемовинах Також передбачалась амністія учасникам подій на Донбасі, які не вчинили тяжких злочинів. Мав бути особливий порядок призначення суддів та правоохоронців та окрема угода про економічний розвиток районів Донбасу з Кабміном. Проте всі ці норми не запрацювали, у тому числі через те, що бої на Донбасі так і не припинились. Представники партій коаліції БПП та "Народного фронту" допускають, що обидва проекти Верховна Рада ухвалить вже 5 жовтня. Хоча навіть у них визнають - документи викличуть гострі дискусії у Верховній Раді.