Обговорюється статус Косово
У столиці Австрії Відні розпочалися переговори між політичними представниками Сербії та Косово.
Це перші сербсько-албанські переговори від розпаду колишньої Югославії дванацять років тому, коли розпочалася політична криза у Косово. Від закінчення авіаударів НАТО по Югославії 99-ого року Косово перебуває під тимчасовим протекторатом ООН і лише формально - в рамках Сербії. Початок переговорів між Белградом та Приштіною торкається майбутньої співпрації з області енергетики, промисловості й транспорту. Проте все-таки найбільшою проблемою являється питання майбутнього статусу Косово. Сербська та албанська сторони від політичних переговорів очікують різних результатів. Політики у Белграді сподіваються, що Косово, яке століттями у народі називалося "колискою сербської культури", по закінченні мандату тимчасової місії ООН повернеться в рамки Сербії. Дражливе питання Переважно усі сербські політики - попри те, що через півроку відбудуться загальні вибори - у своїх кампаніях намагаються не заторкати надто чутливе питання про майбутню долю Косово. Майже усі сербські партії проти оголошення незалежності Косово. Албанська сторона має діаметрально протилежні вимоги. Переважна більшість албанських політичних партій у Косово підтримує незалежність Косово і не бачить іншого виходу для цієї південної-сербської провінції, яку населяє 80 відсотків албанців. Албанці впевнені у тому, що Косово залишиться поза впливом Белграда. Вони, на відмину від сербів, більше зосереджені на внутрішніх поділах політичної влади між поміркованими демократами та правоцентристами. Як пише преса у Косово, у зв'язку з тим, до Австрії не приїхав прем'єр Косово Байрам Реджепи - представники правоцентристів. Позиція косоварів Голова парламенту Косово Неджад Даці, який бере участь у віденських переговорах, наголошує, що зустріч у Австрії – перші міжнародні переговори офіційної Приштини із Сербією. Неджад Даці дещо критично пояснює, чому прем'єр Косово в останю мить відмовився від поїздки до Відня: "Відсутність прем'єра Реджеппі дійсно представляє певний бар'єр у початку переговопів між Пріштиною та Белградом. Думаю, сильні албанські політичні представники повинні взяти участь в сербсько-албанських переговорах", – сказав голова парламенту Неджад Даці. Заступник сербського прем'єра Небоїша Човіч і член сербської делегації на переговорах критикував албанську сторону, твердячи, що вони із переговорів із самого початку роблять політичний маркетинг через різні бойкоти: "Початок нашого діалогу із Приштиною - це не позування перед камерами, як дехто уже на це готувався. Переговори повинні бути конструктивними, а наша - сербська сторона не готова іти на багато компромісів", - сказав пан Човіч. Директор центру із захисту прав людини університету у Приштині, албанець Дукаджін Горани коментарує, що більшість албанського народу у Косово підтримує початок сербсько-албанського діалогу. Різні вимоги Водночас доктор Предраг Сіміч прфесор белградського факультету політичних наук вважає, що проблема сербо-албанських переговорів полягає у надто різних вимогах обидвох сторін. Белград усвідомляє, що доля Косово виришується у Вашингтоні: "Албанці сповільнюють та відкладають переговори із Белградом з метою очікування зовнішньої підтримки. Албанці у Косово очікують закінчення президентські вибори у США і коли точно буде відомо, яка адміністрація займатиметься питанням політикою у Косово. Тому не треба очікувати значних результатів від початку сербсько-албанських переговорів", – сказав сербський аналітик пан Сіміч. Як пише сербська преса, розбіжність у політичних поглядах Белграда та Приштини може сповільнити навіть і виришення простіших питань від питання незалежності, як наприклад врегулювання автомобільних таблиць.