Українські банки: загострення хронічного стресу
За підсумками стрес-тестування банків першої групи – найбільших та великих, НБУ дійшов висновку, що понад половина із них потребуватимуть додаткового капіталу на більш як 56 млрд грн.
Із 15 банків першої групи, що брали участь у випробовуванні на міцність, у 9 виявили потребу у докапіталізації, - повідомив перший заступник голови НБУ Олександр Писарук. Лише державним банкам потрібна додаткова капіталізація на 12,5 млрд грн, а банки з іноземним капіталом із цієї групи потребують додаткових понад 20 млрд грн. Пан Писарук уточнив, що йдеться про два банки із російським капіталом та один західний. Крім того, заступник голови НБУ повідомив, що 20 банків другої групи за попередніми оцінками потребують додаткової капіталізації на 10 млрд грн. "Із власниками та інвесторами цих банків ведеться конструктивний діалог, з їхнього боку є розуміння необхідності поповнювати статутні капітали фінансових установ та висловлюється готовність це робити", - заявив Олександр Писарук. Критична втрата крові? Результати стрес-тестування, проведеного Нацбанком, лише підтвердили думки українських та іноземних експертів про те, що українська банківська система переживає досить глибоку кризу, яку посилює масовий відтік депозитів попри десятки мільярдів рефінансування, які НБУ вже надав банкам. Лише за перше півріччя цього року рефінансування від НБУ склало 120 млрд грн. Але і обсяги "втечі" грошей із банків також обраховуються десятками мільярдів. Наприкінці вересня в інтерв'ю "Дзеркалу тижня" голова НБУ Валерія Гонтарева заявила, що відтік вкладів перевищив 100 млрд грн.: "Коли я ці цифри називала у Вашингтоні, кажучи, що у нас відтік приблизно 30%, ніхто ні у Світовому банку, ні в МВФ не вірив, що в такій ситуації банківська система взагалі може вижити". Ерік Найман, керівний партнер компанії Capital Times, який раніше працював на керівних посадах в українських банках, каже, що взагалі погано уявляє, як українська банківська система уникає розвалу. Він наводить свої дані: від початку року фізичні особи вивели з банківських рахунків 46 млрд грн – це 18% гривневих депозитів, а також 8 млрд дол. – це 34% доларових депозитів. "Яка банківська система взагалі виживала після такого кровопускання? Я таких прикладів не знаю. Тому я здивований, що наша банківська система досі жива", - каже експерт. На його думку, НБУ мав запровадити заборону на дострокове зняття депозитів ще навесні, коли відтік коштів із банків лише розпочався. За словами Еріка Наймана, це дозволило б запобігти втраті левової частки коштів: "Де наші головні втрати? Це Луганська та Донецька області. У нас не тільки проблема відторгнення промислового регіону та втрати податків, вони ще й депозити зняли". Якби не мільярдні "вливання", зараз проблеми із ліквідністю, тобто здатністю вчасно обслуговувати свої зобов'язання, мали б більшість банків, вважає експерт Міжнародного центру перспективних досліджень Олександр Жолудь. Він також здивований, що ще навесні НБУ не запровадив так звані "банківські канікули" із забороною дострокового припинення як депозитних, так і кредитних угод. Проте зараз такий крок вже є недоречним, і лише зменшить довіру до банків, підірвану ситуацією на валютному ринку. Експерт також вказує на ще одну причину того, що люди забирають гроші з банків, - скорочення реальних доходів. Крім того, він нагадує, що українська банківська система мала серйозні проблеми і до початку бурхливих політичних подій, а політична криза загострила їх. "Парасолі" "Одужання" банківської системи і повернення депозитів до банків тепер можливо лише тоді, коли відновиться довіра до банків, а також економічне зростання та зростання доходів людей - каже Олександр Жолудь. Водночас експерт звертає увагу на уповільнення швидкості, із якою люди забирають свої гроші із банків, і прогнозує, що "НБУ не дасть впасти великим банкам", хоча з деякими проблеми триватимуть. "У нас вже є низка банків у стаді ліквідації. Очікується, що будуть ще банки, які будуть ліквідовані. Але є і низка банків, до яких буде вливання капіталу з боку держави, хоча ситуація із тим, звідки брати гроші, ще не вирішена", - каже Олександр Жолудь. Із цим погоджується і експерт "Ліги фінансового розвитку" Андрій Блінов. Він вважає, що у разі, як розглядати окремі групи українських банків по черзі, то ситуація - складна, але не безвихідна. Чиїсь проблеми допоможе полегшити держава та її міжнародні кредитори, інші отримають допомогу від "материнських" банків. "Ми знаємо, що 17 українських банків перебувають під певною "парасолею" Нацбанку, включно із трьома державними", - каже експерт, і нагадує, що у Меморандумі про співпрацю України з МВФ також йдеться про особливу увагу до банків, що є визначними для стабільності банківської системи установи (ті, що мають або 2% від загальних активів, або 2% від загальних залучених коштів). "Ясно, що ці банки розраховують на підтримку та допомогу", - вважає Андрій Блінов. Так само на підтримку та допомогу розраховують і банки з іноземним капіталом - як російським, так і західним: "Щодо інших банків, то я не очікую великих проблем, оскільки російські банки вже заявили, що будуть виконувати усі необхідні кроки з докапіталізації. Так само щодо західних банків – мало сумнівів у тому, що їхні "материнські" банки не підтримають їх у разі потреби". Втім, є ще й третя категорія банків, - невеликі банки, які затримують платежі чи не здійснюють їх. Вони будуть стрімко виводитися з ринку НБУ, про що також є домовленість з МВФ, - прогнозує Андрій Блінов, і одразу ж наголошує, що навіть у випадку найгіршого – банкрутства - вкладники мають отримати компенсацію із Фонду гарантування вкладів, капітал якого мають збільшити з останніми змінами до бюджету.