Одеса-Броди: кінець чи не кінець реверсу?
Із наближенням часу, який український уряд визначив сам для себе як термін початку експлуатації нафтопроводу Одеса-Броди, суперечки довкола вигідності прямого чи реверсного варіанту його використання знову загострилися.
Cторони суперечки заявляють, що керуються виключно економічними аргументами, проте дебати відбуваються на найвищому політичному рівні. Цього тижня про український нафторопвід говорили президент Леонід Кучма і помічник заступника Держсекретаря США, Стівен Пайфер. Позиція КучмиПозиція президента Кучми у питанні майбутнього нафтопроводу Одеса-Броди є цілком послідовною. Як і раніше, президент не каже прямо, що він вважає реверс нафтопроводу і прокачку через нього російської нафти більш вигідною пропозицією, аніж очікування на каспійську нафту, яка має йти до Європи з Одеси до Бродів."Я однозначно не сказав, що це є невигідним проектом, - зауважив пан Кучма. - Я сказав: де нафта? Україні нафта потрібна, і не стільки нафта, скільки працюючий нафтопровід. І щоб він давав прибутки. Бо кожен рік ми втрачаємо 60-90 мільйонів доларів. А потім нам скажуть, що взагалі цей нафтопровід нікому не потрібен". СШАВодночас Сполучені Штати, які багато років заявляли про свою підтримку європейського напрямку використання нафтопроводу, кажуть, що рішення українського уряду про те, що Одеса-Броди працюватимуть саме у такому напрямку, є правильним з геополітичної точки зору, якщо Україна і справді збирається інтегруватися до Європи. Проте, каже помічник заступника Держсекретаря США Стівен Пайфер, колишній посол США в Києві, суто комерційні питання, пов'язані із заповненням нафтопроводу, дещо загальмували. "Процес пошуку комерційних контрактів на заповнення нафтопроводу виявився не таким швидким, як ми очікували, - сказав Стівен Пайфер. - Час від часу до нас доходять повідомлення, що нафтопровід взагалі може запрацювати не з Одеси до Бродів, а з Бродів до Одеси. Це викликає подив і питання. Ми неодноразово радили українському урядові створити мобільну робочу групу, яка могла б обговорювати всі аспекти конкретних контрактів – від технологічних до комерційних". Теперішній посол США в Україні Джон Гербст каже, що розрахунок отримати якийсь зиск від реверсу – постійного чи тимчасового – є марним, і не тільки з огляду на чинник Босфору, який вже і сьогодні перевантажений нафтою із Чорного моря."Кажуть, що Україна може отримати комерційний зиск від тимчасового реверсу, - каже пан Гербст. - Це брехня. Збільшувати потік російської нафти у напрямку Босфору неможливо, - там вже і без цього утворилися страшенні черги із танкерів. Отже, обсяги прокачки не збільшаться. Вся російська нафта, що йтиме з Бродів до Одеси, просто перейде із залізничних цистерн у трубу. Україна нічого з цього не отримає, хіба що збитки, адже транспортування нафти залізницею коштує дорожче, ніж через трубопровід". Крім того, вважає американський посол, ще один ризик тимчасового реверсу полягає у будівництві альтернативних шляхів конкурентами України. Казаська нафтаТим часом віце-прем'єр з енергетики, Андрій Клюєв, який між лютим і травнем здійснив кілька візитів у Азербайджан та Казахстан, звідки Україна розраховує отримати нафту для Одеси-Бродів, поки що не спілкується з пресою на тему нафтопроводу, посилаючись на те, що переговори тривають. Проте оглядачі як в Азербайджані, так і в Казахстані твердять, що каспійська нафта, скоріше, піде у нафтопровід Баку-Тбілісі-Джейхан. Цієї ж думки дотримується і український президент, твердячи, що саме цьому проекту США надають свою реальну підтримку. "Ви бачите, - сказав Леонід Кучма, - якщо Сполучені Штати Америки зацікавлені в нафтопроводі Баку-Джейхан, то вони його будують шаленими темпами. Якщо були б зацікавлені США та ті фірми, які працюють в регіоні Каспійського моря, вони вже давно би прийшли до уряду і запропонували: давайте ми візьмемо ваш нафтопровід в оренду чи в концесію, чи ще якось. Бо ми тільки виступаємо транспортером, а повинен бути продавець та покупець. А сьогодні немає ані продавця, ані покупця. От у чому трагедія". Рішення про використання нафтопроводу Одеса-Броди в європейському напрямку було ухвалено українським урядом у лютому. Тоді передбачалося, що нафтопровід буде заповнено каспійською нафтою до травня цього року і що до кінця року через нього буде транспортувано до 5 млн. тон каспійської нафти. Частина цієї нафти має піти через нафтопровід "Дружба" до Чехії, а в перспективі, і до Німеччини, а частина – залізницею до польських нафтопереробних заводів. Планується також добубувати нафтопровід до Плоцька, який вже з'єднаний нафтопроводом із Гданськом, що забезпечить вихід каспійської нафти у Балтійське море. Тим часом у латвійському часописі "Комерсант Балтік Дейлі" з'явилася інформація про те, що білоруський концерн "Белнефтехим" запропонував латвійському урядові та оператору Венспілського порту розглянути можливість побудувати гілку, яка з'єднала б українські Броди із латиським портом. За інформацією газети, білоруські та латиські підприємці готуються зробити свою пропозицію українському урядові.