Підписано угоду про вільну торгівлю в СНД. Знову
Під час зустрічі голів урядів країн СНД у Санкт-Петербурзі було підписано угоду про створення зони вільної торгівлі в рамках співдружності.
Керівники урядів країн СНД на зустрічі у Санкт-Петербурзі, господарем якої був Владімір Путін, несподівано підписали угоду про вільну торгівлю "В результаті довгих, гострих, але все ж таки конструктивних переговорів ми прийшли до вирішення головного питання, заради якого зібралися - ми домовилися про підписання договору про зону вільної торгівлі в СНД. Це фундаментальний договір, який лежатиме в основі торгівельно-економічних відносин наших країн", - заявив російський прем’єр Владімір Путін, назвавши такий результат зустрічі "неочікуваним". Документ, робота над яким тривала понад 10 років, підписали вісім із 11-ти членів СНД. Не підписали угоду Азербайджан, Узбекистан та Туременистан, який від 2005 року має статус "спостерігача" в СНД. Всі три країни мають спільні претензії до угоди, пов'язані із тим, що головною статтею їхнього експорту є енергоносії. Україна, хоч і є серед країн-засновниць СНД, формально не є членом об’єднання, адже статут організації і досі не ратифіковано Києвом. Договір, проект якого було розроблено російським міністерством економічного розвитку, передбачає "зведення до мінімуму винятків із номенклатури товарів, до яких застосовуються імпортні мита", тоді як експортні мита мають бути зафіксовані на певному рівні, а згодом поетапно скасовані. Україна домагалася скасування винятків із переліку товарів до вільної торгівлі від самого створення СНД. Утім, як заявив український прем’єр-міністр Микола Азаров, у новій угоді "закладено конкретний часовий проміжок, впродовж якого всі ці винятки будуть ліквідовані". "Чи є цей договір досконалим? Звичайно, ні, він недосконалий, в ньому є вилучення. Але назвіть мені хоча б один договір, в якому немає вилучень", - заявив пан Азаров, коментуючи "слабкі місця" угоди. До цих вилучень належать цукор, газ та нафта. Цукор, за словами Микола Азарова, завжди був чутливою позицією для України, і позитивом нової угоди український прем’єр називає те, що мита на нього будуть поступово скасовані. Газ та нафта завжди були чутливими для Росії. Саме через енергоносії Росія не ратифіковувала попередню угоду про вільну торгівлю в рамках СНД, а від підписання нової відмовилися Азербайджан, Узбекистан та Туркменистан. Крім того, аби договір набув чинності, його мають ратифікувати парламенти всіх країн-підписантів. Український прем’єр сподівається, що це може статися ще до нового року, і що з 2012 угода про вільну торгівлю СНД почне діяти. Поки що ж торгівельні війни на теренах колишнього Радянського Союзу не припиняються навіть між членами ще більш тіснішої торгівельної угоди - Митного союзу Росії, Білорусі та Казахстану. Перший договір про вільну торгівлю між країнами СНД було підписано ще у 1994 році, проте тоді серед інших країн його не ратифікувала і сама Росія. Відтак, як визнав російський прем’єр, цей договір "фактично не працював". Хто торгував, той і далі торгуватиме Нова угода навряд чи призведе до кардинальних змін у торгівлі між країнами СНД, вважає старший економіст Міжнародного центру перспективних досліджень Ільдар Газізуллін. Він твердить, що торгівля між колишніми республіками Союзу і без угоди є досить жвавою, а суперечливі питання на кшталт енергоносіїв та цукру так і не були розв’язані у новій угоді про вільну торгівлю. "Додаткові переваги, що надає нова угода, не будуть дуже суттєвими, бо де-факто торгівля серед країн СНД є вільною за винятком кількох чутливих товарних позицій. Також показово, що кілька середньоазійських країн не приєдналися до цієї угоди. Тобто, ми бачимо, що попри всі угоди, країни просто захищають свої чутливі позиції", - сказав BBC.ua Ільдар Газізуллін, і припускає, що підписання угоди на самміті у Санкт-Петербурзі мало більше політичного змісту, особливо з огляду на участь у президентській кампанії російського прем’єра Владіміра Путіна. Соціологи: СНД підтримують менше, ніж ЄС Український прем’єр каже, що і підписання угоди про вільну торгівлю в межах СНД, і договір про зону вільної торгівлі із ЄС, на підписання якого Україна також розраховує, є "двома пунктами одного плану: плану відкриття для української економіки зовнішніх ринків, що небхідно для економічного зростання". Водночас, останні опитування, проведені кількома соціологічними фірмами, показали, що більшість українців не пов’язує своє мабутнє із СНД. За даними компанії Research&Branding Group, 47% опитаних вважають, що СНД не має майбутнього, тоді як протилежної думки дотримуються 35% респондентів. При цьому 43% вважають, що нинішні члени СНД все більше віддаляються один від одного, тоді як удвічі менше - 21% - вважає, що зв’язки між країнами-членами СНД міцнішають. Якщо ж робити вибір між вільною торгівлею із ЄС та вступом до Митного союзу Росії, Білорусі та Казахстану, то і тут, за даними Центру Разумкова, майже 44% українців підтримують західний вектор інтеграції, тоді як за східний висловлюються 30,5% опитаних.