Кавуновий край: як херсонський кавун стає всесвітньо відомим брендом
Херсонські кавуни стали символом регіону, який вже зовсім скоро може перетворитись на географічни й бренд, як італійський пармезан чи французький коньяк.
Кавунова символіка на Херсонщині є скрізь - на сувенірах, одязі та у власних назвах. А врожай відправляють не лише відомою баржею до Києва, а й за кордон - до Євросоюзу та решти країн-сусідів. Є дані, що в Україну насіння кавуна завезли з Туреччини. Так ця культура почала розповсюджуватись півднем країни. "Херсонська область має свої регіональні особливості: кліматичні та ґрунтові умови є найбільш оптимальними для вирощування кавунів. Вони у нас не тільки великі та смачні, а мають лікувальні властивості", - розповідає декан агрономічного факультету Херсонського державного аграрного університету Іван Мринський. Познайомили Херсонщину з кавунами кримські татари, каже історик Андрій Лопушинський. У середині ХІХ століття плоди вирощували на території Олешок, а звідти Дніпром їх могли сплавляти до Одеси. У 1969 році у Голій Пристані заснували дослідну станцію баштанництва, тут виводять нові гібриди та сорти кавунів. На початку двохтисячних у місті започаткували кавуновий фестиваль, пізніше встановили скульптуру кавуна. Від Білорусі до Данії У 2017 році кавуни знову почали відправляти баржею з Голої Пристані до столиці. За даними Департаменту розвитку сільського господарства та зрошення Херсонської ОДА, цього року до Києва по воді доставлять 300 тонн кавунів. У 2018 та 2019 роках ця цифра була більшою на 200 тонн. Ціна однієї ягоди, яка подорожує баржею, зросла з 1,5 гривень до 3 гривень за кілограм. На збільшення вартості і кількість урожаю вплинули весняні заморозки. На кавунах з баржі відтепер є наліпки з QR-кодом. Там зашифрована інформація про їхнє походження та туристичні місця Херсонщини. У продаж до київських супермаркетів кавуни мають надійти вже до Дня Незалежності. Херсонські кавуни мають попит не лише в Україні - їх смакують у Литві, Естонії, Латвії, Білорусі, Польщі, Німеччині, Румунії та Данії. У 2019 році з Херсонщини експортували 4,67 тисячі тонн кавунів на суму майже у мільйон доларів. Кількість кавунового експорту щороку зменшується. Якщо у 2017 році експортували 7,2 тис. тонн, то у 2018 - лише 5,1 тис. тонн. Це пов'язано із тим, скільки коштує ягода в Європі, говорить директор департаменту розвитку сільського господарства та зрошення Херсонської ОДА Олександр Паливода. "Виробники кавунів зазначають, що умови для експорту непрості, вони поставляють тільки тоді, коли є ціна… Якщо ціна на кавун в Україні є приблизно такою самою, як і у Польщі, то набагато простіше реалізувати його на внутрішньому ринку", - пояснює він. Олександр Паливода також зазначає, що Україна зможе стати повноцінним гравцем на Європейському ринку тоді, коли продукція буде відповідати всім вимогам, а ціна буде гнучкою. Чи стане херсонський кавун брендом? Агроном Іван Мринський каже, що на Херсонщині кавуни ростуть великі та смачні, а також вони мають лікувальні властивості Два роки триває робота над тим, аби херсонський кавун отримав "географічне зазначення" - назву, яка прив'язує унікальний товар до регіону та надає право на визнання в Євросоюзі, розповідає виконавчий секретар громадської спілки "Асоціація виробників Херсонського кавуна" Юрій Палічев. Він перелічує ознаки "херсонського кавуна". Ним буде вважатися сортова ягода, а от гібриди - ні. Кавун має бути традиційного кольору, смугастим та з кісточками. Але це не всі вимоги. "Прописані сорти кавунів, які треба вирощувати. Географія вирощування - це фактично арена нижньодніпровських пісків, яка дає чудові смакові властивості для кавуна. Третя вимога - це показники нітратів (не більше ніж сорок) та цукрів (не менше ніж 12 за шкалою Брікса)", - каже Юрій Палічев. Взагалі кількість сортів кавунів постійно збільшується. Іван Мринський ділиться спогадами з дитинства. Науковець знав тільки два сорти: скоростиглий "вогник" і великий "астраханський". Зараз, каже, вибір значно більший - це сорти "Продюсер", "Кримсон Світ", гібрид "Топ Ган", жовтий кавун чи кавун без кісточок. Нині аграрії намагаються вирощувати сорти середнього розміру. Щоб кавун легко вміщувався у холодильник, а родина могла його відразу з'їсти. Жовтий кавун вивели не просто заради кольору. Його можна вживати людям з алергією на червоний пігмент. А от кавун без кісточок - це продукт для справжнього задоволення. "У дитинстві я хотів бачити скибку без кісточок, і не тільки я. Селекціонери звернули на це увагу і вивели безнасіннєві гібриди, там насіннячко в зародковому стані і не ускладнює споживання. Кавуни без кісточок можна зустріти і на ринках, і в супермаркетах. Зазвичай, за них просять трохи більше коштів, але вони є", - пояснює аграрій Іван Мринський. Як обрати безпечний та смачний У Голій Пристані на честь славнозвісної ягоди встановили скульптуру кавуна Іван Мринський звертає увагу на те, що кавуни у супермаркетах продають як українські, так і закордонні. Ранні ягоди - це, зазвичай, ті, які потрапляють на полиці з південних країн. Основна проблема ранньої продукції - це надлишок нітратів. Безпечніше вживати кавун тоді, коли він з'являється у масовому продажу, тобто з середини липня. Начальник управління безпечності харчових продуктів Держпродспоживслужби у Херсонській області Віталій Боярський зазначає, що у регіоні є шість лабораторій, які акредитовані проводити дослідження на вміст нітратів. Їхні висновки діють на території всієї країни та за кордоном. Така експертиза - гарантія якості продукту. Обрати стиглий та солодкий кавун - це мистецтво. Науковці дають кілька порад: Кавун вирощують не тільки заради м'якоті, додає Мринський. "Кілька років тому я був у Ізраїлі на навчальних курсах і здивувався, коли зайшов у місцевий магазин. Поряд із пакуночками з насінням соняшника - такі ж пакуночки з насінням кавуна. Олія, яка входить у склад кавунового насіння, є дуже корисною, її варто споживати", - каже він. "Кавунова вишиванка" Херсонська художниця Оксана Вороніна обрала кавун головною темою творчості З'явилася на Херсонщині і своя "кавунова вишиванка". Херсонська художниця Оксана Вороніна малює стиглу ягоду на полотнах. Згодом цей та інші мотиви, які асоціюються з регіоном, мають опинитись на вишитому одязі. Оксана п'ятнадцять років працювала у сфері продажів, а потім вирішила кардинально змінити своє життя та виграла грант на відкриття власної справи від Міжнародної організації праці. "У мого батька був баштан, він продавав кавуни. Всі три ідеї - малювання, дизайн одягу, кавуни - родом з дитинства. Тепер буду малювати нитками на одязі херсонські мотиви, кавун перший на черзі", - каже вона. До того ж цього року у "Херсонського кавуна" вже з'явиться свій логотип - біло-червоне коло з білою спіраллю, яка символізує хвостик ягоди, на зеленому кавуновому фоні. Його створили саме для географічного бренду, аби показати багаторічну традицію вирощування кавунів та особливий зв'язок з територією, де його вирощують. Хочете отримувати найважливіші новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram або Viber!