Ялта, море, СНД: у Криму саміт Співдружності
У п'ятницю в Ялті відбудеться чергове засідання Ради голів урядів СНД. Воно передуватиме зустрічі керівників країн Співдружності, яка проходитиме на вихідних. У порядку денному традиційні питання "гуманітарного та економічного характеру".
Від 1991 року кількість учасників СНД лише зменшується Згідно із повідомленням керівних органів СНД, під час зустрічі прем'єрів планується обговорити питання про участь Узбекистану в угоді про вільну торгівлю в рамках Співдружності. Український прем'єр Микола Азаров заявив, що питання розширення учасників зони вільної торгівлі СНД є "найголовнішим" у порядку денному саміту, а також, що учасники угоди вже помітили її вигоди. Угода про вільну торгівлю Клацнути почала діяти лише 20 вересня, хоча її підписання відбулося майже рік тому під час саміту СНД у Санкт-Петербурзі. Досі документ не ратифікували чотири із восьми країн Співдружності, прем'єри яких підписали санкт-петербурзькі домовленості. Український парламент Клацнути ратифікував угоду на спеціально скликаній сесії 30 липня. За півтора місяці, що минули від ратифікації Україною угоди до набуття нею чинності, Київ та Москва опинилися в стані повноцінного торговельного конфлікту через запровадження Росією Клацнути утилізаційного збору на імпортні авто з 1 вересня, який напряму зачіпає левову частку українського автомобільного експорту до Росії. Прем'єр-міністр Микола Азаров спочатку говорив, що Київ розраховує домовитися із Москвою про те, що для України при сплаті цього збору зроблять виняток. Однак коли цього не відбулося, він висловив розчарування, зауваживши, що Україна "ще навіть не встигла зрадіти" від приєднання до зони вільної торгівлі з СНД і вже наразилася на такі дії своїх партнерів. Згодом, після того, як Україна поспіхом і собі запровадила утилізаційний збір на авто, український прем'єр також звернув увагу на те, як Росії вдалося обійти угоду про вільну торгівлю в СНД. "Те, що Росія запровадила так званий утилізаційний збір, це жодного стосунку до угоди про вільну торгівлю на той момент не мало, бо угода ще не діяла. Поспішили, і встигли застрибнути у поїзд, і ухвалити якісь захисні заходи до набуття чинності угоди", - сказав пан Азаров. Тепер українські урядовці кажуть, що саме під час зустрічі у Ялті подадуть своїм російським колегам пропозиції України щодо врегулювання конфлікту через утилізаційні збори на авто. Зокрема, як заявив урядовий уповноважений з питань співпраці з СНД Валерій Мунтіян, відповідні документи перебувають на останній стадії підготовки і можуть бути підписані під час зустрічі голів держав СНД. Проте з російського боку одразу ж надійшло уточнення. Заступник міністра економічного розвитку Росії Андрій Клепач заявив, що "проект такої угоди готується, і в оптимістичному варіанті її можуть розглянути в Ялті на зустрічі прем'єрів країн СНД, але це потребує певної роботи, і потребує, щоб Україна ввела у своє законодавство норму про утилізацію авто, чого поки що немає". Буквально напередодні зустрічі прем'єрів країн СНД стало відомо, що російський орган споживчого нагляду готується до нових обмежень на ввезення до Росії українського молока та м'яса. Україна - не повноправний член СНД Угоди, підписані у грудні 1991 у Біловезькій пущі, частіше асоціюють із розпадом СРСР, і майже ніколи - зі створенням СНД Незважаючи на те, що при підписанні Біловезьких угод про розпуск СРСР та створення СНД Україна була серед трьох країн-засновниць об'єднання, вона так поки що і не стала повноправним членом СНД, адже не ратифікувала статут Співдружності. Можливо, саме тому в офіційних документах частіше йдеться не про країни-члени, а про країни-учасниці СНД. До цієї категорії можна віднести і Туркменистан, який у 2005 році, після тривалих суперечок із Росією про доступ до її газопроводів для транспортування на Захід туркменського газу, попросив вважати його "асоційованим членом", але це не заважає йому нині головувати у СНД. Утім, через неповне дотримання процедури можна поставити під сумнів навіть і членство Росії у СНД, адже "біловезькі угоди" мав ратифіковувати З'їзд народних депутатів РСФСР, а він до свого розпуску у жовтні 1993 кілька разів відмовлявся ставити на голосування це питання. Єдиним випадком остаточного виходу із СНД наразі є Грузія, парламент якої під час російсько-грузинського збройного конфлікту у серпні 2008 року одноголосно проголосував за вихід країни із Співдружності. Так виглядало грузинське місто Горі у серпні 2008, під час конфлікту між двома державами-членами СНД Про нездатність СНД як міжнародної структури запобігати та врегульовувати конфлікти хоча б серед своїх членів заявляли і представники Азербайджану. Навіть тоді, коли інші учасники СНД відзначали 20 років Співдружності, Азербайджан виступив із "окремою думкою", у якій відзначав, що Баку, "виходячи із неефективності СНД з врегулювання збройних конфліктів на територіях держав-учасників СНД", не визнає за Співдружністю та її виконавчими органами право на міжнародну діяльність, а сам Азербайджан не бере участі у координації зовнішньополітичної діяльності об'єднання та гармонізації національних законодавств. Ще однією масштабною невдачею стала перша угода про зону вільної торгівлі в СНД, яку уклали ще у 1994 році, але яка так і не набула чинності, хоча серед цілей СНД на чільному місці згадується "розвиток держав-учасниць в рамках загального економічного простору". У 2009 році, що розпочався із найгострішого "газового конфлікту" між Україною та Росією, результатом якого стало підписання чинних україно-російських газових угод, у СНД було затверджено "Концепцію співпраці держав-учасниць у галузі енергетики". За "перевищення повноважень" при підписанні газових угод 2009 року українського екс-прем'єра Юлію Тимошенко засуджено до 10 років позбавлення волі, а Європейський Союз вніс суттєві зміни у свою енергетичну політику. "Мир" у гуманітарній сфері Володимир Путін вважає, що від СНД не варто очікувати "особливих досягнень" Серед інших питань, що розглядатимуться на ялтинському саміті, є також і обговорення "створення у Москві на базі Всеросійського виставкового центру постійно діючих виставок країн-учасниць СНД", "підвищення якості життя ветеранів війн - учасників локальних конфліктів", або ж концепції інформаційного телеканалу "Мир 24", який здійснюватиме цілодобове мовлення на території СНД. Утім, саму міждержавну телерадіокомпанію "Мир" було створено вже майже 20 років тому - у жовтні 1992 року. На сайті ТРК "Мир" на чільному місці - повідомлення про те, як у Москві збирають підписи за проведення референдуму у Росії, Україні та Білорусі з питання про возз'єднання. Як йдеться у повідомленні, збір підписів розпочався 21 вересня, "у чергову річницю перемоги на Куликовому полі", а також про те, що перед початком збору підписів його ініціатори "звернулися до Бога з молитвою про успіх у справі об'єднання братів-слов'ян". У повідомленні також нагадується висловлювання українського міністра освіти Дмитра Табачника про те, що "Русь для мене - не тільки давня назва нашої землі, я розглядаю її як абревіатуру - Російсько-українське співробітництво". "Клуб для виявлення поглядів" У 2005-му, під час свого другого терміну на посаді президента Росії Володимир Путін заявив, що "якщо хтось очікував від СНД якихось особливих досягнень в економіці, політиці чи військовій сфері, природно, що цього не сталося, бо цього і бути не могло". Тоді ж пан Путін заявив, що СНД створювалася "для цивілізованого розлучення" пострадянських держав, а все решта - "політична маячня і базікання". З того часу Володимир Путін встиг залишити посаду президента Росії і повернутися на неї, Росія стала ініціатором створення Митного союзу, ЄвразЕС, ШОС та інших регіональних інтеграційних проектів, проте СНД, як виглядає, залишається, як висловився російський президент, "корисним клубом для виявлення поглядів керівників держав на наявні проблеми гуманітарного та економічного характеру". Більше на цю тему Теґи