Огляд ЗМІ: чому Росія - "ворожа" країна?
Про "дивне захоплення" Володимиром Путіним у США, фінансування екстремізму у Британії і про шок, який переживає Європа після "брекзиту".
Несумісні цінності "Чому Росія - ворожа країна?" - відповідь на це запитання шукає у своїй редакційній статті Washington Post. Газета зазначає, що так цю країну стали сприймати після останнього скандалу з Дональдом-Трампом молодшим, який заявив, що "залюбки" отримав би допомогу для президентської кампанії батька від російського уряду. У той же час, видання наголошує, що "ворожа" не говорить про те, що країни мають розв'язати війну одна проти одної. "Що робить Росію ворожою, так це прихильність пана Путіна, та його залежність від системи цінностей, що були несумісними, принаймні донедавна, з засадничими американськими цінностями", - пише Washington Post. Він віддає перевагу впливу над самовизначенням, корупції над прозорістю та репресіям над демократією, зазначає газета. Як приклад того, до чого така політика може призвести, видання наводить ситуацію, що склалася в Україні. "Коли вона (Україна. - Ред.) почала рухатися демократичним шляхом, пан Путін злякався", - пише газета. По-перше, через те, що її стане складніше "грабувати", і по-друге, через те, що її успіх та процвітання можуть спровокувати у пересічних росіян "небезпечні думки", додає Washington Post. "Пан Путін вдерся до країни, захопив частину її території та ініціював огидну громадянську війну, що не дає Україні процвітати", - пише видання. Натомість США підтримував демократичний вибір українців, додає газета. "Цінності пана Путіна несумісні з американськими, та російський диктатор мав вагомі причини сподіватися, що вони не будуть несумісними з цінностями адміністрації Трампа", - підсумовує газета. "Дивне захоплення" Путіним Financial Times теж звертається до теми відносин між США та Росією. Оглядачка Рула Халаф розмірковує над "дивним випадком політичного захоплення" Дональда Трампа своїм російським колегою Володимиром Путіним. Автор ділиться враженнями від перегляду документальної стрічки Олівера Стоуна про президента Росії та каже, що навіть його вразила сила харизми пана Путіна. Зокрема, вона зазначає, що запитання, які режисер ставить господарю Кремля, не досить гострі, а переважну більшість часу він намагається "догодити" російському лідеру. "Якщо він мав на меті залишити глядача з відчуттям того, що перед ним - жертва, йому це достатньо непогано вдалося", - каже оглядач видання. Пані Халаф зазначає, що знайома з людьми, які не поділяють позицій пана Путіна, та попри це вважають його "визначним чоловіком". "На жаль, ті лідери, які демонструють силу, стають більш привабливими у часи нестабільності", - каже автор та додає, що саме це і привернуло увагу Дональда Трампа до персони свого російського колеги. Хто фінансує екстремізм? Екстремізм у Великій Британії фінансують її громадяни, повідомляє Times з посиланням на засекречений урядовий звіт. "Головним джерелом фінансування для деяких ісламістських екстремістських організацій виступають сотні тисяч фунтів, які вони отримують у вигляді надходжень в межах Великої Британії", - газета цитує документ. У ньому йдеться про те, що пересічним жителям країни іноді навіть не повністю відомий весь спектр діяльності подібних організацій. Деякі з них позиціонують себе як благодійні центри, що дозволяє їм отримувати кошти від британських мусульман, для яких благочинні внески є частиною релігійної культури, йдеться у звіті. У документі також йдеться і про те, що чимало коштів перераховують з-за кордону, особливо для фінансування діяльності проповідників з глибоко консервативними поглядами. Дослідження, результати якого містяться у звіті, було здійснено на замовлення колишнього прем'єра Британії Девіда Кемерона. Британська влада відмовилася повністю оприлюднити його з огляду на загрозу національній безпеці, викликавши гостру критику опозиції. Час для змін На Європу чекають глибокі проблеми, і причина - шок, який континент переживає від "брекзиту" та приходу до влади Дональда Трампа у США, каже політичний редактор Independent Джо Вотс. Європейські чиновники усвідомлюють, що настав час для фундаментальних змін. І Європейський Союз має пристати на них аби зберегти цінність блоку для його громадян, каже автор. В ексклюзивній статті для видання, посадовці з команди президента Єврокомісії Жан-Клода Юнкера зазначили, що ЄС стає більш відкритою та демократичною структурою. Вони також висловили переконання в тому, що його доля не має "вирішуватися за зачиненими дверима". На думку журналіста, це можна сприймати як прямий сигнал для британців, особливо у контексті того, що незабаром пан Юнкер має оприлюднити своє бачення стратегії трансформації Європи протягом наступного десятиліття. Окрім цього, деякі з європейських посадовців дали зрозуміти, що двері ЄС для Британії залишаються відчиненими, якщо вона хоче бути частиною цього майбутнього. Так, за словами голови Європейського центру політичних стратегії Анни Меттлер та її заступника Павла Шведоби, після "кризи довжиною у десятиріччя" у Європі готові до трансформації блоку. "Вони посилаються на хаос, який оселився у Британії після її рішення залишити ЄС та обрання пана Трампа у США (президентом. - Ред.), як на моменти, що сколихнули Європу", - каже автор. Насамкінець, журналіст наводить результати опитування, проведеного компанією Survation, згідно з якими 54 % британців сказали, що не голосували б за вихід країни з ЄС на повторному референдумі. "Хтозна? Може я і мрійник, та не один такий", - завершує автор словами з легендарної пісні Джона Леннона. Огляд підготувала Тетяна Кирилюк, Служба моніторингу ВВС