Єврокомісія схвалила рішення, яке може ускладнити будівництво Північного потоку-2
Єврокомісія ухвалила поправку до Газової директиви ЄС, яка потенційно може значно ускладнити будівництво другої гілки газогону Північний потік-2.
У Єврокомісії не вважають "Північний потік-2" необхідним для ЄС проектом "Північний потік-2 не може реалізуватися у правовому вакуумі чи лиш у відповідності до законодавства третьої країни. Якщо він буде збудований, цей трубопровід потребує правової рамки, яка враховує ключові принципи правил енергетичного ринку ЄС", - йдеться у пояснювальних матеріалах до рішення. Цим газопроводом Росія сподівається постачати до Європи додаткові обсяги газу дном Балтійського моря. Відтак, проект від початку сприймався як такий, що має дозволити транспортувати російський газ в обхід України. Балтійські держави, Польща і Данія вважають, що проекту посилить залежність Європи від російського газу. Проте Німеччина, екс-канцлер якої, Герхард Шрьодер, очолив раду директорів "Північного потоку-2", наполягає, що проект переслідує суто комерційні цілі - забезпечити європейських споживачів дешевшим газом. Аби рішення Єврокомісії набуло законної сили, його мають підтримати Європейська Рада і Європарламент. "Північний потік-2" очолив екс-канцлер Німеччини Грехард Шрьодер Як прокоментувала це рішення на своїй сторінці у Facebook заступник міністра закордонних справ Олена Зеркаль, "це буде нелегко, адже мета - не просто схвалити цю пропозицію, а зробити це якомога швидше". Згідно із планами консорціуму, що керує проектом "Північний потік-2", він має запрацювати до кінця наступного року. Якщо це накласти на завершення у 2019 році контракту на транзит російського газу українською територією, то вже за два роки Україна може стикнутися із досить серйозними проблемами, серед яких першою буде втрата близько 2 млрд доларів, які нині Київ отримує за транзит російського газу до Європи. Що пропонують у Брюсселі Пропозиція Єврокомісії полягає у тому, аби перенести визначення "інтерконнектор" (тобто внутрішня зв'язуюча ланка трубопроводу) на газогони, що з'єднують кордони між державами-членами ЄС чи кордони третьої країни та кордон ЄС. Тоді вимоги Третього європейського енергопакета поширяться і на "Північний потік-2", яким газ із Росії має доправлятися до газового хабу у Німеччині. Зокрема, Третій енергопакет передбачає, що транспортувальник енергоресурсів не може бути одночасно і постачальником на внутрішньому ринку ЄС. "Комісія хоче гарантувати, що усі головні трубопроводи на території ЄС і ті, що заходять на його територію, працюють за тими самими принципами прозорості, доступності для усіх операторів та ефективності. Третій енергетичний пакет має максимізувати конкуренцію між газовими компаніями, запобігти конфлікту інтересів операторів інфраструктури та постачальників, і зрештою налагодити безпеку поставок", - йдеться у пояснювальних матеріалах до рішення. Разом із тим, у Єврокомісії пояснюють, що її пропозиція "не має на меті запобігти будівництву якихось нових газопроводів", а лише покликана запровадити єдині правила для усіх проектів, що перетинають кордони ЄС. Крім того, наголошують у Єврокомісії, пропозиція не скасовує ініціативу, висловлену комісарами раніше, а саме - отримати мандат від країн-членів вести переговори щодо "Північного потоку-2" із Росією. У Брюсселі неодноразово заявляли, що ЄС зацікавлений зберегти український транзит, і навіть розглядає як диверсифікацію отримання енергоносіїв. У додаткових матеріалах до рішення Єврокомісія знову наголошує, що "ЄС продовжує підтримку транзиту російського газу через Україну".