Торгівля з ЄС: чому знижені мита не допомогли?
Напередодні саміту Східного партнерства у Ризі Брюссель та Київ однозначно заявили, що більше не відкладатимуть запровадження повноцінної зони вільної торгівлі. Із 1 січня 2016 року вона запрацює так, як це передбачається Угодою про асоціацію між Україною та ЄС.
Щоб торгувати з Європою, якості та емоцій недостатньо За рік односторонніх торговельних преференцій, наданих Києву Брюсселем, українські виробники, за деякими винятками, так і не змогли збільшити свою присутність на європейському ринку. topcat2 для України було запроваджено Єврокомісією наприкінці квітня 2014 року. Він передбачав, що при збереженні квот європейські мита будуть знижені на 94,7% для української промислової продукції та на 82,2% - для українського аграрного експорту. Водночас українські мита на європейський імпорт зберігалися у повному обсязі, а від лютого 2015 року до них додалися ще й додаткові імпортні мита у 5-10%, покликані наповнювати бюджет 2015. У перші місяці після запровадження такого режиму торгівлі у травні-червні 2014 року український експорт до ЄС зріс на 25% порівняно із відповідними місяцями попереднього року. До кінця 2014 року зростання українського експорту на європейському напрямку значно уповільнилося, і загалом за підсумками минулого року становило лише 2,6%. Але при цьому ЄС став головним торговельним партнером України, на якого припадає майже третина українського експорту. Очікувалося, що вже у жовтні між Україною та ЄС почне діяти повноцінна зона вільної торгівлі. Проте у вересні 2014 року після консультацій ЄС, України та Росії, Київ та Брюссель, за наполяганням Москви, погодилися відкласти запровадження вільної торгівлі на початок 2016 року. Відтак, true в українському парламент відбулася лише по завершенні тристоронніх консультацій із залученням Росії, а true для України до кінця 2015 року. Від початку 2015 року показники українського експорту до ЄС різко погіршилися. За січень-лютий 2015 експорт до ЄС впав на 33,3% порівняно із відповідними місяцями 2014 року, коли в Україні розгорталися бурхливі політичні події. Оглядачі кажуть, що загальний показник 2014 року - зростання експорту лише на 2,6% - свідчить про те, що падіння почалося ще наприкінці того року, а на початку 2015 негативна статистика лише закумулювала цей ефект. Війна і девальвація "Не треба оцінювати надто песимістично цю статистику, тому що у нас загалом іде падіння торгівлі, і це зумовлено об'єктивно-суб'єктивними причинами - це падіння економіки, скорочення доходів населення, девальвація гривні. Все це, у свою чергу, впливає на роботу банківського сектора, неможливості залучення кредитів, обігових коштів. Все це впливає не тільки на торгівлю із ЄС, але й з усім світом", - каже старший економіст Міжнародного центру перспективних досліджень Василь Поворозник. Він також додає, що у випадку із ЄС треба враховувати і ще один чинник: торговельні преференції, надані Брюсселем, практично скасували мита, але залишився фактор не-митних обмежень - технічних бар'єрів та фітосанітарних норм. "Незважаючи на те, що ми маємо можливість завозити товари до ЄС без мита, наша продукція не може потрапити на європейський ринок, тому що вона не відповідає вимогам європейського ринку. І тут одного року нам, очевидно, буде замало, аби виправити ситуацію", - каже Василь Поворозник. Україна втратила багато підприємств на Донбасі разом із територією Він каже, що коли минулої весни європейські мита, фактично, були зняті, компанії, продукція яких відповідала стандартам ЄС, скористалися цим вікном, заповнили квоти і продали продукцію. А далі почав грати фактор технічних бар'єрів. Головний економіст Центру соціально-економічних досліджень CASE Україна Дмитро Боярчук називає ще один фактор - збройний конфлікт на сході країни, який почав загострюватися саме влітку минулого року: "Значна частина нашого експорту йшла саме з того регіону. Від початку року і до липня Донбас ще працював. Так, вони експортували багато чого до Росії, але знана частина йшла також і на Євросоюз. Ефект від цього почне зменшуватися десь від серпня, і, враховуючи ефект статистичної бази, ми побачимо зміну показників. Натомість у багатьох інших регіонах ми бачимо досить позитивні тенденції. Центральні регіони показують ріст із місяця в місяць. Вони зростають, просто їхня частка у загальному експорті не така велика". Що далі? Дмитро Боярчук також наголошує: очікувати зростання експорту при падінні економіки та відсутності інвестицій марно. "Щоб були зміни в експорті, треба, аби спочатку були зміни в інвестиціях. Буде розвиток для малого і середнього бізнесу. А щоб щось змінилося для великого бізнесу, потрібні великі капіталовкладення. А враховуючи те, що обговорюється варіант дефолту України, те, що реформи в одному місці йдуть, а в іншому - назад повертаються, зрозуміло, що інвестори будуть ставитися до України досить скептично ще досить довго". Водночас Василь Поворозник каже, що для того, аби розширювати торгівлю із ЄС, треба максимально використати час до початку 2016 року, щоб перейти на європейські стандарти і допомогти зробити це українським виробникам. "Ми живемо ще у системі радянських ГОСТів, а нам треба перейти у світ європейської стандартизації та сертифікації. І треба не тільки ухвалити відповідні закони, але й змінити ці стандарти на рівні підприємств. Це є копітка робота, яка потребуватиме чимало часу", - каже експерт, і одразу ж додає, що навіть така продукція потребуватиме просування на європейському ринку. І тут приватним компаніям має допомогти саме держава. Експерт також закликає не забувати про те, що від усього цього "виграє споживач, бо запроваджуючи ці зміни відповідно до Угоди про асоціацію, ми отримаємо більш якісні і безпечні товари". "Так, для виробників будуть певні проблеми із пристосуванням до цих вимог, але плюси для звичайних споживачів будуть очевидні", - говорить Василь Поворозник.