Зураб Аласанія: двічі в одну річку суспільного мовлення
Наглядова рада національної суспільної телерадіокомпанії за результатами відкритого конкурсу обрала головою правління суспільного мовлення Зураба Аласанію, який вже керував Національною телекомпанією з 2014 до листопада 2016 року.
Державний мовник має перетовритись на суспільне радіо та телебачення У першому турі голосування колишній керівник Національної телекомпанії Зураб Аласанія та керівник Державного комітету з питань телебачення та радіомовлення Олег Наливайко отримали порівну по вісім голосів наглядової ради. У другомі турі пан Аласанія набрав десять голосів, а пан Наливайко - сім. Найближчими днями голова наглядової ради Тетяна Лєбєдєва підпише контракт із Зурабом Аласанією. Загальний склад наглядової ради складає 17 членів. Керівник суспільної телерадіокомпанії має працювати чотири роки. Також на посаду керівника суспільного мовлення подавались Роман Вибрановський, Юрій Дараган, Олександр Зирін, Олександр Зорка, Олександр Коваленко та громадянин Польщі Марек Сіерант. Національну суспільну телерадіокомпанію створили на основі колишнього Першого національного телеканалу та обласних державних мовників. Перед фінальним голосуванням усі восьмеро претендентів на посаду представили своє бачення реформування та функціонування суспільного мовлення. Обрання керівника має стати одним із останніх кроків із запуску незалежного суспільного мовлення в Україні. Його фактичну появу прогнозують до кінця цього року. Перед обранням низка активістів та журналістів остерігалась, що засідання можуть зірвати з політичних мотивів, проте ці застереження не виправдались. Повернення Аласанії Засідання з обрання голови правління суспільного мовника тривало цілий день - з 10 години ранку до майже сьомої вечора. Претенденти презентували свою програму, а після цього кожному з них кожен з членів комісії міг поставити три питання. Зураб Аласанія повертається до керівництва мовника після піврічної перерви Зурабові Аласанії комісія поставила 27 запитань. Чинний голова Державного комітету з питань телебачення та радіомовлення Олег Наливайко виступав понад годину і до нього у комісії було 37 запитань. Відомий медіа-менеджер та активіст Зураб Аласанія прийшов на державне телебачення після Євромайдану, проте звільнився у листопаді 2016 року напередодні конкурсу на посаду керівника нового суспільного мовлення. Тоді своє рішення він пояснив недостатнім фінансування Національної телекомпанії. На чолі компанії фактично він готував компанію до створення суспільного мовника. Саме Аласанію підтримували представники громадянського суспільства та активістів, зокрема відкриту позицію за нього під час голосування висловив Євген Глібовицький. Трирічна дорога Створення національного суспільного мовлення запланували одразу після Євромайдану навесні 2014 року. Закон про суспільне телебачення і радіомовлення ухвалили 17 квітня 2014 року, а вже у травні його підписав президент. 7 листопада 2014 року уряд формально створив публічне державне акціонерне підприємство "Національну суспільну телерадіокомпанію України". І тільки у грудні 2016 року уряд також затвердив статут роботи суспільного мовлення. На початку планувалося, що суспільне мовлення могло запрацювати ще у 2015 році. Керівник Державного комітетут з питань телебачення та радіомовлення був головним конкурентом Аласанії Проте процес реформування затягнувся. Спочатку обирали наглядову раду суспільного мовлення, а потім дещо затягнувся конкурс з обрання голови правління. Основою для суспільного телебачення парламент визнав національну телекомпанію, радіокомпанію, телеканал "Культура", обласні і деякі регіональні державні телерадіоканали та студію "Укртелефільм". Суспільне телебачення має мовити на двох каналах - суспільно-політичному та культурно-освітньому. Окремо мають запрацювати щонайменше три радіостанції: суспільно-політична, культурно-освітня та молодіжна. Незалежне керівництво Одним з найважливіших питань у роботі суспільного телебачення має бути його незалежність. Тому для контролю за роботою національної суспільної телерадіокомпанії України (НСТУ) сформували спеціальну Наглядову раду, яка у свою чергу обирає голову суспільного мовника і його правління. До наглядової ради, за законом, увійшли по одному представнику від кожної парламентської фракції та групи з правами фракції - укупі восьмеро осіб. Також - дев'ятеро представників громадських організацій у різних сферах. Загалом у наглядовій раді зараз 17 людей. Серед них - відомі в Україні журналісти Віталій Портніков та Євген Глібовицький, а також Світлана Остапа, Вадим Міський, Лаврентій Малазонія, Сергій Таран, Віктор Таран, Володимир Яворівський, Дарія Карякіна, Олексій Панич, Тарас Аврахов, Володимир Бринзак, Тарас Шевченко, Наталія Скрипка та В'ячеслав Козак. Відбір цих представників організувала Нацрада з питань телебачення і радіомовлення на відкритому конкурсі з числа профільних громадських організацій. Визначено, що членами цієї ради не можуть бути народні депутати, чиновники, правоохоронці і працівники приватних телекомпаній. Зураб Аласанія починав організацію Євробачення-2017 в Україні Після утворення Наглядової ради вона на відкритому конкурсі обирає виконавчий орган НСТУ - членів та голову правління. Членів правління вона затверджує за поданням новообраного голови, тобто голова зможе сформувати власну команду. Фактично, виконком керує поточними справами, а наглядова рада контролює його роботу і визначає стратегію та тактику розвитку. Втручатись у поточну діяльність наглядова рада не може. За редакційними стандартами роботи має стежити спеціальна редакційна рада з 15 членів, яку частково обиратиме наглядова рада, а частково - трудовий колектив. Схожу модель до останнього часу застосовував британський мовник ВВС, але з квітня 2017 року отримав незалежного зовнішнього регулятора - Office of Communications. Звідки гроші? Суспільне мовлення має фінансуватися з кількох джерел. Найперше - державного бюджету України у розмірі не менше від 0,2% загальних видатків держбюджету за попередній рік. Гроші мають виділятись окремим рядком у державному кошторисі. Наразі ця сума на 2018 рік мала б скласти 1,47 мільярда гривень. На видатки суспільного мовлення цього року у бюджеті передбачено 970 мільйонів гривень. Харків'янин Зураб Аласанія має непогані стосунки із земляком Арсеном Аваковим Спочатку планувалося, що перші чотири роки на суспільному мовленні не мало бути реклами, але цю норму змінили. Наразі закон передбачає, що перші чотири роки на суспільному мовленні реклами може бути стільки ж, як і на інших телеканалах. На п'ятий рік роботи обсяг реклами протягом години не може перевищувати 15%, а під час вибрів - 20%. З шостого року щогодини реклами не може бути більше 10%, а під час виборів - 15%. Кожного року незалежна аудиторська фірма має проводити аудит фінансової діяльності суспільної телерадіокомпанії. У майбутньому не виключають запровадження абонентської плати на потреби суспільного мовлення. До порівняння, британська ВВС існує за рахунок "телевізійної ліцензії" - обов'язкового збору, який на користь корпорації платить кожна британська сім'я. Бюджет організації - близько 4 мільярдів фунтів на рік. Бюджет німецького суспільного мовлення ARD складає близько 9 мільярдів євро. Чим керуватимуться? У грудні 2016 року Кабінет міністрів затвердив статут національної суспільної телерадіокомпанії. У ньому головними принципами є пріоритет суспільних цінностей над комерційними та політичними. Має бути чітке відокремлення фактів від коментарів та оцінок, а також вільне вираження поглядів думок та переконань. Втручання державних органів та місцевого самоврядування у роботу суспільного телебачення заборонено. Суспільне мовлення має стати незалежним від влади та політиків У законі окремо вказано, що суспільне телебачення не зобов'язане висвітлювати роботу органів влади і чиновників. Обов'язкове надання позачергового ефіру передбачається тільки у екстрених випадках президенту, прем'єру, спікеру парламенту, голові Верховного суду та голові Конституційного суду. Також президент може безкоштовно звернутися з новорічним привітанням. На основі статуту НСТУ наглядова рада також ухвалює редакційний статут суспільного мовлення, яким має регулювати повсякденну роботу журналістів. Майже всі кандидати на голову суспільного мовника говорили про необхідність суттєвого скорочення роздутих штатів державних телеканалів, підвищення ефективності та потребу виробляти якісний продукт. І всі визнавали, що зробити дійсно якісного та незалежного мовника, за умови мізерного кошторису, буде вкрай важко. Також члени комісії та деякі кандидати зауважували, що чи не найскладнішим завданням для керівника суспільного мовлення буде політична незалежність від влади.