Який статус дає Україна "окремим районам" Донбасу?
Верховна Рада визначила межі "окремих районів" Донбасу, на яких може діяти особливий режим самоврядування й визначила чіткі умови, коли це стане можливим.
Представники коаліції перед голосуванням законів щодо Донбасу вели перемовини з президентом Петром Порошенком Розширені повноваження отримають новообрані місцеві органи влади. До того часу ці райони Донбасу Верховна Рада визнала "окупованими територіями". Постанова має назву "про визнання окремих міст, селищ і сіл Донецької і Луганської області тимчасово окупованою територією". Окупованим цей регіон буде до моменту виведення техніки і бойовиків та відновлення контролю над державним кордоном. Проти ухвалення документів висловилися МЗС Росії та представники самопроголошених "ДНР" та "ЛНР". Межі "окремих районів" Рада ухвалила спеціальною постановою за поданням президента. Це частина територій Луганської та Донецької областей - між російським кордоном та лінією розмежування згідно зі спеціальним додатком до мінської угоди від 19 вересня 2014 року. Парламент також змінив закон про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей, який ухвалили ще 16 вересня - після першої мінської угоди. Він встановлював особливості влади на непідконтрольних Києву територіях після проведення там місцевих виборів. Мапа розмежування "окремих районів" Донбасу, складена за координатами, ухваленими Верховною Радою за мінським протоколом від 19 вересня. Вона суттєво відрізняється від реального розташування військ України та бойовиків Зміни стосуються додаткових умов проведення місцевих виборів, після яких обрані органи влади отримають розширені повноваження. Які вибори визнає Україна? Нові поправки передбачають, що положення закону про особливий порядок самоврядування починають діяти після обрання там нових місцевих рад. Найперше, ці вибори мають пройти згідно з Конституцією та законами України із дотриманням принципів вільного та прозорого волевиявлення. Доступ офіційним спостерігачам Під час проведення виборів обов’язково мають дотримуватися міжнародні зобов’язання України та стандарти Ради Європи. Однією з найважливіших умов є безперешкодний допуск спостерігачів Бюро демократичних інститутів ОБСЄ, конгресу місцевих влад Ради Європи, іноземних та офіційних спостерігачів України. Виведення бойовиків та зброї Перед виборами з окремих районів мають вивести всі незаконні збройні формування, їхню техніку, іноземних бойовиків та найманців. У листопаді сепаратисти провели вибори, які контролювали озброєні бойовики. Результати не були визнані Києвом та Заходом Партії мають отримати рівні права і можливості, а також має бути забезпечена свобода агітації й доступ до ЗМІ. Повернення українських каналів Для цього має бути забезпечене відновлення мовлення українських каналів для висвітлення ходу виборів та обіг українських друкованих видань на Донбасі. І останнє, але не менш важливе, має бути забезпечено право вибору переміщених з Донбасу громадян. Участь у виборах біженців Враховуючи, що таких нараховують майже мільйон осіб, їхні голоси можуть суттєво вплинути на результат. Не зрозуміло, за яким саме законом і хто організовуватиме вибори. У мінських домовленостях передбачено, що всі ці питання мають узгоджуватися з представниками Донбасу в межах тристоронньої групи. Як повноваження отримають "окремі райони"? Повноваження, які мають отримати окремі райони Донбасу у випадку виконання мінських угод, були закріплені у законі ще восени, а потім ще раз продубльовані в других мінських домовленостях. На фактичних територіях "ДНР" та "ЛНР" після виборів можуть на три роки запровадити особливий порядок самоврядування, проте там буде діяти Конституція та закони України. Україна гарантуватиме амністію учасникам "ДНР" та "ЛНР", але тільки тим, які не чинили тяжких злочинів. Спеціальний закон про амністію ухвалили ще 16 вересня, проте через порушення мінських угод він так і не набув чинності. Розвивати російську мову Виконання мінських угод мають контролювати представники Німеччини, Франції, Росії та України В "окремих районах" будуть сприяти використанню російської мови в усній і письмовій сфері, в освіті, ЗМІ та роботі органів влади. Повноваження новообраних органів місцевої влади не можна буде припинити достроково, хоча через три роки ця норма втратить чинність. Узгодження суддів та прокурорів Протягом трьох років новобрана місцева влада отримає право узгоджувати призначення керівників прокуратури та судів. Місцеві органи влади отримають можливість створювати загони народної міліції, які забезпечуватимуть громадський порядок. Народна міліція Проте ця міліція має працювати виключно за українськими законами, а до її лав зможуть потрапити тільки громадяни України. Вони мають постійно проживати саме на території, на якій працюватиме загін народної міліції. Це уточнення було внесене у проект ще восени, аби унеможливити службу в міліції "найманців" з Росії чи Криму. Економічні програми Для економічного відновлення та розвитку окремих регіонів Кабмін укладатиме спеціальні угоди з місцевими органами влади. Також передбачається можливість для місцевих громад за "сприяння уряду" укладати угоди про транскордонну співпрацю з окремими адміністративними одиницями Росії. Чи запрацює? Вимога чітко вказати райони, на які поширюватиметься особливий статус, була прописана у нових мінських угодах від 12 лютого. Там був вказаний чіткий час визначення меж – за тридцять днів від угоди. Перед ухваленням закону під час суперечок депутати вказували, що більшість норм мінських угод не виконуються. Продовжуються обстріли українських позицій, важка техніка не відводиться, а обмін усіма полоненими та заручниками не проводиться. Цим пояснював відмову голосувати за проекти представник "Батьківщини" Григорій Немиря. Радикальна партія Олега Ляшка, а також "Батьківщина" Юлії Тимошенко виступили проти ухвалення законів Інші визнавали, що ухвалення цих рішень потрібне було для формального виконання положення мінської угоди. "Це крок, потрібний для світової спільноти. Ми повинні мати підстави, щоб подавати позови проти агресора", - пояснив представник БПП Валерій Пацкан. Бойовики ще перед ухваленням документів відмовилися їх визнавати. "Жодні не погоджені з нами поправки у цей закон, внесені президентом України Петром Порошенком, республіками не визнаються", - заявив "Интерфаксу" представник "ДНР" Денис Пушилін. "Ми будемо мати справу з представниками Донецька та Луганська, які будуть легітимно обрані за українським законодавством", - вкотре сказав Петро Порошенко. Спірна лінія Бойовики самі визнають, що дотримуватися лінії розмежування не збираються. "Ми маємо захопити всі міста, де проходив референдум, а далі співпрацювати з Україною", - заявив сьогодні керівник самопроголошеної "ДНР" Олександр Захарченко. Він мав на увазі референдум від 11 травня 2014 року, який проходив у багатьох містах, які зараз контролює Україна. Серед них, зокрема, Краматорськ, Маріуполь, Артемівськ, Слов'янськ та Костянтинівка. Порівняно із лінією розмежування від 19 вересня, бойовики захопили значну територію, у тому числі місто Дебальцеве. Згідно з мінськими угодами, після припинення вогню, відведення важкої зброї, проведення місцевих виборів та конституційної реформи, бойовики мають повернути контроль над кордоном з Росією українським прикордонникам. Аби ці пункти виконувалися, з часом на "окремих територіях" мала відновитись банківська система та соціальні виплати.