Корона вирус: Да ли од мутација постаје заразнији
Корона вирус који тренутно угрожава свет мало је другачији од оног који се прво појавио у Кини.
Болница универзитетског колеџа у Лондону, где се проучавају промене на вирусу Сарс-Ков-2, званично име за вирус који изазива болест Ковид-19 и наставља стазом разарања широм планете, мутира. Али, док су научници забележили хиљаде мутација или промена у генетском материјалу вируса, до сада је издвојен само један који би могао да промени његово понашање. Кључна питања у вези с овом мутацијом су: да ли она чини вирус заразнијим - или смртоноснијим - код људи? И да ли представља претњу по успех будуће вакцине? Овај корона вирус заправо се мења веома споро у односу на вирус налик грипу. Са релативно ниским нивоом природног имунитета међу популацијом, без вакцине и ефикасним методама лечења, не постоји притисак по њега да се прилагођава. До сада је радио добар посао одржавајући се у оптицају овакав какав јесте. Поменута мутација - названа Д614Г и смештена у оквир протеина што чини „шиљак" вируса којим се он пробија у наше ћелије - појавила се мало после првобитног избијања заразе у Вухану, вероватно у Италији. Тренутно може да се нађе у чак 97 одсто узорака широм света. Еволутивна предност Питање је да ли је ова мутација вирусу даје одређену предност или се до ње стигло пуким случајем. Вируси немају шири план. Они мутирају константно и док ће неке промене помоћи вирусу да се размножава, неке ће га ометати у томе. Друге су просто неутралне. Оне су „нуспроизвод умножавања вируса", каже докторка Луси Ван Дорп, са Универзитетског колеџа у Лондону. Оне су „устопирале вожњу" на вирусу не мењајући успут његово понашање. Мутација која се јавила могла је да постане широко распрострањена само зато што се десила у раној фази избијања и ширења заразе - нешто што се зове „ефекат проналазача". То је оно што докторка Ван Дорп и њен тим сматрају да је вероватно објашњење за толику учесталост ове мутације. Али она постаје све контроверзнија. Све већи број - можда чак већина - виролога сада верује, како објашњава доктор Тушан Де Силва са Универзитета у Шефилду, да постоји довољно података да се устврди како ова верзија вируса има „селективну предност" - еволутивну надмоћ - над ранијом верзијом. Српски научник из Њујорка говори о антивиралном леку општег спектра на коме тренутно ради. Иако још увек нема довољно доказа да се каже да се лакше преноси међу људима, каже он, сигуран је да мутација „није неутрална". Док су га проучавали у лабораторијским условима, мутирани вирус је лакше улазио у људске ћелије од оног без варијације, кажу професори Хјерјун Кои и Мајкл Фарзан са Универзитета Скрипс у Флориди. Због промена у протеинском шиљку који вирус користи да се прикачи на људске ћелије он се „прилепи јаче и функционише ефикасније". Али ту они подвлаче црту. Професор Фарзан је рекао да су протеински шиљци ових вируса били другачији на начин који је „конзистентан са јачом преносивошћу, али је не доказује." Лабораторијски доказ У Центру за геном на Њујоршком универзитету, професор Невил Санџана, који обично проводи време радећи на технологији измене гена по имену Криспр, отишао је корак даље. Његов тим је изменио вирус тако да поседује ову промену у протеинском шиљку и потом га сучелио са правим вирусом Сарс-Ков-2 из ране фазе епидемије у Вухану, без мутације, у људским ћелијама ткива. Резултати, сматра он, доказују да је мутирани вирус преносивији од оригиналне верзије, макар у лабораторијским условима. Докторка Ван Дорп истиче да „није јасно" колико су они репрезентативни приликом преноса код правих пацијената. Али професор Фарзан каже да су „истакнуте биолошке разлике" биле „довољно значајне да донекле нагну доказе" на страну идеје да мутација чини вирус бољим у ширењу. Изван Петријеве посуде, постоје неки посредни докази да ова мутација чини корона вирус преносивијим код људи. Две студије су сугерисале да пацијенти с овим мутираним вирусом имају веће количине вируса у узорцима из бриса. То би могло да сугерише да су заразнији по друге. Нису, међутим, пронашли доказе да су ти људи постали болеснији или да су остали дуже у болници. И поред бројних непознаница у вези са корона вирусом, знамо како се преноси и шта су симптоми. Генерално гледано, кад је вирус заразнији то не значи да је смртоноснији - штавише, често је управо супротан случај. Не постоје докази да је овај корона вирус мутирао тако да се пацијенти мање или више разболе. Али чак и кад је у питању пренос вируса, вирално оптерећење је тек показатељ колико се вирус добро шири у оквиру једне особе. То не објашњава нужно колико је добар у томе да зарази друге. „Златни стандард" истраживања - контролисана проба - још није спроведен. То би могло да подразумева, на пример, да се заразе животиње с обе варијанте вируса како би се видело која га шири више међу популацијом. Један од водећих научника студије, професорка Бет Корбер, из Националне лабораторије Лос Аламос у САД, рекла је да око тога не постоји консензус, али идеја да је мутација повећала вирално оптерећење код пацијената постаје „све мање контроверзна како се сакупља више података". Мутација јесте пандемија Кад се популација посматра као целина, тешко је закључити да ли вирус постаје више (или мање) заразан. Његова путања је драстично промењена интервенцијама, укључујући мере изолације. Али професорка Корбер каже да чињеница да варијација сада делује доминантно свуда, укључујући и Кину, указује на то да је можда постао бољи у ширењу међу људима од првобитне верзије. Кад год су две верзије биле у оптицају истовремено, нова варијација је узимала примат. Штавише, варијација Д614Г је толико доминантна, да она тренутно чини пандемију. И тако је већ неко време - можда чак и од самог почетка епидемије на местима као што су Велика Британија и Источна обала САД-а. Док се докази да ова мутација није неутрална гомилају, то не мења нужно начин на који треба да размишљамо о вирусу и његовом ширењу. У мало позитивнијем духу, већина вакцина на којима се тренутно ради сконцентрисана је на другу област шиљка тако да то не би требало да има никаквог утицаја на њихов настанак. А постоје неки докази да је нови облик једнако осетљив на антитела, која могу да вас заштите од инфекције ако сте је већ једном имали - или сте вакцинисани против ње. Али будући да се наука о Ковиду-19 толико брзо креће, то је нешто што ће сви научници - шта год мислили о значењу актуелних мутација - у будућности пратити будним оком. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk