Корона вирус и лажне вести о вакцинама: Микрочипови, мењање ДНК и друге нетачне тврдње
ББЦ се позабавио неким од најраспрострањенијих лажних тврдњи о вакцинама - од наводних завера да се убаце микрочипови у људе до наводне измене нашег генетског кода.
Тврдње о „мењању ДНК" На друштвеним мрежама често виђамо бојазан да ће вам вакцина некако изменити ДНК. ББЦ је питао три независна научника о овоме. Они кажу да вакцина против корона вируса неће мењати људски ДНК. Неке од новонасталих вакцина, попут онe која је сада одобрена у Великој Британији компанија Фајзер/Бионтек, користе фрагменте генетског материјала вируса - илити информацијску РНК. „Убризгавање РНК у некога не чини ништа ДНК-у људске ћелије", каже професор Џефри Алонд са Оксфордског универзитета. Она функционише тако што телу даје упутство да производи протеин који се налази на површини корона вируса. Имуни систем потом научи да препознаје и производи антитела против тог протеина. Нашироко се деле тврдње да Бил Гејтс планира да користи вакцине како би „манипулисао" људском ДНК и мењао је Ово није први пут да смо анализирали тврдње да ће вакцина против корона вируса наводно мењати ДНК. Истражили смо популарни видео снимак који је ширио ову теорију још у мају. У постовима се обично истиче да технологија вакцине са информацијском РНК (мРНА) „никад пре није била тестирана нити одобрена". Истина је да вакцина са информацијском РНК никад раније није била одобрена, али су у последњих неколико година вршене бројне студије о вакцинама са мРНА на људима. Oткако је избила пандемија, вакцина је тестирана на десетинама хиљада људи широм света и прошла ригорозни процес добијања дозволе. Као и све нове вакцине, она мора да прође ригорозне провере безбедности пре него што може да се препоручи за широку употребу. У првој и другој фази клиничких испитивања, вакцине се тестирају на малом броју добровољаца да би се проверило јесу ли безбедне и да се одреди правилна доза. У трећој фази испитивања, тестирају се на хиљадама људи да би се видело колико су заправо ефикасне. Група која је примила вакцину и контролна група која је примила плацебо пажљиво се надзиру због потенцијалних негативних реакција - тзв. нуспојава. Надзор безбедности наставља се чак и пошто вакцина буде одобрена за употребу. Бил Гејтс и тврдње о микрочипу Следећа је теорија завере која је обишла цео свет. У њој се тврди да је пандемија корона вируса параван за план да се имплантирају микрочипови који могу да се прате и да иза свега стоји оснивач Мајкрософта Бил Гејтс. Не постоји вакцина са „микрочипом" и нема доказа за тврдњу да Бил Гејтс планира то да уради у будућности. Фондација Била и Мелинде Гејтс рекла је за ББЦ да је ова тврдња „нетачна". Један корисник ТикТока снимио је видео у ком тврди да је „чипован" и назвао је вакцину „знаком звери" Гласине су се запатиле у марту кад је Гејтс у једном интервјуу изјавио да ћемо на крају „морати да имамо неку врсту дигиталних сертификата" на основу којих ће се знати ко се опоравио, ко је тестиран и, на крају, ко је примио вакцину. Није помињао никакве микрочипове. То је довело до једног нашироко подељеног чланка под насловом: „Бил Гејтс ће користити имплантате у виду микрочипова у борби против корона вируса." Чланак се позива на студију, финансирану од Фондације Гејтс, о технологији која може да похрани податке о нечијем вакцинисању у специјално мастило убризгано истовремено када и инјекција. Како да знате да имате корона вирус Како препознати симптоме Међутим, та технологија није микрочип, већ је више као некаква невидљива тетоважа. Она још није почела да се примењује, неће дозволити да људи буду праћени и лоцирани, а лични подаци неће бити убацивани у ту базу података, каже Ана Јакленец, научница које ја радила на овој студији. Милијардер који је основао Мајкрософт предмет је многих лажних гласина током пандемије. Нашао се на мети због свог филантропског рада на јавном здрављу и изради вакцина. Упркос недостатку доказа, у мају је анкета ЈуГова спроведена на 1.640 људи показала да 28 одсто Американаца верује да Гејтс жели да искористи вакцине да убаци микрочипове у људе - а та цифра скаче чак на 44 одсто међу републиканцима. Погледајте: На ова места немојте ићи - ризична су Постоје ризична и мање ризична места и понашања. Тврдње о ткиву фетуса Видели смо и тврдње да вакцине садрже ткиво из плућа абортираног фетуса. То није тачно. „Ћелије фетуса се не користе у производном процесу ниједне вакцине", каже доктор Мајкл Хед, са Универзитета у Саутхемптону. Један конкретан видео који је постављен на једној од највећих антивакцинашких страница на Фејсбуку позива се на студију за коју наратор тврди да је доказ шта све иде у вакцину коју израђују АстраЗенека и Оксфордски универзитет. Али тумачење наратора је погрешно - дотична студија је проучавала како вакцина реагује кад се у лабораторији убаци у људске ћелије. До забуне је вероватно дошло зато што постоји корак у процесу израде вакцине који користи ћелије узгојене у лабораторији, а које су потомци ембрионских ћелија које би иначе свакако биле уништене. Техника је развијена шездесетих и ниједан фетус није абортиран за потребе тог истраживања. Многе вакцине се израђују на овај начин, објашњава доктор Дејвид Метјуз са Универзитета у Бристолу, додајући да се било који трагови ћелија темељено уклањају из вакцине „по изузетно високим стандардима". Творци вакцине са Оксфордског универзитета кажу да су радили са клонираним ћелијама, али да те ћелије „нису ћелије абортираних беба". Ћелије функционишу као фабрике да би произвеле умногоме ослабљене облике вируса који је адаптиран тако да функционише као вакцина. Али иако се ослабљени вирус прави уз помоћ тих клонираних ћелија, тај ћелијски материјал се уклања кад се вирус прочисти и не користи се у самој вакцини. Тврдње о стопи опоравка Видели смо аргументе против вакцине за Ковид-19 свуда на друштвеним мрежама који питају зашто нам уопште треба вакцина ако су шансе за умирање од вируса толико ниске. Мим који деле људи који се противе вакцинацији наводи да је стопа опоравка од болести 99,97 одсто и сугерисао је да је добити Ковид-19 безбеднија опција него примити вакцину. Мим са сликама репера Дрејка користи се да промовише лажне тврдње о вакцинама За почетак, бројка која се помиње у миму као „стопа опоравка" - сугеришући да су то људи који су се заразили вирусом и преживели - напросто није тачна. Око 99,0 одсто људи који се заразе Ковидом га преживе, каже Џејсон Оке, виши статистичар са Универзитета у Оксфорду. Дакле, умреће око 100 људи од 10.000 - што је много више него троје од 10.000, као што сугерише дотични мим. Међутим, Оке додаје да „у свим случајевима ризици умногоме зависе од старости особе и не узимају у обзир краткорочни или дугорочни морбидитет од Ковида-19". Не ради се само о пуком преживљавању. На сваку особу која умре, имате друге људе који преживе али су лечени на интензивној нези и оне који пате од дуготрајних здравствених последица. То може да доведе до преоптерећења здравственог система пацијентима Ковида, који заузимају ограничене ресурсе болнице за лечење пацијената од других болести и повреда. Нагласак на укупној стопи смртности и свођење узимање вакцине на индивидуални чин потпуно маши поенту вакцинације, каже професор Лијам Смит из Лондонске школе за хигијену и тропску медицину. Она треба да се доживи као напор друштва да заштити друге људе, каже он. „У Великој Британији, најгори део пандемије, разлог за увођење мера изолације, јесте тај што би здравствени систем био преоптерећен. Угрожене групе као што су стари и болесни у старачким домовима имају много већу шансу да се тешко разболе уколико се заразе вирусом". Додатно извештавање: Крис Бремвел, Олга Робинсон и Маријана Спринг Ако имате проблема са дисањем позовите 19819 или неки од бројева телефона које је препоручило Министарство здравља на сајту Ковид19. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk