Кина, дронови и шпијунирање: Зашто риболовци проналазе „шпијунске подморнице"
Испрва звучи као необичан, „какве су шансе за то" наслов: „ Кина наградила риболовце који су упецали шпијунске уређаје ".
Кинески дрон пронађен у Индонезији био је дугачак око два метра Међутим, иза овог наслова у кинеским државним медијима стоји другачија и далеко интригантнија прича. Најпре, није само два или три риболовца добило награду. Било их је једанаесторо - једна жена, остали мушкарци - који су пронашли укупно седам уређаја. Затим, ово није први пут да су риболовци из Ђангсуа пронашли „шпијунске дронове". У 2018, њих 18 је награђено за проналажење девет уређаја. И годину дана раније је било доделе награда. И на крају, награде су биле огромне - чак и до 500.000 јуана (72.000 долара) - што је око 17 пута више од просечног прихода у Кини. Одакле, онда, долазе „шпијунске подморнице"? Шта раде? Зашто су вредне? И зашто ови их кинески риболовци проналазе у оволико великом броју? Једанаесторо награђених у провинцији Ђангсу Ђангсу је провинција у источној Кини, са обалом дугачком више од 1.000 километара. Обала гледа на Јапан и Јужну Кореју, док је Тајван око 800 километара даље. Оваква географска слика - као огромно присуство Америке у том региону - почиње да разјашњава зашто риболовци проналазе ове уређаје. Кина није открила одакле потичу уређаји, већ је само саопштила да су „направљени у другим земљама". Међутим, регионални експерт и консултант Александер Нил каже да су вероватно стигли из „Америчке ратне морнарице, Оружаних снага Јапана, или, потенцијално Тајвана - у овој области има много ривала". Шта су онда Американци, Јапанци или Тајванђани желели да сазнају? Америчка морнарица је 2009. финансирала истраживање о подводним дроновима, шире познатим као „беспилотна подводна возила". У истраживању су наведевене препоруке за седам начина на које беспилотна подводна возила могу да се користе, укључујући и: У истраживању је такође наглашена снага беспилотних подводних возила. Једрилице - возила мање величине, највероватније уређаји које су пронашли роболовци у Ђангсуу - могу да се користе „месецима" и „довољно су јефтини да се могу сматрати потрошним". У овом случају, јефтини значи „само десетине хиљада долара". Њихова цена, домет и способности значе да „шпијунске поморнице" постају све важније - Нил процењује да је њихов број широм света „сигурно износи више стотина". То објашњава - делимично - зашто се стално појављују у кинеским риболовачким мрежама. Ова земља има огромну рибарску флоту, па закон просека сугерише да ће повремено ухватити неки дрон. Али је такође и истина да је кинеска флота другачија од других. Неки роболовци су и сами део војске - и разумевање како ова јединствена справа ради може да објасни зашто изнова налазе војне направе. Пријатељски кит или шпијун? Кинеска поморска милиција (КПМ) је до националне милиције - то јест, резервних цивилних снага. Она је „практично јединствена и нејасна за јавност", према речима професора Ендруа С. Ериксона из Морнаричког ратног колеџа - али је добро позната америчкој војсци. У извештају америчког министарства одбране из 2017. се наводи да је КПМ имала „значајну улогу у бројним војним кампањама и инцидентима током претходних година." У прошлости, КПМ је изнајмљивала возила од компанија или риболоваца. Али сада, министарство одбране каже да „делује да Кина гради државну рибарску флоту за своју милицију." Одиста, Нил каже да се многу бродови једноставно „маскирају као пловила за пецање - а заправо обављају поморско и морнаричко надгледање ривала Кине." „На папиру изгледају као софистицирани, модерни бродови за риболов мрежом", каже он. „Али они су заправо, суштински, пловило војног типа - челични, а не дрвени, са већом носивошћу". „Ако погледате фотографије, јасно је да су увезани - због њиховоих капацитета слања сигнала - са командном и контролном мрежом (регуларне морнарице)." У пракси, рибарска флота може да пружи прву линију одбране од надзора ниског нивоа - војна снага која ради испод цивилног огртача. „Веома значајан део кинеске риболовачке флоте додељен је саставу милиције", каже Нил. „Мислим да да бисте, уз мало копања, могли да утврдите да су ови људи (риболовци из Ђангсуа) можда део целе приче." Модел ХСУ001 Не само да Кина проналази подводне дронове - већ и управља њима. На војној паради поводом обележавања 70. годишњице Народне Републике Кине (НРК), откривен је ХСУ001 - велико беспилотно подводно возило, вероватно способно за лансирање мањих дронова. А пет месеци касније, друго кинеско беспилотно подводно возило је откривено када су индонежански роболовци ухватили „пројектил" са кинеским обележјима близу острва Ријау. „Није пројектил, већ морски дрон, који се обично користи за подводна истраживања", рекла је полиција. Иако његово порекло није потврђено, стручњаци сумњају да је био део велике кинеске операције подводног надгледања - „Велики кинески подводни зид." Како се технологија подводних дронова развија, све више риболоваца - било у Кини, Индонезији или негде другде - може очекивати да ухвати још ових уређаја. „Они (дронови) проширују домет капацитета за надгледање за све модерне морнарице у региону", каже Нил. И - како су открили и добитници награда у провинцији Ђангсу - могу да буду вредан улов. Кадар са извештаја кинеске телевизије о открићима дронова Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk