Завршени избори на Косову: Три ствари које су обележиле изборни дан
Висока излазност у општинама где живе Срби и мање нерегуларности током гласања - овако је протекао изборни дан на Косову.
Гласачко место на Косову Више од 1,9 милиона људи имало је право гласа, што је због проблема са бирачким списковима више него што Косово званично има становника. Највећа излазност била је у Зубином Потоку, а најмања у Драгашу. Оно што јесте било заједничко српским и албанским бирачима са којима су репортери ББЦ на српском разговали у Митровици и Приштини јесу - слични проблеми свакодневице и жеља за бољим животом. Шта очекују грађани Косова након избора 1. Зашто су грађани изашли Фаик Демири има 56 година и живи у Приштини. „Једноставно, од избора очекујем позитивне промене. „Најпре бољи живот за мене и моју децу." Наташа Влаховић живи у северном делу Митровице и каже да је доста пута видела да се људи запошљавају „преко везе" и да очекује да се то промени. „Желим боље услове за младе људе", каже Наташа. Раба Суљевић из Приштине за ББЦ на српском каже да ју је на биралиштима дочекао проблем. „Нема ме на списку на овом бирачком месту. „То је мало малтретирање. Гласам у нади да долази боља будућност, али сам и даље скептична", каже Раба. За неколицину Срба из северног дела Митровице највећи проблем је био што уопште нису могли да гласају јер нису имали косовска документа. Било је покушаја гласања са српском личном картом, саопштили су посматрачи из ОЕБС-а. Грађани гласају на ванредним изборима 2. Излазност - рекордери Зубин Поток и Драгаш Више од половине грађана који имају право гласа изашло је да заокружи своју опцију у Новом Брду, Обилићу, Приштини, Штрпцу, Звечану, Ранилугу и Клокоту, подаци су Централне изборне комисије од 19 часова. Ипак, рекордер по броју излазности је општина Зубин Поток у којој је гласало 57,34 одсто бирача. Према проценама ЦИК, 44,09 одсто грађана Косова је гласало, а ово су подаци са 97 одсто бирачких места. Међу 'рекордерима' по слабом одзиву били су Јуник, Србица, Призрен, Пећ, Ораховац, Клина и Ђаковица, у којима је гласало мање од 40 одсто бирача. У Драгашу је ипак најмање људи изашло да заокружи и пресавије свој бирачки листић - 32 одсто бирача на 60 бирачких места. Избори у чињеницама • На Косову је регистровано око 1,9 милиона бирача, што је 115.000 више него на изборима 2017. године • Гласа се за 120 посланика у парламенту, од којих је десет загарантовано српској заједници, а још десет осталим мањинама • Парадокс је да Косово званично има 1,8 милиона становника, што значи да се у бирачком списку налази више људи него што је грађана Косова • Ово су ванредни парламентарни избори које је покренула оставка Рамуша Харадинаја на месту премијера 19. јула 2019. године 3. Нерегуларности Изборни дан прошао је на Косову без већих нерегуларности, саопштили су представници посматрачких мисија ЕУ и ОЕБС-а. Укупно 20 људи на Косову је ухапшено под оптужбом да су на различите начине ометали изборни процес, рекли су из Косовског тужилаштва. Гласање на Косову Из Централне изборне комисије су рекли да је било неких изолованих инцидената и проблема али да ЦИК оцењује да они „не могу да утичу на регуларност избора". Две особе су ухапшене у северном делу Митровице због злоупотребе службеног положаја на једном бирачком месту у школи, додали су из Тужилаштва. Ипак, Тужилаштво је издало налог за одређивање 48-часовног притвора само једној особи. Како је приштинска агенција Kallxo јавила, позивајући се на информације свог извештача са терена, три специјалне јединице Косовске полиције у једном тренутку су биле стациониране на северу Митровице. Полиција Косова у Призрену саопштила је да је привела и седам особа због тога што су фотографисали свој гласачки листић. Због истог дела и двојица грађана у општини Клина су приведена и према речима портпарола Регионалне полиције у Пећи Џевата Ибраја њима је одређен притвор од 48 сати. Према информацијама коалиције невладиних организација Демократија на делу (ДнД) до 14 часова у 52 гласачка места идентификована су 83 случаја сликања гласачког листа, што представља кривично дело. Једанаест година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk