Операција Олуја 24 године касније: Једни славе, а други се сећају жртава
Србија и Хрватска и ове године - свака на другачији начин - као дан жалости и дан победе - обележавају годишњицу војно-полицијске акције Олуја.
Однела их Олуја - српске избеглице 1995. Током викенда су у обе државе организована окупљања, откривани споменици, отваране изложбе, служени парастоси, али главне манифестације тек следе. Централни догађај којим Србија обележава дешавања из 1995. одржан је у недељу 4. августа - на дан када је акција почела пре 24 године. Дан сећања на све страдале и прогнане Србе у акцији Олуја обележен је на платоу испред манастира Крушедол на Фрушкој гори. Молебан је служио патријарх Српске православне цркве Иринеј, а присуствовали су највиши државни званичници. Дан касније, у понедељак 5. августа, Хрватска ће прославити Дан победе и домовинске захвалности. И данас, готово четврт века након акције Олуја, свака страна има сопствено виђење приче. Шта кажу политичари? Централној манифестацији у Србији присуствовао је и председник Александар Вучић. Он је уочи обележавања годишњице Олује, за коју је рекао да је „највеће етничко чишћење после Другог светског рата", позвао све Србе, посебно Крајишнике, да дођу код манастира Крушедол. „Наш је задатак да то никада не заборавимо и да то на достојанствен и озбиљан начин обележавамо. „Да се не стидимо наших суза, да поштујемо туђе жртве, али, да за разлику од раније, поштујемо и своје, српске жртве, да их не смањујемо и да о њима говоримо", поручио је Вучић. Поруке су упутили и Александар Вучић о Колинда Грабар Китаровић Председница Хрватске Колинда Грабар Китровић честитала је грађанима Дан победе и домовинске захвалности, као и 24 године од војно-полицијске акције Олуја. „Драге Хрватице и Хрвати и сви хрватски држављани широм домовине и света, од срца вам честитам Дан победе и домовинске захвалности и Дан хрватских бранитеља!", пренели су хрватски медији речи председнице. Потпредседница Владе Србије Зорана Михајловић оценила је да Србија не заборавља своје жртве, али и да жели да заједно са свим суседима ради на помирењу и стварању боље будућности, преносе медији. Министар спољних послова Србије Ивица Дачић оценио је да ће „4. август у Србији трајно остати дан који ће по злу бити обележаван". И премијер Хрватске честитао је грађанима Дан победе и домовинске захвалности, као и Дан хрватских бранитеља. „Тог је 5. августа 1995. у уставно-правни поредак Републике Хрватске враћен највећи део окупираних хрватских територија, што је донело слободу и мир домовини", наводи се у Пленковићевој поруци. Шта каже Твитер? Да ли је 5. август дан жалости или дан победе - зависи од тога кога питате. Иста полемика води се и на интернету. Иницијатива младих за људска права Хрватске покренула је „петицију за извињење жрвама злочина". И Иницијатива младих за људска права Србије обележава годишњицу Олује. Иако се догодила пре 24 године, неки сматрају да Олуја никада није завршена. Неки честитају. Неки обележавају у тишини. А неки позивају на помирење. У Олуји је, према подацима српског Комесаријата за избеглице, протерано 250.000 Срба из Републике Српске Крајине, 1.856 је убијено, а 836 воде се као нестали. Акција Олуја трајала је од 4. до 7. августа 1995. године. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk