Маларија: Генетски модификована гљива која убија комарце
Испитивања која су спроведена у Буркини Фасо показала су да су се популације комараца смањиле за 99% у року од 45 дана.
Комарац Истраживачи кажу да њихов циљ није изумирање инсеката већ помоћ у заустављању ширења маларије. Болест, која се шири када женка комарца убоде човека, убија више од 400.000 људи годишње. Широм света сваке године се региструје око 219 милиона случајева маларије. Гљива - која је генетски појачана отровом паука - може брзо да убије велики број комараца који шире маларију, показује студија. Истраживачи са Универзитета Мериленд у САД и истраживачки институт ИРСС у Буркини Фасо први су открили гљиву Метархизиум пингаенсе (Metarhizium pingshaense), која зарази комарце Анофелес (Anopheles) који шире маларију. Следећа фаза била је да се дејство гљивице појача. "Оне су веома прилагодљиве, можете их генетски модификовати врло лако", рекао је проф. Рајмонд Легер са Универзитета у Мериленду. У генетски модификовану гљивицу додат је отров паука Они су се одлучили за отров који је пронађен у врсти паука из Аустралије. Генетске упутства за припрему токсина додате су генетичком коду гљивице како би почела да производи отров када је у комарцу. "Паук користи своје кљове да пробуши кожу инсеката и убризгава токсине, очњаке паука смо заменили са гљивицом Метархизиумом", објаснио је проф. Легер. Лабораторијски тестови су показали да би генетски модификована гљива могла брже да убије, и да треба мање гљивичних спора како би посао био обављен. Следећи корак је био тестирање гљива у што природнијим условима. Лажно село површине 6.500 квадратних метара - у којем има биљкама, колиба, воде и хране за комарце - направљено је у Буркини Фасо. Окружено је двоструким слојем мреже против комараца како би се спречило да било шта побегне. Такозвана "сфера за комарце" тестира гљивице у реалним условима, без могућности изласка из ње Споре гљива су помешане са уљем сусама и спуштене на црне памучне чаршаве. Комарци су морали да се ставе на чаршаве како би били изложени смртоносној гљиви. Истраживачи су експерименте почели на 1.500 комараца. Резултати, објављени у часопису Сајанс, показали су да је број комараца растао када су инсекти остављени да буду сами. Али када је коришћена гљивица паук-токсин, након само 45 дана остало је само 13 комараца. Простор за размножавање комараца унутар подручја за тестирање "Генетски модификована гљива брзо је смањила популацију комараца", рекао је др Брајан Ловет са Универзитета у Мериленду. Тестови су такође показали да је гљива специфична за ове комарце и да не утиче на друге инсекте као што су пчеле. Он је додао: "Наша технологија нема за циљ да доведе до изумирања комараца, оно што желимо да урадимо је да спречимо ширење маларије у неком подручју." У Борби против маларије неопходне су нове методе јер комарци постају отпорни на инсектициде. Светска здравствена организација упозорила је да је број случајева маларије све већи у 10 земаља у Африци које су највише погођене. Комарац заражен гљивицом је зелене боје Коментаришући резултате истраживања, проф. Мајкл Бонсал са Универзитета у Оксфорду је рекао: "Јасно је да је ово врло узбудљива студија. "Могућност контроле броја комараца када се користи ова модификована гљива је велика. "Потребни су одговарајући прописи о био-безбедности како би се осигурало да овај и други приступи за контролу комараца помоћу генетских метода функционишу и не ограниче се у постојећим стриктним правилима. Др Тони Нолан, из школе за тропску медицину у Ливерпулу, рекао је: "Ови резултати су охрабрујући. "Потребни су нам нове и комплементарне методе како би побољшали постојећу контролу, на коју утиче то што су комарци развили отпорност на инсектициде." Пратите Чејмса на Твитеру.