Корона вирус и дивље животиње: Расте страх од болести које се преносе са животиње на човека
Зоонозе - које прелазе са животиња на људе - су у порасту и наставиће да их буде све више уколико се не предузму мере за заштиту дивљих животиња и очувања животне средине, упозорили су стручњаци Уједињених нација.
Слепи мишеви су највероватније избор тренутне пандемије корона вируса, кажу епидемиолози За пораст у јављању болести попут Ковида-19 они криве високу потражњу животињског протеина, неодрживе пољопривредне праксе и климатске промене. Запостављене зоонотске болести убију два милиона људи годишње, кажу они. Ковид-19 ће коштати светску привреду девет трилиона долара током две године. Ебола, вирус Западног Нила и САРС су такође зоонозе: јавиле су се код животиња и прешле на људе. Шта пише у извештају? Али, тај прелазак на људе није аутоматски. Подстакнут је, према извештају Програма Уједињених нација за животну средину и Међународног института за сточарство, деградацијом нашег природног окружења - на пример, деградацијом земљишта, експлоатацијом дивљих животиња, црпљењем ресурса и климатским променама. Све то мења начин интеракције између животиња и људи. Усамљени човек и крава се виде поред потопљене куће након колапса бране у Минас Жераису у Бразилу, јануар 2019. „У последњем веку видели смо најмање шест великих епидемија нових корона вируса", рекла је Ингер Андерсен, начелница и извршна директорка УН програма за заштиту животне средине. „У протекле две деценије и пре Ковида-19, зоонотске болести су изазвале економску штету од 100 милијарди долара". Она каже да „два милиона људи у земљама са ниским и средњим приходима умире сваке године од занемарених зооностских болести - као што су антракс, говеђа туберкулоза и беснило". „Ово су често заједнице са сложеним проблемима развоја, високом зависношћу од стоке и доступности дивљим животињама." Слепи мишеви су кључна карика у екосистему и не треба их убијати. Производња меса, на пример, порасла је за 260 одсто у последњих 50 година, каже Андерсен. „Појачали смо агрикултуру, проширили инфраструктуру и црпели ресурсе на штету дивљине", објаснила је она. „Бране, системи наводњавања и масовни узгој животиња су повезани са 25 одсто инфективних болести код људи. Путовања, превоз и ланци набавке хране су избрисали границе и дистанце. Климатске промене су допринеле ширењу патогена." Извештај владама нуди стратегије за спречавање будућих епидемија, попут подстицања одрживог управљања земљиштем, побољшања биодиверзитета и улагања у научна истраживања. „Наука је јасна - ако наставимо да експлоатишемо дивље животиње и да уништавамо наше екосистеме, онда можемо да очекујемо да видимо редовно јављање ових болести које прелазе са животиња на људе у годинама које долазе", рекла је Андерсен. „Да би се спречиле будуће епидемије, морамо да постанемо много опрезнији у очувању нашег природног окружења." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk