Србија 48. на листи земаља погодних за одрастање: Каква будућност чека децу
Ниједна земља на свету не може деци да обезбеди и здраво одрастање и окружење погодно за њихову будућност, упозорава најновији извештај Светске здравствене организације (СЗО).
И рекламе за нездраву храну су један од криваца Климатске промене, рекламирање штетне брзе хране и опијање представљају посебан ризик по децу, кажу стручњаци. Србија је, према овом истраживању, на 48. месту од 180 земаља по критеријумима којима се мери колико је погодна за одрастање деце. „То је резултат брзог напретка који је остварен за децу у Србији, посебно у дечијем развоју и образовању, праћен смањењем стопе сиромаштва", наводи се у писменом одговору Уницефа Србија за ББЦ на српском. Међутим, док Србија наставља друштвено-економски развој, неки изазови правичности остају међу угроженим групама, као што су ромска деца, она која живе у сиромаштву и деца са инвалидитетом, упозорава Уницеф Србија. „Појављују се и нови изазови, попут деградације животне средине, незапослености младих, као и растуће разлике између урбаних и руралних подручја", пише у одговору Уницефа Србија. Како стоје ствари у региону? Када је о региону реч, испред Србије су Словенија на 25. месту, као и Хрватска на 28. Обе државе су, према квалификацији Светске банке, земље са високим примањима. Боље су рангиране и Црна Гора на 34, и Босна и Херцеговина на 38. месту. Србија, Црна Гора и Босна и Херцеговина су међу земљама са средње високим примањима. Истраживање, које је урадила Светска здравствена организација, у сарадњи с Уницефом и Лансет комисијом, упоредило је 180 земаља према томе колико су погодне за одрастање деце. Такозвани индекс процвата (flourishing index) обједињује податке о преживљавању, као што су здравље мајки, стопе самоубиства адолесцената и податке о добробити, као што су образовна постигнућа, исхрана и заштита од насиља. Криве су и друштвене мреже Еколошка питања Земље су рангиране и према количини гасова стаклене баште које испуштају, односно како утичу на животну средину и здравље и квалитет живота деце. Србија се тако нашла на 126. месту загађивача, пошто емитује 89 одсто више угљен-диоксида по глави становника него што би требало према циљевима постављеним до 2030. године. Можда ће изненадити чињеница да је Словенија по овом критеријуму 145, одмах испред Босне и Херцеговине која је на 146. месту, пошто емитује чак 181 одсто више угљен-диоксида од постављеног циља. Око 40 стручњака за здравље деце упозорило је да је напредак у последње две деценије био заустављен, јер владе широм света нису увеле радикалне промене. „Свако дете на свету се у овом тренутку суочава са егзистенцијалним претњама због климатских промена и комерцијалних притисака", рекла је бивша премијерка Новог Зеланда Хелен Кларк, која је једна од председника комисије. „Земље морају да преиспитају приступ здрављу деце и адолесцената, како би заштитиле свет који ће наследити у будућности." У Уницефу Србија кажу да су потребне хитне мере како би се минимизовао утицај климатских промена и загађења на децу. „Негативни ефекти еколошке деградације тек почињу и вероватно ће наставити да се погоршавају током живота данашње деце и будућих генерација. Деца ће такође осећати ове ефекте дуже него одрасли, чиме постају важни чиниоци у данашњим одлукама о одговорима на климатске промене", наводе у Уницефу Србија. Ипак, додају да до сада у Србији нису рађене анализе утицаја климатских промена на децу и најављују да ће у току ове године у сарадњи са Министарством заштите животне средине извршити анализу климатског утицаја на децу у погледу здравља, образовања и заштите. Стручњаци упозоравају да ће пораст глобалне температуре од четири степена Целзијуса до 2100. године, у складу са тренутним предвиђањима, резултирати „разарајућим здравственим последицама" за будуће генерације - порастом нивоа океана, топлотним таласима, озбиљном неухрањеношћу и заразним болестима попут маларије. „Више од две милијарде људи живи у замљама у којима развој ометају хуманитарне кризе, конфликти, природне катастрофе - проблеми који су повезани са климатским променама", каже министарка Ава Кол Сек из Сенегала, која је такође потпредседница комисије. Иако су најсиромашније земље на свету међу онима са најмањом емисијом гасова са ефектом стаклене баште, сматра се да су оне изложеније негативним утицајима климатских промена. Међу најмањим емитерима су Бурунди, Чад и Сомалија, док прва три места по емисијама заузимају Катар, Тринидад и Тобаго и Кувајт. Државе су 2015. године усвојиле 17 циљева одрживог развоја, међи којим су свет без глади, свет без сиромаштва и акција за климу, али после пет година, постигнут је тек мали напредак. За пет година, није се много постигло. Једине државе које успевају да одрже ниво угљен-диоксида у границама предвиђеним до 2030, што се такође односи на здравље деце и одрастање су Албанија, Јерменија, Гренада, Јордан, Молдавија Шри Ланка, Тунис, Уругвај и Вијетнам, показује истраживање СЗО. „Предатори" Телесна тежина Извештај се великим делом бави и утицајем рекламне индустрије на децу, а како је наведено, деца су пречесто мета реклама за нездраву храну. Деца погледају чак 30.000 телевизијских реклама годишње, међу којима су и оне за алкохол, нездраву храну и слатка безалкохолна пића. Ентони Костело са Универзитетског колеџа Лондон и један од аутора студије, упозорио је на огроман раст употребе друштвених мрежа међу децом и адолесцентима и навео да је „предаторски маркетинг" опаснији него икад. „Имамо неколико чињеница и података о томе колико су деца изложена рекламама и алгоритмима на друштвеним мрежама", рекао је. Процењено је да је 2019. године на свету било око 2,3 милијарде гојазне деце и адолесцената, а да је више од 150 милиона деце имало успорен раст. Истраживање које је прошле године објавио Институт за јавно здравље Србије „Др Милан Јовановић Батут", показало је да је сваки пети становник Србије гојазан, а да још 35 одсто грађана има проблем с вишком килограма, те да највише расте број гојазних међу децом. Деца су изложена и већем ризику од гојазности У Уницефу Србија кажу да гојазност деце и адолесцената у Србији расте, те да је готово 14 одсто деце млађе од пет година гојазно, а да је 2018. око 15 одсто школске деце било гојазно или прекомерно ухрањено. Друго истраживање Батута, које се бавило здрављем деце школског узраста, показало је да је претерано ухрањена петина анкетираних ученика петог и седмог разреда основне школе и првог разреда средње, а да је нешто мање од шест одсто ученика гојазно. „Гојазност младих треба решавати свеобухватном комуникацијом о промени понашања, већом доступношћу алтернативних здравих намирница и промовисањем активног начина живота младих", наводе у Уницефу. Додају да је рад министарстава здравља, образовања и омладине и спорта на промоцији здравог начина живота корак у правом смеру и треба га убрзати, а да адекватно законодавство о стављању на тржиште нездраве хране и забрана њихове доступности на местима у којима деца проводе већину свог времена, могу донети још значајније резултате за децу. Кораци које треба предузети? Извештај позива на нови глобални покрет који воде деца и за децу, а међу препорукама су: Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk