Доживотна робија: Популизам и мешање у судску власт
Прошло је четири дана од када је председник Србије Александар Вучић најавио измене казнене политике и увођења доживотне казне затвора за најтежа кривична дела, а коментари стручне јавности не јењавају.
Тренутна максимална казна је 40 година затовра С једне стране Игор Јурић, на чију је иницијативу предложена доживотна робија за убице деце, каже за Н1 да се годину и по дана ради на томе да тако нешто заживи и да би био лицемер ако би рекао да је незадовољан „јер је то изнео овај или онај". С друге, правници, судије и адвокати сматрају да оваква иницијатива не може да потекне од председника државе и представља мешање извршне у судску власт. У Врховном касационом суду за ББЦ на српском кажу да та институција није консултована, те да није одржана општа седница тог суда на којој су разматране најављене измене казнене политике. Према речима правника Милана Антонијевића, битно је да се оваква дебата води, да није битно са које позиције је иницирана, али да је битно да стручна јавност изнесе став и спроведе истраживање. „На Високом савету судства и Касационом суду је да се поведе расправао о томе, па да онда говоримо о изменама. Истраживање које би се спровело међу грађанима сигурно би показало да они желе строже кажњавање, али то не треба да буде водиља за увођење строжих казни", каже за ББЦ на српском Антонијевић. Строже казне „не демотивишу починиоце. Битнија је ресоцијализација и третман у затвору, како починиоци не би поново урадили исто", објашњава он. Антонијевић оцењује да се ради о популизму - да се превише ослушкују грађани који судове доносе на основу медијских наслова и недовољног познавања материје, што не треба да буде случај. Шта је Вучић рекао? На конференцији одржаној у суботу 12. јануара, Вучић је рекао да ће у року од месец дана бити уведене неке нове мере. „Оно што смо видели је да имамо веома благу казнену политику. То не значи да су казне које имамо за одређена кривична дела благе, али оне готово никада у судским поступцима нису биле одређиване", казао је Вучић. Минималне казне ће бити повећане „драстично и драконски" за сва кривична дела која обухватају насилничко понашање - од насиља у породици до убистава. „Нисам нарочито заинтересован за примедбе бораца за људска права, пошто су нам сва људска права уништена дрогом, убијањима", рекао је Вучић. „Ми сада као Немачка и Аустрија уводимо доживотну робију, казне и код нас сада постају драконске", додао је. „Ми идемо са оваквим мерама, а то ће бити тешка борба. Стручњаци ће сада кренути по амбасадама да причају о људским правима, да ми соле памет, криминалци ће да се уједине јер знају да ће ово да им донесе мање пара. Мој одговор за све њих је - држава ће да вас победи, ма колико да сте опасни, бескрупулозни, увезани у целом региону, ми ћемо вам показати да је држава много јача. Ова борба ће трајати годинама и биће борба у којој ћемо да их прегазимо. Ја обећавам грађанима Србије да ће држава да прегази криминалце", казао је Вучић. На најаве председника републике одреаговала је и Адвокатска комора Београда. „То што су председник Републике Србије и министарка правде незадовољни казненом политиком у правосуђу не даје им за право да на један типично лаички начин предлажу измене Кривичног законика којима би се повисили посебни минимуми и максимуми запрећених казни, забранило ублажавање и увела кривична санкција доживотног затвора" пише у саопштењу Коморе. „Председник и министарка би требало да се забрину због проблематичне политике кривичног прогона, а не због казнене политике, јер казнена политика није ствар извршне него судске власти", наводи се ду саопштењу. Адвокати сматрају да се ради о „лоше прикривеном нападу на правосуђе које има за циљ да оправда нерад и неуспехе полиције у откривању, а успехе у прикривању најтежих кривичних дела и њихових учинилаца". „Демагошком и популистичком најавом измена Кривичног законика манипулише се пре свега онима који су доживели велику личну несрећу и због којих врховна власт сада криви судије и лоше законе које је донела претходна власт, у циљу јефтиног политичког маркетинга" сматрају адвокати. Казну затвора од 40 година служи у Србији 86 лица Саопштењем се огласио и Комитет правника за људска права, ЈУКОМ, оценивши да је Вучић својим иступом угрозио начело поделе власти у Србији и умешао се у судску и законодавну власт. Како за ББЦ на српском каже Катарина Голубовић, директорка ЈУКОМ-а, измене казнене политике у великој мери пропагирају и организације за заштиту људских права. „Оно што нас забрињава није што је најављена измена казнене политике, већ и низ других мера која подсећају на увођење ванредног стања на мала законска врата. Превентивно хапшење које се ставља у изглед за велики број кривичних дела, опасно угрожава права на слободу и безбедност грађана и правично суђење. Најава брзог суђења представља кршење поштовања права на суђење у разумном року", каже Голубовић. О најављеним изменама се готово ништа не зна, зато се нико од представника релевантних струковних удружења, али и делова правосуђа није огласио да подржи сама конкретна решења, додаје она. Турска: Доживотни затвор за 104 бивша официра Затвор без чувара и оружја у Бразилу Антонијевић такође додаје да у Вучићевим изјавама није било речи о правима жртава кривичних дела, а о томе би, каже, требало да се говори. „Наш систем не препознаје појам жртве. Већи ефекат од обећавања промена и оваквих предлога би био уколико би се ово питање разрешило", каже Антонијевић. Португал, Норвешка, Исланд, Србија, Хрватска и Босна су земље у којима нема доживтоне казне, док се у Русији, Белорусији и Албанији изриче у одређеним случајевима Радна група за измене и допуне Кривичног законика, која се бави разматрањем иницијативе за увођење казне доживотног затвора, формирана је 31. децембра 2018. године. Максимална казна затвора која се у Србији изриче је 40 година. Доживотна казна затвора постоји у већини европских земаља. Не примењује се у Португалу, Норвешкој, на Исланду, у Босни и Херцеговини, Хрватској и Србији, док се у Албанији, Русији и Белорусији примењује под специфичним условима. У Србији је до 2006. примењивана и смртна казна, а те године је законом укинута. Према истраживању јавног мњења из септембра 2018. године, 56 одсто испитаника је за њено увођење. Против смртне казне је 24 одсто испитаника, док је 20 одсто неодлучних. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk