Вашингтонски споразум: Косово отворило амбасаду у Израелу - зашто је то важно
Иако су Сједињене Америчке Државе признале Косово само дан од проглашења независности, да исто то учини традиционални амерички савезник Израел требало је да прође пуних 13 година.
Косовски премијер Авдулах Хоти потписник је Вашингтонског споразума којим је договорено и признање Израела Дипломатски односи Косова и Израела формално су успостављени 1. фебрауара, али су договорени у септембру Вашингтонским споразумом, који су потписали представници Београда и Приштине у присуству америчког председника Доналда Трампа. Приштина је током виртуелне седнице министара спољних послова Косова и Израела најавила отварање амбасаде у Јерусалиму - упркос негодовању Европске уније. Амбасада је званично отворена 14. марта, према саопштењу Министарства спољних послова и дијаспоре Косова. Док су поједини представници Вашингтона лично, а изасланик претходне Трампове админстрације Ричард Гренел преко Твитера, поздравили споразум, председник Србије Александар Вучић изјавио је да „Београд није нимало срећан због успостављања дипломатских односа Израела и Kосова" и да „то неће позитивно утицати на односе Србије са јеврејском државом". Зашто је то битно? Одлука Израела да призна Косово је важна зато што је то прво признање од почетка 2018. године, сматра професор Џејмс Кер Линдзи са Лондонске школе за економију и политичке науке. Пре Израела, Косово је признао Барбадос фебуара 2018. Не само то, додаје професор - током последњих неколико година, Београд је постигао значајан успех у убеђивању једног броја земаља да преиспитају одлуку о признању Косова. „У том смислу одлука Израела је једна важна победа за Косово у дугорочној бици за признања", истиче Кер Линдзи у писаном одговору за ББЦ на српском. Ово је веома значајно из још једног разлога, напомиње. „Већ дуже време Србија и Израел граде снажне односе и подржавају једни друге у дипломатији. „Зато је ово признање дошло као велико изненађење за већину посматрача", додаје Кер Линдзи. Чињеница да је као део Вашингтонског договора и Србија пристала да пресели амбасаду из Тел Авива у Јерусалим, противно вољи Европске уније, такође је била „готово шокантана", истиче професор. Питање локације амбасаде повлачи за собом и питање статуса Јерусалима - док Израелци тврде да је то главни град Израела, Палестинци и део међународне заједнице тврде да је град окупиран. „Као да се (отварањем амбасаде) Београд захваљује Израелу што је изненада окренуо леђа њиховим односима прилично јавно и на понижавајућ начин", наводи Кер Линдзи. Израел је окупирао Западну обалу и Источни Јерусалим током рата на Блиском истоку 1967. Израелска анексија: Шта је Западна обала Већи део међународне заједнице сматра да је тиме прекршено међународно право, а Израел то одбацује. Ипак, већина земаља дипломатска представништва у Израелу има у Тел Авиву док су амбасаде у Јерусалиму досад отворили само Америка и Гватемала. Отварање амбасаде у Јерусалиму - дипломатски изазов и за Косово и за Србију Анализа професора Џејмса Кер Линдзија Постављало се питање и да ли ће Вашингтонски споразум заиста бити поштован. Сматрало се да ће, као што је радила Трампова администрација, различите стране пожелети да тихо одустану од одлука када Трамп напусти кабинет. Ипак, Косово и Израел су успоставили дипломатске односе, што је важно. Отварање амбасаде у Јерусалиму могло би да дипломатски кошта Косово. Већина земаља ЕУ и многе друге, укључујући и важне већински муслиманске земље неће на то гледати благонаклоно, већ као на увреду за палестинско питање. Можда ће убудуће Косово преселити амбасааду, уколико настави преговоре о приступању ЕУ, али то није ствар овог тренутка. Питање је да ли ће Србија испунити свој део договора и отворити амбасаду у Јерусалиму. То ставља Београд у тешку позицију. С једне стране, очекује се да неко испуни оно што је потписао (мада нисам ни очекивао да му се неко противи). Ако то не учини, то би додатно нарушило односе са Израелом. Ово би могло да буде значајно, јер је Израел очигледно важан амерички партнер. Ипак, отварање амбасаде довешће Србију у сукоб са чланицама ЕУ. Такође, ако то учини, изгледаће слаба и да једноставно пристаје на понижења из Вашингтонског споразума. У ствари, биће занимљиво видети шта нова америчка администрација планира да ради на Балкану и колико ће очекивати да се који од елемената Вашингтонског споразума спроведе у дело. И позитивни и негативни ефекти Требало би измерити позитивне и негативне аспекте одлуке о успостављању дипломатских односа Израела и Косова, наводи за ББЦ на српском косовски политички аналитичар Бељуљ Бећај. Косово 17. фебруара обележава 13. годишњицу независности У позитивне убраја уверење да ће то вероватно „утицати на даљи ток нових признања Косова". О томе је говорио и одлазећи косовски премијер Авдулах Хоти оценивши да је успостављањем дипломатских односа са Израелом Kосово „пробило блокаду признања". „Негативна страна је што амбасада треба да се отвори у Јерусалиму. „Друга ствар је што то индиректно значи и супротстављање Европске уније и може се схватити да Косово иде својим путем, независно од интереса европске заједнице", наводи аналитичар. Ниједна европска земља није преместила амбасаду и представници Брисела оштро су противили таквим најавама у више наврата. Одлука Kосова да отвори амбасаду у Јерусалиму је „за жаљење", рекао је портпарол службе за спољне послове ЕУ Петер Стано. То се односи и на Србију, рекао је Стано и додао да, уколико је званични стратешки циљ Kосова или Србије улазак у ЕУ, обе стране морају да испуне услове који се стављају пред њих. Уколико отвори амбасаду у Јерусалиму Косово би била и прва већински муслиманска земља која је то учинила. „Косово је мање-више решило да иде својим путем у међународним односима и да се више ослања на САД него на Европску унију", оцењује Сузана Грубјешић из Центра за спољну политику за ББЦ. Успостављање дипломатских односа са Израелом је важан корак, додаје. „То је један нови ниво, а у ком правцу ће ићи сарадња видећемо. „Косово је добило признање важног актера у међународним односима", наводи Грубјешић. Амбасадорка Kосова у Израелу вероватно ће бити Инес Демири, која је прошле године именована за представницу у овој земљи. Шта дипломатски односи с Косовом значе за Израел? Портал Јерусалим пост преноси да на Косово и Израел имају историјски добре односе и подсећа да је влада јеврејске државе допремала значајну хуманитарну помоћ на Косово током рата 1998. и 1999. против режима Слободана Милошевића. Данас на Косову живи око 80 јеврејских породица, већина их је у Приштини, а три породице живе у Призрену, додаје се у тексту. Историја, није једини разлог, сматра аналитичарка. „Израел се позиционира и у овом региону, важно је да имају још једну државу на својој страни и пословно и војно", наводи Грубјешић. А већ има, каже, одличну сарадњу са Србијом и Грчком, са којом је договорен и заједнички гасовод којим би до Западног Балкана стизао гас из Израела. Званичници Грчке, Израела и Kипра потписали су у јануару прошле године споразум о изградњи подморског гасовода за пренос гаса из нових приобалних лежишта у југоисточном Средоземљу до континенталног дела Европе. Гасовод „ИстМед" од 1.900 километара требало би да буде алтернативни извор гаса за Европу која сада у великој мери зависи од снабдевања из Русије и региона Kавказа. Трка у трагању за лежиштима гаса и нафте на југу Средоземља створила је нове напетости између Грчке и Kипра, с једне стране, и њиховог историјског ривала - Турске, пренеле су агенције. Како је дошло до међусобних признања? Kосово до сада није признало Израел, не зато што се муслиманска већина у тој земљи томе противила већ зато што јеврејска држава није признавала Kосово. Израел је страховао да би то створило опасан преседан који би следили Палестинци, наводе израелски медији, а преноси Бета. Успостављању односа Kосова и Израела претходили су и споразуми о нормализацији односа постигнути у протеклим месецима између јеврејске државе и четири арапаске земље, Уједињеним Арапским Емиратима, Бахреином, Суданом и Мароком, наводи аенција Франс прес. Ипак, све четири земље задржале су дипломатска представништва у Тел Авиву. Питање је да ли ће нова америчка администрација бити против одлуке о померању амбасада, каже Сузана Грубјешић. Она подсећа на најаве новог америчког председника Џозефа Бајдена да ће обновити разговоре с Палестинцима и да се снажно залажу за решење две државе - палестинску и израелску. „То је стари план на ком се није већ неколико година радило, сви су мислили да су САД од тога одустале", истиче Грубјешић. На тај план подсетили су и представници Турске. „Опредељење Kосова је противно међународном праву, укључујући резолуцију Уједињених нација усвојену поводом овог питања", поручио је портпарол турског Министарства спољних послова Хами Аксои. Аксои додаје да је очигледно да сваки корак у овом правцу „неће ићи у корист тежњама Палестине и да ће поткопати визију решења две државе". Може ли ово да утиче на односе Србије и Израела? Може, оценио је председник Вучић и зато, каже, српска страна у Вашингтону и није хтела „да потпише документ заједно с Албанцима и Американцима". „Нисмо хтели то да подстичемо, већ да подстакнемо Израел да то не уради, али Израел је изабрао да им је Америка најважнија. „То неће сјајно утицати на наше односе, али отвара неке друге перспективе о којима не бих сада да говорим", рекао је Вучић за телевизију Пинк. Од 1. октобра, Србија у Јерусалиму има заједнички економски центар Владе Србије и Привредне коморе Србије. И овај центар и премештање амбасаде Србије у Јерусалим до лета 2021. договорени су Вашингтонским споразумом. „Србија и Израел имају одличну сарадњу, али не мислим да ћемо у наредном периоду ми померати амбасаду у Јерусалим. „Тамо смо већ отворили државну канцалерију - канцеларију Привредне коморе Србије и мислим да је за сада то сасвим довољно", оцењује Грубјешић. Шта су рекли званичници? „Израел постаје 117. земља која признаје Републику Kосово као независну и суверену земљу", рекла је министарка Kосова Мелиза Харадинај Стубла приликом потписивања споразума ком је присуствовао и амерички изасланик за Балкан Метју Палмер, пренео је Радио Слободна Европа. Министар спољних послова Израела Габриел Ашкенази поручио је да је 1. фебруара „исписана историја". Израелски шеф дипломатије Габи Ашкенази „Ово је први пут у историји да се дипломатски односи успостављају путем (апликације) Зума", рекао је Ашкенази. Потписан је споразум, шта даље? То је кључно питање за власти у Приштини, сматра косовски аналитичар Бељуљ Бећај. „Ми имамо рак рану у спољнополитичкој оријентацији ми само тражимо признање и после заборављамо, а суштина политике није у томе", упозорава Бећај. Суштина је, додаје, да се успоставе и интензивирају односи, да се продубе економски, просветни, информациони - институционални односи. „Израел би по питању технолошког или дигиталног напретка могао да помогне у смислу инвестиција на Косову, али то треба да буде последица неговања добрих односа", каже Бећај. А нешто тако конкретно - ретко се деси, додаје. „Нисам досад видео да се организују изложба, концерт или утакмица симболичког карактера, ако већ нисмо спремни да убедимо неке државе које су признале Косово да улажу новац", додаје косовски аналитичар. Текст је ажуриран 14. марта 2021. Тринаест година после проглашења независности, Косово је признало око 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 117 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk