Лосос опасан по здравље - од хладњача у Србији и Хрватској до пијаце у Кини
Отприлике у исто време, на два различита краја света, једна врста рибе је, ни крива ни дужна, изазвала забринутост и пометњу међу људима.
Лососе, шта си ти, богу, згрешио? Око 12. јуна, у медијима се појавила вест да је са хрватског тржишта повучен филе лососа, након што је установљено да садржи бактерију листерију. Према наводима хрватског ресорног министарства, заражени лосос потекао је из Србије. Само неколико дана касније, 18. јуна, на пијаци Ксинфади у Пекингу, откривено је присуство корона вируса на дасци за сечење рибе, конкретно - лососа. И поред тога што у две државе игром случаја лосос представља ризик по здравље, праве негативне последице ће можда једино осетити трговци рибом. Слепи мишеви су кључна карика у екосистему и не треба их убијати. Шта се догодило у Србији и Хрватској? Како преносе Вечерње новости, са хрватског тржишта је повучен филе лососа финишима, након што је установљено присуство бактерије листерија. У питању је хладно димљени и брзо смрзнути производ тежине 200 грама, а како се наводи у саопштењу хрватског Министарства пољопривреде, лосос је пореклом из Норвешке, али је у Хрватску увезен из Србије где га производи компанија Анкора Нуова. Из компаније Анкора Нуова тврде да се наведени производ не налази на тржишту Србије, као ни у земљама Европске уније. „Наши производи на територији Србије су здравствено безбедни. Спорни смрзнути лосос финишима произведен је 28. августа 2019. године, са роком трајања до 25. августа 2020. и испоручен је само за Хрватску, кориснику Медуза", наводе из ове компаније, преносе Вечерње новости. Такође додају да је количина од 28 килограма складиштена у магацину дистрибутера и да се производ није налазио у промету. Из Министарства пољопривреде Србије су 12. јуна поручили да на њихову адресу није стигло никакво упозорење о томе да би такав производ могао да се налази на српском тржишту. Одговор министарства је стигао 23. јуна, у виду саопштења у ком се наводи да лосос који садржи листерију „није дистрибуиран на тржиште". У саопштењу пише да је ветеринарска инспекција извршила службену контролу објекта за прераду рибе и пратеће документације, и да је спорни лосос - 400 килограма ове рибе - извезен у Хрватску у паковањима од 200 грама. Производ је повучен са Хрватског тржишта, а према свему судећи, листерије, барем у лососу, нема у Србији. „Увидом у резултате испитивања готовог производа, као и брисева опреме и просторија у производном објекту, утврђено је да нема присуства листерије", наводи се у саопштењу Министарства пољопривреде Србије. Имунитет: Које су тајне имунитета и како нас штити од болести Шта је листерија? Како за ББЦ на српском објашњава Јана Пешић Станковић, докторка на специјализацији у области микробиологије са Института за јавно здравље, у питању је грам позитивни бацил који се преноси путем животиња. „Преноси се путем термички необрађеног меса, најчешће кобасица, млечних производа али и димљене или свеже рибе, као што је то сада био случај." Докторка Пешић Станковић додаје да је то бактерија која се углавном јавља сезонски, од пролећа, па до краја лета. Зашто је ветеринарска инспекција извршила контролу просторија у Србији у којима се лосос обрађује? До преношења листерије може доћи и на местима где се намирнице чувају и обрађују, због влажног ваздуха или влажне површине са расхладним системима и зидовима. Коликко је ова бактерија опасна? Докторка Пешић Станковић истиче да за већину људи листерија не представља велику опасност. „Код здравих људи то није толико опасно, може доћи до дијареје, али ретко то других и тежих компликација." „Међутим, листерија може бити опасна за труднице, које могу да се заразе, а да не буду тога свесне, јер прођу са благим симптомима. Проблем је што бактерија може да пређе на дете, што може довести до већих компликација." Шта се догодило у Кини? Нови случајеви корона вируса појавили су се у Пекингу након 57 дана, а скоро сви се могу повезати са великом пијацом. Кинески државни медији пренели су вест да је вирус откривен на дасци за сечење увезеног лососа - што је изазвало страх међу становништвом. Супермаркети и ресторани широм Пекинга су брже боље уклонили лососа из понуде, а све поруџбине из Европе су обустављене. Међутим, из Кинеског центра за контролу болести (ЦДЦ) наводе да постоји мала вероватноћа да је месо лососа заражено корона вирусом. Откуд онда толика паника? Ксинфади Шта се догодило на пијаци у Пекингу и да ли је у питању ново жариште? Пекинг је у првој недељи јуна пријавио нове случајеве корона вируса након скоро два месеца, а да није реч о случајима увезеним из иностранства. Од тада је забележено више од 150 случајева, од којих се многи везују за пијацу Ксинфади, највећу пијацу у Пекингу. Како 80 одсто поврћа и меса у Пекингу долази одатле, Ксинфади дневно посети десетине хиљаде људи. Али за разлику од пијаце у Вухану, не постоје докази о продаји дивљих врста. Трагови вируса пронађени су на дасци за сечење коју је користио продавац увозне рибе, наводе извештаји. Али око 40 узорака са пијаце је показало позитиван резултат - а неки од њих немају везе са даском за сечење лососа, истакао је портпарол пекиншке Општинске здравствене комисије. Да ли лосос може да буде носилац корона вируса? Мале су шансе за то. Званичник Кинеског центра за контролу болести је изјавио да нема доказа да је лосос носилац - чак ни преносник - вируса. Ши Гуоквинг, заменик директора центра за хитне службе ЦДЦ, изјавио је да није било трагова вируса на лососу пре него што је стигао до пијаце - указујући да је вирус био присутан на пијаци, а не на самом лососу. Бројни стручњаци се слажу са овом тврдњом. „Вируси морају да рачунају да ће вирусни рецептор на површинама ћелија домаћина инфицирати ћелије. Без одређеног рецептора, не могу да продру у ћелије", изјавио је за портал ЦГТН Ченг Гонг, вирусолог са Универзитета Цингуа. „Сви докази упућују да оваква врста преноса постоји само код сисара, не и код рибе." Међутим, главни епидемиолог ЦДЦ-а, Ву Зунју, истиче да риба не може да добије вирус у природном окружењу, али додаје да постоји могућност да је заражена преко радника током лова или транспорта. Још увек није јасно који је главни извор вируса - као ни одакле потиче, иако је Светска здравствена организација истакла да не може да се преноси преко хране и пића на човека. „Корона вируси не могу да се размножавају у храни. Потребан им је животињски или људски домаћин за то", стоји у саопштењу СЗО. Такође је истакнуто да су „мале шансе" за пренос преко паковања хране. Тренутно само Кина страхује од увоза лососа Да ли ће ово утицати на увоз и извоз лососа широм света? У питању су два одвојена случаја, на два различита континента и два различита микроорганизма. Једно је бактерија, а друго је вирус. Око 400 килограма производа Лосос филе димљени финишима компаније Анкора Нуова повучено је из продаје у Хрватској. Али лосос другог произвођача се може наћи у маркетима широм Хрватске. Ситуација у Кини је другачија. Према подацима Глобал Тајмса, Кина сваке године увезе 80.000 тона смрзнутог лососа из земаља попут Чилеа, Норвешке, Фарских Острва и Аустралије. Ситуација са корона вирусом је релативно стабилна у већини ових земаља - и Норвешка је изјавила да лосос није извор заразе, након што су поруџбине из Кине отказане. Друге државе широм света, изгледа, нису реаговале на читаву заврзламу са лососом. Центар за контролу квалитета хране у Хонг Конгу потврдио је да је16 узорака увезеног лососа из држава попут Чилеа, Исланда и Данске негативно тестирано на корона вирус. Дугачки редови за наруџбине могу се видети и испред суши ресторана у граду. Слична слика можете се видети и у Сингапуру, чији научници такође наводе да вирус не може да се преноси путем хране, па чак ни преко паковања. Поврх свега, јадни лососи нису ни за шта криви. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk