Превирања у Белорусији: Лукашенко затвара границе према Западу, шаље додатне снаге према Украјини
Председник Белорусије Александар Лукашенко најавио је да ће затворити границе према Пољској и Литванији и да ће послати додатне снаге ка граничним прелазима са Украјином.
Ова објава дошла је дан након што је Европски парламент затражио од челника Европске уније да пооштре санкције према белоруском политичком врху. У резолуцији, која је усвојена већином гласова, европски законодавци су поручили да не признају исход председничких избора у Белорусији и затражили су организовање нових. „Приморани смо да повучемо трупе са улица, да мобилишемо половину војске и затворимо државну границу са Западом. Пре свега са Литванијом и Пољском. Нећемо клечати", рекао је Лукашенко на форуму жена названом „За Белорусију ". „Не знамо шта ће следеће да смисле. Остало им је још мало ствари које могу да ураде пре него што се покрене врући рат. Приморани смо да појачамо заштиту наших граница, на велику жалост, и са братском Украјином", додао је председник Белорусије. У међувремену, пољски граничари рекли су за агенцију РИА Новости да је на граници са Белорусијом, за сада, све уобичајено. „Са наше стране, за сада, путници и аутомобили пролазе несметано. Шта се дешава на белоруској страни - то не знамо", рекао је представник пољске граничне службе. Лукашенко, који је пре неколико дана боравио у Русији, поменуо је да је са руским председником Владимиром Путином и министром одбране, договорио израду заједничке одбрамбене стратегије. На форуму жена „За Белорусију" у Минску рекао је да су на западу земље покренуте војне вежбе, како је навео, „давно заборављене". „Одлучили смо да ове вежбе, у вези са актуелном ситуацијом, спроведемо у две фазе, а друга фаза, као што сам и написао у поздравном телеграму, биће посвећена вама - нашим женама ", додао је Александар Лукашенко. Европски парламент не признаје победу Лукашенка Истакнута опозициона политичарка Марија Колесникова оптужена је у четвртак за подривање националне безбедности, а Европски парламент је усвојио резолуцију о Белорусији којом одбија да призна победу Александра Лукашенка на председничким изборима и позива на пооштравање санкција тој земљи. У резолуцији се тражи ослобађање Марије Колесникове и, како се наводи, свих политичких затвореника и изражава подршка опозиционом Координационом савету, као и Светлани Тихановској, која је била противкандидат Лукашенку на изборима 9. августа. Европски законодавци осудили су Русију због „хибридног мешања" у белоруску политику и изразили недвосмислену подршку народу Белорусије у његовој борби за демократијом. За резолуцију је гласало 574 европских делагата, 37 је било против, а 82 уздржано. Европски парламент је подржао став министара спољних послова Европске уније, који су утврдили политику тог блока према властима у Минску и увели санкције Лукашенку и његовим сарадницима. У резолуцији се позивају челници Европске уније да не признају Лукашенка као председника Белорусије због, како се наводи, кршења међународних стандарда приликом спровођења избора 9. августа. Пружена је подршка захтевима белоруске опозиције да се организују нови избори. Европски парламнент је у резолуцији позвао земље ЕУ и друге „демократске државе" да захтевају од Међународне хокејашке федерације да одузму Белорусији право да заједно са Литванијом организује Светско првенство 2021. године док се не види побољшање људских права у тој земљи. Случај Марије Колесникове и других опозиционара Присталице белоруске опозиције протестују дуже од месец дана, а често се на демонстрацијама у Минску окупља и више од 100.000 људи. Опозиција оптужује председника Александра Лукашенка за наводну крађу избора 9. августа. Али председник Белорусије, који је на власти 26 година, пориче ове наводе и оптужује западне земље за мешање у унутрашња питања. После избора су почели свакодневни протести, током којих је ухапшено више хиљада људи, а опозиција је оптужила полицију и безбедносне снаге за бруталност и прекомерну употребу силе. Марија Колесникова Готово сви водећи белоруски опозициони политичари су напустили Белорусију, Марија Колесникова је једна од три политичарке које воде опозициони покрет, али је једина која није побегла из Белорусије. Она тврди да је поцепала пасош када су безбедносне службе покушале да је избаце из земље. Прошле недеље, Колесникову су маскирани мушкарци на улици у Минску зауставили и убацили у комби. Одвезли су њу и још два истакнута опозиционара - Ивана Кравцова и Антона Родненкова - е на границу са Украјином, али је она спречила присилну депортацију тако што је поцепала пасош и бацила га кроз прозор комбија. „Речено је да уколико добровољно не напустим Белорусију, свеједно ћу бити одведена, жива или у комадима. Било је и претњи да ће ме затворити на 25 година", рекла је она у изјави коју је проследио њен адвокат. У среду је Истражни комитет саопштио да је Колесникова оптужена за позивање на „акције које подривају белоруску националну безбедност", користећи медије и интернет. Кравцов и Родненков су сада у Украјини. Светлана Тихановскаја, која је била противкандидаткиња Лукашенку на изборима, тврди да је она освојила највише гласова 9. августа. Она је била приморана да, неколико дана по завршетку избора на којима је према званичним подацима Лукашенко убедљиво победио, пребегне у Литванију. Трећа опозициона лидерка, Вероника Цепкало, такође је напустила Белорусију. Погледајте видео о причама демостраната из Минска Приче људи који чекају испред затвора у Минску. Лукашенко је недавно посетио Русију, где је разговарао са председником Владимиром Путином. Двојица председника том приликом су потписала споразум о руском кредиту вредном 1,5 милијарди долара. Лукашенко и Путин У међувремену је Светлана Тихановскаја рекла за ББЦ да је опозиција спремна за разговор с Русијом око покушаја да се Лукашенко свргне са власти. Рекла је да жали да због одлуке председника Путина да подржи Лукашенка, поново га назвавши диктатором. Председник Литваније Гитанас Науседа изјавио је раније да Лукашенка не сматра легитимним председником и да избори нису били слободни и демократски. „Лукашенка не можемо да сматрамо законитим председником", рекао је председник Литваније раније за Скај њуз. Литванија, Летонија и Естонија су раније објавиле да су Александар Лукашенко и још 29 званичника на црној листи и није им дозвољено да уђу у те земље због наводне изборне крађе на председничким изборима 9. августа и насиља против демонстраната. Белорусија је узвратила контрамером - забрану уласка за званичнике Литваније, Летоније и Естоније, објавио је белоруски шеф дипломатије Владимир Макеи. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk