Шта све врућине могу да ураде људском телу
Како врућина делује на људско тело?
Девојка покушава да се расхлади Наше тело тежи да одржи унутрашњу температуру на 37,5 степени Целзијуса, било да се налазимо у снежној олуји или усред топлотног таласа. То је температура на којој су наша тела навикла да функционишу. Али како жива у термометру расте, тело мора више да се труди да не дозволи да му скочи унутрашња температура. И тако оно отвара више крвних судова близу коже како би отпустило врелину у наше окружење и почиње да се зноји. Док зној испарава, он драматично повећава топлоту која се отпушта из коже. Кад то почиње да представља проблем? Ово може да звучи једноставно, али то почиње да представља известан напор за тело - а што су температуре више, тело се више напреже. Ти отворени крвни судови доводе до нижег крвног притиска и терају срце да ради јаче и пумпа брже како би крв наставила да кола телом. Ово може да изазове благе симптоме као што су свраб од осипа који је изазвала врућина или натечена стопала кад крвни судови почну да попуштају. Али ако крвни притисак падне прениско, тада до органа не стиже довољно крви која им је потребна и ризик од срчаног удара је већи. Истовремено, знојење води до губитка течности и соли, и, најважније, равнотежа између њих у телу се мења. И то у комбинацији са сниженим крвним притиском може да доведе до топлотне исцрпљености, а симптоми укључују вртоглавицу, падање у несвест, збуњеност, мучнину, грчеве у мишићима, главобољу, обилно знојење и умор. Можда изгледа непријатно, али знојење помаже телу да се охлади Шта треба да радим кад видим неког ко је исцрпљен због топлоте? Уколико може да се охлади у року од пола сата, онда топлотна исцрпљеност обично није озбиљна. Национална здравствена служба саветује: Међутим, уколико не може да се опорави у року од 30 минута, онда следи топлотни удар. То је хитан медицински случај и мора да се зове хитна помоћ. Људи који су доживели топлотни удар могу да престану да се зноје иако им је и даље претопло, температура може да им премаши 40 степени Целзијуса и могу да претрпе удар или изгубе свест. Боравак у хладу свакако може да вам помогне Ко је најугроженији? Здрави људи би требало да могу да се изборе са топлотним таласом користећи здрав разум - али неки други су угроженији. Старост или нека дугорочна здравствена стања, као што су срчане болести, могу да омету људе да се изборе с напором ком врућина излаже тело. Дијабетес, и тип 1 и тип 2, могу да натерају тело да губи течност брже а неке компликације услед болести могу да измене крвне судове и способност знојења. Такође је веома важно умети препознати да вам је претопло и онда урадити нешто по том питању. То је нешто што већина нас узима здраво за готово. Међутим, мала деца и бебе, и мање покретни могли би да буду угроженији, а болести мозга као што су деменција могу да онемогуће људима да буду свесни врућине или да буду у стању да ураде нешто по том питању. Бескућници су такође изложенији јаком сунцу. И они који живе у становима на вишим спратовима морају да се носе са вишим температурама. Да ли неки лекови повећавају ризик? Да - али људи треба да наставе да узимају лекове нормално и морају да уложе већи напор да се охладе и хидрирају. Диуретици повећавају количину воде које тело избацује. Они се узимају нашироко, укључујући за проблеме са срцем. На високим температурама, повећавају опасност од дехидрације и неравнотеже кључних минерала у телу. Антихипертензиви - који смањују крвни притисак - могу у комбинацији са крвним судовима који се шире да би се изборили са врућином да изазову опасне падове крвног притиска. Неки лекови за епилепсију и Паркинсонову болест могу да зауставе знојење и отежају телу да се охлади. А други лекови као што су литијум или статини могу да постану концентрисанији и проблематични у крви уколико дође до превеликог губитка течности. Да ли врућина убија? Да. У Енглеској сваке године буде око 2.000 смрти које изазову високе температуре. Већина је узрокована срчаним и можданим ударима које изазове напор при покушају да се унутрашња телесна температура одржи стабилном. Виша стопа смртности наступи кад жива у термометру пређе подеок од 25-26 степени Целзијуса. Међутим, докази сугеришу да високе температуре изазивају смрт пре у пролеће или рано лето него на „врхунцу лета". То би могло да буде зато што почињемо да мењамо свакодневно понашање како лето одмиче и више се навикавамо на то да се боримо са врућином. Докази из прошлих топлотних таласа показују да се смрти дешавају веома брзо - у року од првих 24 часа топлотног таласа. То се разликује од хладних таласа, који такође умеју да буду смртоносни, али им треба много дуже да делују на човека. Студија из 2010. године о дејству топлотних таласа на смрти у девет европских градова свуда је забележила повећања, од 7,6 одсто (у Минхену) до 33,6 одсто (у Милану). Топлотни талас из 2003. године у Европи изазвао је, према проценама, око 70.000 додатних смрти. Ноћне и дневне температуре До највиших температура ће, наравно, долазити током дана, кад нас највише бије сунце, али ноћне температуре су такође важне. Разлог је што је телу потребан одмор. Ако се напор да се унутрашња телесна температура одржи под контролом настави и дању и ноћу, то повећава ризик од здравствених проблема. Шта онда да радим по питању врућине? Савет је прилично прост и очигледан - хладите се и хидрирајте. Један од начина да приступите томе је да се понашате као што бисте на посебно врелом, сунчаном годишњем одмору - не престајте да се забављате али мењајте своје навике. Да ли заиста морате да истрчите тих 10 километара у подне или можете да сачекате да падне мрак? Водите рачуна, дакле, да пијете довољно воде или млека. Чај или кафа такође су у реду. Морате да пазите на претерани унос алкохола, јер он повећава ризик од дехидрације. И покушајте да останете охлађени - ако је топлије напољу него у вашем дому, онда би вам можда било боље да не отварате прозоре и завесе држите навучене. Можда ће вам бити пријатније ако пођете до парка, где има мало поветарца и хлада, него да останете код куће. Пратите Џејмса на Твитеру.