Косово и Србија: Нова битка у царинском рату
Косово је у среду повећало десет пута порез на производе из Србије и Босне и Херцеговине - са 10 на 100 одсто.
Мере су и раније најављиване Један од првих резултата такве одлуке освануо је јутрос на Твитеру - фотографија киоска без српских новина и Плазма кекса, чија је цена и буквално преко ноћи „скочила" са једног на седам евра. Неки становници Качаника, места на југу Косова, синоћ су спаљивали српске производе и снимали ову акцију. Према њиховим речима, до овога је дошло након апела за бојкот српских производа, преносе медији. Новоусвојена мера Владе Косова, могла би да обустави пласман производа из Србије на косовско тржиште, кажу за ББЦ на српском у Привредној комори Србије. Као доказ за то наводе да од доношења одлуке најфреквентнији прелаз Мердаре није прешао ниједан камион из централне Србије, те да га пролазе само возила у транзиту. „Ова одлука погодиће привреднике на обе стране, али посебно потрошаче на Косову, који ће по већим ценама морати да купују производе или да пронађу алтернативу", каже за ББЦ економиста Љубодраг Савић. Влада Косова је иначе већински изгласала ову одлуку, а премијер Рамуш Харадинај је најавио да ће она бити укинута када Србија призна Косово. Србија најављује да неће уводити контра мере. Увођење ових мера уследило је дан након што Косово није успело да обезбеди двотрећинску већину и четврти пут остало без чланства у Интерполу. Има ли краја царинском рату? Новим мерама отпочета је и нова битка у такозваном царинском рату. Иако се још 2015. године чинило да би пословне везе могле да се нађу испред политичких, организовањем првих пословних сусрета Привредне коморе Србије и Привредне коморе Косова, симболично на Дан Европе, крај овом „рату" сада се чини још даљим. Професор Економског факултета у Београду Љубодраг Савић каже за ББЦ на српском да ни тада није веровао да ће „ствари ићи тако глатко као што су обећавале обе коморе". „Када би само привредници разговарали, ситуација би била другачија. Ипак, овде је најмање реч о привреди. Углавном је све политика и из тога се ни Косово, ни Србија неће лако исколебати", прича Савић за ББЦ на српском. И овог пута су политика и историја испред привреде, додаје Савић. Према његовим речима, у првом налету ових мера, цене ће сигурно порасти, а грађани који су навикли на производе из Србије, мораће да пронађу алтернативу. „Привредници ће морати да нађу нова тржишта, а потрошачи алтернативне производе. Тржишна привреда је таква и неко други ће брзо ускочити на место српских производа", објашњава Савић. Два потенцијална сценарија Као што ће нови производи доћи на место робе из Србије и Босне, тако ће и извозници морати да нађу алтернативу. Осим поскупљења робе, смањиће се промет између Србије и Косова, сматра Савић. Према подацима Министарства трговине, укупан промет са Косовом у првих девет месеци ове године је износио 370 милиона евра. Српска роба од данас скупља на Косову „У периоду јануар - септембар Србија је на Косово отпремила робе у вредности од 350 милиона евра, што је раст од осам одсто у односу на исти период прошле године. Допремљено је робе у износу од 20 милиона евра, што је раст од 15 одсто у односу на 2017. годину", наводи се у писменом саопштењу које је то министарство доставило ББЦ-ју на српском. Према Савићевим речима, Србија сада мора да се концентрише на налажење решења за то где ће и на који начин пласирати производе које је извозила на Косово. „Постоје два сценарија - да роба иде на Косово заобилазним путем преко Македоније и Црне Горе. Друга варијанта је да се пронађу нова тржишта", прича Савић. Овај други сценарио сматра извеснијим. ЦЕФТА поново у кризи Увођењу мера уследиле су бројне реакције, како домаћих, тако и страних политичара. Сва роба из Србије од јутрос скупља на Косову Европски комесар за проширење Јоханес Хан оценио је да одлука власти Косова о увођењу високих царина на робу из Србије и Босне и Херцеговине крши Средњеевропски споразум о слободној трговини (ЦЕФТА), али и принципе регионалне слободне трговине. „Тај акт мора одмах бити повучен", поручио је Хан, наводећи како је штетан и за потрошаче и компаније на Косову. И висока представница ЕУ за спољну политику и безбедност Федерика Могерини је позвала власти Косова да одмах укину спорне одлуке, наводећи како то није само повреда споразума ЦЕФТА, него и Споразума о стабилизацији и придруживању ЕУ-а и Косова. Реаговала је и портпаролка Европске комисије Маја Коцијанчић. Сматра да је ЦЕФТА угрожена, те да Брисел очекује да секретаријат ЦЕФТА и све стране предузму неопходне мере да се зајамчи поштовање тог споразума, преноси Бета. Косово иначе тренутно председава ЦЕФТА-ом. Према Савићевим речима, није први пут да се овај споразум доводи у питање. Подсећа на мере за брашно из Македоније и неку робу из Босне. Харадинај каже да ће мере важити док Србија не призна Косово Како додаје, овај, пре свега економски уговор, на неки начин је изгубио смисао на овим просторима. „Када се политика и историја умешају, а то се и овог пута догодило, тешко је наћи разумна решења. Тада нема економске логике, у помоћ се призива нека друга логика која на овим просторима траје прилично дуго. Од ње смо сви имали штете и имаћемо је у наредном периоду", прича Савић за ББЦ на српском. Како додаје, иако се сада види једино штета из овакве одлуке, на крају би ње могла да извуче корист. „Подсетићу да је Србија увела санкције Словенији 1991. У почетку су Словенци имали штету. На пример, продавали су веш машине на српском тржишту за 600 марака, а након санкција нису имали другог избора, па су прешли на аустријско тржиште и продавали за 350 марака. Врло брзо су се прилагодили томе и на крају имали корист од санкција." Шта Србија извози, а шта увози са Косова? Према наводима из Министарства трговине, туризма и телекомуникација достављеним ББЦ-ју на српском, првих пет најзначајнијих производа у пласману на Косово су вода, гасна уља, бензин, шећер и сунцокретово уље. С друге стране у Србију се са Косова највише увози електрична енергија, цеви, смрзнуте малине и купине, говеђа кожа и радијатори. Десет година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињене нације. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk