Ко су власници националних ТВ фреквенција у Србији
На телевизијском небу Србије, ситуација постаје веома једноставна - одласком грчке Антена групе, са тржишта нестаје и последњи инострани власник, компанија која бизнис развија и изван овог региона.
Грчка Антена група повлачи се из пословања у Србији и наставља развој компаније у матичној земљи Власници свих националних фреквенција постају српски бизнисмени, за које се везује више или мање контроверзи. Жељко Митровић власник је телевизије Пинк, Предраг Ранковић Пецони, верује се, поседује телевизију Хепи, док Срђан Миловановић постаје власник телевизија Прве и О2. Конкурс за пету фреквенцију и даље је отворен, а и у том такмичењу преостали су само - домаћи конкуренти: Студио Б и Коперникус. Регулаторно тело за електронске медије (РЕМ) расписало је тај конкурс 19. априла 2018. године, али резултати још нису објављени. Хрватски модел - потпуно различит У суседној Хрватској, додељују се две националне ТВ фреквенције: Срђан Миловановић (Прва и О2) Међу власнике телевизија у Србији, Срђан Миловановић не долази без претходног искуства - додуше, са локалног и кабловског нивоа. Власник је телевизије Коперникус која емитује програм на три канала, из два центра - у Београду и Нишу. Био је на челу и истоименог кабловског оператера, продатог пре месец дана Телекому Србија за око 195 милиона евра - 15 милиона више него што је уложио у куповину свега што Антена група поседује у Србији. У центар пажње, Коперникус је доспео пред изборе 2012. године јединственим решењем - компанија „Сенс маркетинг", блиска Српској напредној странци (СНС), закупила је осам сати програма на једном од Коперникусових канала да би правила сопствени телевизијски програм „Свет плус инфо". И поред упозорења Републичке радиодифузне агенције да странке не могу да закупљују програм на овај начин, Срђан Миловановић дао је другачију поруку. „Ми преговарамо са буквално свим српским странкама, укључујући и оне највеће. Водићемо се политиком - ко да више", рекао је тада Миловановић за дневни лист Блиц. Власника Коперникуса са напредњацима спаја и чињеница да је његов рођени брат Звездан повереник СНС-а за Ниш. Када су новинари Јужних вести разговарали са Звезданом Миловановићем о објектима Коперникуса у Нишу, он је о њима говорио „у првом лицу", да би се накнадно јавио редакцији да је „штитио фирму брата". Минос Киријаку био је на чели Антена групе када је ушла на српско тржиште, да би компанију после његове смрти наследио син Теодор Жељко Митровић (Пинк) Телевизија Пинк једина је у Србији која од прве поделе националних фреквенција 2006. године без промена користи ово јавно добро. Иако се ова телевизија често хвали подацима о гледаношћу програма, медији су се више бавили пореским дуговима Митровићеве империје. Ипак, према писању Центра за истраживачко новинарство, ни чињеница да је био при врху листе највећих пореских дужника Србије није спречила државну Агенцију за осигурање и финансирање извоза да му од 2014. до 2017. године додели више од 10 милиона евра на име гаранција и кредита. Рад Пинка жестоко критикује опозиција, а Драган Ђилас најављује и да би тој телевизији могла да буде одузета национална фреквенција уколико његова коалиција дође на власт. Митровића брани читав државни врх, од председника Александра Вучића који Пинк сврстава у њему блиске медије и премијерке Ане Брнабић, па све до Митровићевог некадашњег партијског друга Александра Вулина, из времена када су били чланови Југословенске левице (ЈУЛ) Мирјане Марковић. Иначе, у време када је Ђилас био градоначелник Београда, на телевизији Пинк емитована је емисија „Градске вести" - у продукцији тада градске телевизије Студио Б. Жељко Митровић основао је најпре радио станицу са фолк музиком 1993. године, а годину дана касније и телевизију Пинк. Почетком 2000-тих, покренуо је телевизије истог имена са националним фреквенцијама у Босни и Херцеговини и Црној Гори и обе их продао током ове године Јунајтед Групи, да би у обе земље покренуо - кабловске канале. Иако је покушавао, никада није успео да уђе на хрватско тржиште, док су му македонска и словеначка телевизија брзо пропале. Власник је више десетина кабловских канала и онлајн платформе за гледање телевизије. Велики део његових пословних операција представља филмски студио који је изградио у београдском предграђу, а у власништву има и компанију за приватне авионе. Предраг Ранковић (Хепи) Име Предрага Ранковића, или његов надимак Пецони, никада се није помињало у званичним документима телевизије Хепи - у њима стоји да је власница извесна Владана Ћировић. Слично је и са конзорцијумом компанија „Инвеј" - регистрованом као затворено акционарско друштво, а за коју се такође тврди да је у власништву Предрага Ранковића. „Инвеј", у оквиру кога послују „Албус", „Медела", „Витал", „Рубин", и Хепи телевизија имају седиште на истој адреси. У то седиште, на гостовање и вишесатне интервјуе често и радо долази председник Србије. Осим ових интервјуа, телевизија Хепи позната је и по ријалити програмима због којих је често добијала упозорења РЕМ-а - највише од свих телевизија са националном фреквенцијом. Миломир Марић је заштитно лице телевизије Хепи - од јутарњег и ријалити програма до интервјуа са председником Србије Ранковић је пажњу јавности привукао и када је упуцан у ноге у београдском хотелу „Праг" у марту 2017. године. Ова пуцњава спаја га са Срђаном Миловановићем - будућим власником телевизија Прве и О2, који је у том тренутку имао оспоравано власништво над овим хотелом. Магазин Време пише да је Пецони почео бизнис са флиперима, па коцкарским апаратима и мењачницама. Његово име налази се у „Белој књизи" организованог криминала коју је српска полиција издала после убиства председника Владе Зорана Ђинђића 2003. године. Пецони је хапшен у акцији „Сабља" која је уследила, али је убрзо пуштен. Никада не даје изјаве за медије, нити се слика. Пета фреквенција Већ пет година, једна национална ТВ фреквенција стоји празна - иако би држава од ње годишње могла да заради милион евра, колико је у Конкурсу који је расписао РЕМ наведено да износе накнаде за коришћење овог јавног добра. Листа заинтересованих кандидата објављена је 8. августа 2018. године, а иако је РЕМ имао 60 дана да саопшти коначне резултате Конкурса - то још није учињено. За пету фреквенцију пријавила су се четири кандидата: Студио Б, БК Телеком, ЛТР и Коперникус. У међувремену се сазнало да би, због отпуштања радника, БК Телеком могао да одустане од пријаве, као и да се из трке повукао ЛТР, означен у „игри слова" као кандидатура немачког РТЛ-а. Остаје нејасно шта ће бити са пријавом Коперникуса, сада када његов власник купује већ две националне ТВ фреквенције. Коперникус је претходно неуспешно учествовао на једном поништеном конкурсу за пету фреквенцију. За противника су имали телевизију Нова.рс, али је тадашњи РРА одлучио да ниједна телевизија не испуњава услове за добијање дозволе. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk