Руска вакцина против вируса корона: Шта знамо до сада и како је текао развој вакцине
Руски научници објавили су први извештај о вакцини против корона вируса коју је развила та земља, у ком наводе да су рани тестови показали одговор имуног система на тај лек.
Извештај објављен у медицинском часопису Лансет (The Lancet) тврди да су сви пацијенти развили антитела која се боре против вируса, без нежељених нуспојава. Русија је прва земља на свету која је регистровала вакцину против вируса корона, а Светска здравствена организација (СЗО) саопштила је да је разговарала са руским властима о испитивању вакцине. „Колико знам, јутрос је, први пут на свету, регистрована вакцина против вируса корона", саопштио је председник Русије Владимир Путин на састанку са званичницима владе 11. августа. Вакцина је назив Спутњик V добила по првом руском сателиту који је лансиран са Земље у октобру 1957. године. Путин је рекао да зна да вакцина „формира стабилан имунитет", истакао је да је прошла све неопходне провере, као и да је његова ћерка примила вакцину. Председник Русије додао је да се једна од његових ћерки, коју није именовао, осећа добро, иако је накратко имала повишену температуру. „После прве инјекције, температура је била 38 степени, следећег дана 37.5 и то је то. После друге ињекције, температура је порасла, али се убрзо вратила у нормалну", рекао је. Путин ретко јавно говори о ћеркама, Марији Воронцовој и Катерини Тихоновој. Вакцинација становништва ће почети у октобру, саопштио је министар здравља Русије Михаил Мурашко. Светска здравствена организација (СЗО) позвала је Русију да прати међународне смернице за производњу вакцине - СЗО је објавила листу вакцина које се налазе у трећој, последњој фази тестирања, међутим, руске вакцине на том списку нема. На дан када је Русија објавила да је регистровала вакцину, СЗО је саопштила да је преговарала са Русијом о испитивању вакцине коју су регистровали. Српски стручни тимови треба да оцене безбедност вакцине против корона вируса коју је направила Русија, рекао је председник Србије Александар Вучић. Додао је да је Србија спремна да преговара са свима о набавци вакцине против тог вируса и да стручни тимови прате развој вакцина које се налазе у другој и трећој фази тестирања. „Срећни смо ако су Руси и пре тога произвели вакцину, само што морају наши стручни тимови да кажу да ли је безбедна, сигурна", рекао је Вучић. Критике и скепса „Бојим се да једино можемо да упозоримо људе да је ова вакцина развијена са недовољно доказа са клиничких тестирања", каже за ББЦ на српском Светлана Завидова, директорка руске невладине организације Удружење организација за клиничка испитивања. Ова непрофитна организација, која окупља највеће светске фармацеутске компаније које учествују у клиничким испитивањима у Русији, саопштила је да треба одложити регистрацију вакцине док се не заврши са трећом фазом тестирања. „Трећа фаза тестирања вакцине није започета. Завршена су само две фазе тестирања, у њима је учествовало 76 волонтера", каже Завидова и додаје да би трећа фаза требало да укључује тестирање на неколико хиљада људи, где се, осим ефикасности, тестира и безбедност. „Непознавање резултата тестова" - овако је саопштење Удружења организација за клиничка испитивања прокоментарисала Валентина Косенко, заменица директора руске Федералне агенција за надзор у здравству, преноси ББЦ на руском. Фергус Волш, ББЦ дописник из области здравства „Научни подаци о руској вакцини недоступни за проверу" Русија је невероватним темпом дошла до вакцине против вируса корона. Са клиничким испитивањима је почела 17. јуна, месецима после Кине, Сједињених Држава и земаља Европе. За разлику од других истраживача, руски Гамалеј институт, који развија вакцину, није објавио научне податке о безбедности и начину на који она развија имунитет - због тога независни истраживачи не могу да процене вакцину. Председник Путин је послао јасну поруку свету о моћи руске науке. Међутим, бити први није довољно. Ниједна до сада развијена вакцина против вируса корона није показала ефикасност у заштити од овог вируса - главно питање и даље остаје без одговора. „Неколико стотина волонтера је до сада примило вакцину и нису имали озбиљне негативне реакције", рекла је Косенко. Она је изјавила да ће трећа фаза испитивања, која ће се спроводити након регистрације вакцине, укључивати неколико хиљада волонтера на којима ће се вакцина тестирати. Процес тестирања нове вакцине састоји се од четири фазе, подаци су Светске здравствене организације (СЗО). СЗО је објавила крајем јула да се тренутно на свету 140 вакцина налази на претклиничким тестовима, 10 у првој и 9 у другој фази, а четири вакцине су стигле до треће, финалне фазе испитивања. Како је текао развој руске вакцине? Вакцину против вируса корона у Русији развија Министарство одбране у сарадњи са Институтом Гамалеј - националним истраживачким центром за епидемиологију и микробиологију. Развој вакцине финансира Фонд за директне инвестиције. Прва група од 38 волонтера примила је вакцину у другој половини јуна, саопштило је и руско Министарство одбране. Волонтери су развили антитела и прошли без негативних ефеката у првих 28 дана након примања вакцине, пише у саопштењу и додаје се да ће волонтери 42 дана након примљене дозе морати да се врате како би се обавила даља тестирања. Средином јула, Кирил Дмитриев, директор руског Фонда за директне инвестиције, који финансира развој вакцине, саопштио је да ће масовна производња вакцине почети у августу. Руски званичници тада су најавили да ће Русија до краја 2020. произвести 200 милиона доза вакцине против вируса корона, међутим, многи верују да су шансе за то мале. Чудно - овако најаву види Антон Гопка, директор фирме АТЕM Капитал која се бави улагањима у здравство. „За месец дана су успели да заврше прву фазу тестирања, што је рекорд, али чудна је најава да ће вакцина бити спремна за јесен, јер друга фаза тестирања траје макар неколико месеци", каже Гопка за ББЦ на српском. Када је крајем јула, заменик министра одбране Русије Руслан Тсаликов, у интервјуу руским новинама, рекао да је вакцина спремна, руско Министарство здравља саопштило је да су испитивања и даље у току. Универзитет Сеченов, где се вакцина тестира, тада је објавио да је 38 волонтера примило вакцину и да ће бити под надзором пола године. Тек након тога, Институт Гамалеј, који развија вакцину, треба да одлучи о даљем току тестирања. Говорећи о првим најавама руских званичницима о производњи вакцине, новинар руског ББЦ сервиса Олег Болдирев рекао је да то није био први пут да званичници „трче пред руду говорећи да је све спремно", иако није. „Сигурно је да је завршена само прва фаза тестирања, уз можда део друге фазе, али то значи да нису готове све три фазе тестирања", рекао је. На целом свету, ради се на развоју више од 100 вакцина против вируса корона, али већина стручњака сматра да прва вакцина неће бити доступна до средине 2021. године. „Понекад се деси да истраживачи помисле да су пронашли нешто и то су, наравно, одличне вести. Међутим, велика је разлика између тренутка када мислите да можда имате вакцину и тренутка када је она прошла све фазе тестирања", рекао је почетком августа портпарол СЗО-а Кристијан Линдмајер. Важност завршетка свих фаза тестирања пре употребе истиче и Завидова. „Да би вакцина била безбедна, потребно је да знамо да је тестирана на хиљадама људи", упозорава Завидова. У Русији ће се производити и вакцина са Универзитета Оксфорд? Руски званичници саопштили су крајем јула и да су постигли договор са мултинационалном фармацеутском и биотехнолошком компанијом Астразенека, која ради на развоју вакцине са британским Универзитетом Оксфорд. Руска фармацеутска компанија Арфарм требало би да, заједно са Астразенеком, у Русији производи вакцину развијену на Универзитету Оксфорд. „То је велики ветар у леђа за компанију Арфарма која сарађује са Гамалеј институтом на развоју вакцине", каже Болдирев. Руски Фонд за директне инвестиције и руска компанија Арфарма, позната широм света на пољу производње медицинских средстава, уложили су скоро 50 милијарди евра у изградњу нове фабрике вакцина у централној Русији, објашњава Болдирев. Докле је стигао развој вакцине на Универзитету Оксфорд? Џејмс Галагер, дописник из области здравства Први резултати тестирања вакцине на корона вирус на којој раде стручњаци са Универзитета Оксфорд показују да је она безбедна за људе и да изазива реакцију имуног система. У тестирањима учествује 1.077 људи, а након што су добили вакцине, њихови организми почели су да развијају антинтела и Т-ћелије које се боре против корона вируса. Резултати су веома обећавајући, али је још рано за тврдњу да је вакцина довољна заштита, због чега ће се спровести још обимнија тестирања. Није било опасних нуспојава од узимања вакцине, међутим, 70 процената људи на испитивању се жалило на температуру или главобољу. Истраживачи кажу да би се то могло решити парацетамолом. Завршена фаза студија не може да покаже да ли вакцина може спречити људе да се разболе или бар да ублажи њихове симптоме ако се разболе од Ковида-19. Више од 10.000 људи учествоваће у наредној фази испитивања у Великој Британији. Међутим, студија је проширена и на остале земље, јер је ниво корона вируса у Великој Британији низак, па је тешко знати да ли је вакцина ефикасна. У великом испитивању у Америци требало би да учествује 30.000 људи, као и 2.000 у Јужној Африци и 5.000 у Бразилу. Могуће је да ће се вакцина против корона вируса показати ефикасном пре краја године, али неће бити широко доступна. Широко распрострањена вакцинација може се, најраније, очекивати следеће године, чак и ако све иде по плану. Међутим, Болдирев додаје да још нису познати детаљи уговора између Арфарме и Астразенеке. „За сада делује да је Астразенека, која тражи партнере за производњу широм света, била привучена изградњом ове фабрике, иако још увек не знамо детаље", каже. Нова фабрика Арфарме у централној Русији, била је првенствено је намењена за производњу руске вакцине Института Гамалеј. „Арфарма сада зна да, ако не дође до развоја руске вакцине са Института Гамалеј, они ће моћи да производе вакцину са Астразенеком", сматра Болдирев. И Гопка сарадњу руске Арфарме и Астразенеке види као добру вест. „Потребни су огромни капацитети да би се произвела вакцина за употребу у широм света и Астразенеки су потребни партнери", каже. Критике због начина развоја вакцине у Русији Осим контрадикторних најава руских званичника о томе у којој фази су истраживања о вакцини, руски медији писали су и да је пре волонтера, који су примили тест дозе вакцине, вакцину примио и део особља Института Гамалеј. „Научници са којима су новинари руског ББЦ сервиса разговарали кажу да учешће запослених у војсци или на институтима који развијају вакцину није само по себи проблем 'када се ради о почетним истраживањима'", каже Болдирев. Ипак, додаје, са становишта званичних процедура, такав види тестирања није прихватљив. „Ово може да смањи шансе да се, уколико се и када развије вакцина у Русији, та вакцина продаје ван земље", каже Болдирев. Вакцина и хакерски напад Средином јула, безбедносне службе Велике Британије, Сједињених Држава и Канаде објавиле су да је хакерска група АПТ29 напала различите организације које се баве развојем вакцине против вируса корона. Циљ је вероватно био крађа информација, саопштили су. Британски министар спољних послова Доминик Раб оптужио је Русију за „саботажу" развоја вакцине. „Јасно је да, док свет покушава да успостави сарадњу како бисмо направили вакцину за овај страшни вирус, Русија покушава да то саботира", рекао је Раб. Руски амбасадор у Великој Британији Андреј Келин одбацио је оптужбе да су руске службе покушале да украду информације о развоју вакцине. „Уопште не верујем у ту причу, нема никаквог смисла", рекао је гостујући у ББЦ програму Ендру Мар шоу. Додао је да је руска фармацеутска компанија Арфарма већ покренула сарадњу са компанијом Астразенека. Српски научник из Њујорка говори о антивиралном леку општег спектра на коме тренутно ради. Амерички лист Блумберг објавио је сведочења неименованих извора који су тврдили да су руски милијардери, људи на водећим позицијама и високи званичници у априлу добили дозу вакцине и пре него што су почела званична испитивања. Међутим, директор Института Гамалеј изјавио је да није чуо за такве експерименте, а руско Министарство здравља је саопштило да је вакцина тестирана само на волонтерима који су званично укључени у процес тестирања. „То је веома необично. Не могу да замислим да се то догодили било где у свету", каже Гопка. Међутим, додаје да верује да се јесте догодило. „Кирил Дмитриев, директор Фонда за директне инвестиције, рекао је да је примио вакцину, а било је извештаја и да је вакцина понуђена запосленима у државној Сбер банци", каже. Болдирев наглашава да многобројни извори Блумберга тврде да су вакцине примили у априлу, што је најмање месец дана пре него што су запослени на Институт Гамалеј на себи испробали вакцину. „Да ли то значи да су богати и званичници били спремни да приме дозу нечег о чему нико ништа није знао у том тренутку? Истина је да ни то не знамо са сигурношћу", каже Болдирев. Став обичних људи у Русији када је вакцина у питању, Болдирев описује једном речи - несигурност. „Док званичници најављују да ће вакцина Русији донети слободу јер ће коначно бити ублажене рестриктивне мере, велики број научника упозорава да постоји могућност да вакцине уопште не буде", каже Болдирев. Додаје да неизвесности доприноси и величина популације. „Чак и када будемо имали вакцину, питање да ли ће бити довољно доза да би се вакцинисао довољно људи како би се дошло до имунитета крда у земљи великој као што је Русија". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk