Од Саудијске Арабије до Србије - шта подгрева цену нафте
Берзанска цена Брент сирове нафте, што је међународни стандард за нафту, порасла је са 60 на 68 долара по барелу после напада дроном на централу нафтне индустрије у Саудијској Арабији овог викенда.
Скок цене нафте, највећи у последњих 30 година, за сада се није одразио на цену горива у Србији, али стручњаци кажу да се поскупљење може очекивати у наредним недељама. „Сви ће да осете ту промену цене сирове нафте, мада у Србији то не мора одмах да се деси. „Испорука сирове нафте се уговара два месеца унапред, те свака рафинерија има залихе које су купљене по старим ценама", каже за ББЦ на српском Небојша Атанацковић из компаније „Нафта АД". „Цена деривата на бензинским станицама у Србији неће поскупети у првим данима након терористичких напада у Саудијској Арабији", изјавио је министар енергетике Александар Антић. Могуће поскупљење до пет динара У Србији се цена нафтних деривата не формира на државном нивоу, већ је одређује свака фирма, па се тако деси да у оквиру исте компаније на различитим пумпама буду другачије цене. „Цена нафте на берзи не утиче на цене на пумпама - један кроз један. Око 60 одсто цене представљају порези и акцизе, а 40 одсто сирова нафта и трошкови прераде и транспорта. Зато је реална процена да би у неком тренутку цена бензина у Србији могла да порасте - не више од пет динара, ако је сирова нафта поскупела за 15 процената", напомиње Атанцковић. Да је рано за процене сматра и Томислав Мићовић из Удружења нафтних компанија Србије. „Да би се десила било која промена потребно је да прође одређено време", каже Мићовић за ББЦ. Јесте био велики скок са 60 долара у петак на 68 у понедељак, али та цена је остала и у уторак, наводи. „Било је случајева да цена нафте скочи, а да се то на пумпама не осети", каже Мићовић. Министар Антић очекује од произвођача, трговаца, увозника да апсолутно професионално прилазе овој ситуацији и „да овај пик третирају као било који други пик и да с те стране немамо неку додатну нервозу која би креирала раст цена деривата". Шта се десило у суботу? Из дрона је нападнуто само срце саудијске нафтне индустрије - фабричко постројење и нафтна поља, које контролише светски гигант, компанија „Арамко". После напада је паралисано око пет одсто снабдевања на светском нивоу. Они производе половину извоза нафте Саудијске Арабије и вероватно ће бити потребно неколико недеља да се штета поправи и производња врати на старо. Ови напади су изазвали највећи губитак нафте у новијој историји - у једном дану изгубљено је 5,7 милиона барела нафте. Слично се догодило и током Иранске револуције 1978. године када је за кратко време уништено 5,6 милиона барела црног злата. Америка криви Иран за напад, који је проузроковао страх од несташица нафте у читавом региону. Званичници Техерана негирају умешаност и тврде да је реч о „обмани" Вашингтона. Пожар у постројењу у Суадијској Арабији Како ће то утицати на залихе нафте? Саудијци нису објавили много детаља о нападима, осим тврдње да није било жртава и нешто мало података о производњи нафте. Министар енергетике принц Адулазиз бин Салман изјавио је да ће пад производње надокнадити из великих складишта. Ова краљевина је највећи извозник нафте на свету, а испоручује више од седам милиона барела дневно. Саудијске залихе су у јуну износиле 188 милиона барела, према званичним подацима. „Саудијске власти саопштиле су да контролишу пожаре, али су далеко од тога да ти пожари буду угашени", каже Абишек Кумар, аналитичар из лондонске агенције Интерфакс енерџи. „Штета на постројењима је велика и вероватно ће проћи недеље док се стање не нормализује". Ипак, Џефри Хели, аналитичар у берзанској агенцији Оанди, каже да прекид неће краткорочно утицати на снабдевање, јер постоје „довољне залихе у складиштима". „Светско тржиште нафте протекле две године се, без много поремећаја, прилагодило и губицима - насталим из политичких разлога - од два милиона барела дневно, који су стизали из Венецуеле и Ирана", каже међународни енергетски стручњак професор Ник Батлер. Игра нерава Нико не може да каже да ли је ово први у низи напада и шта ће се даље дешавати, додаје Мићовић. „Земље Опека раде већ неколико година под ручном кочницом - имају смањену производњу како би цену нафте одржали на неком пристојном нивоу. Оне могу увек да пусте ту кочницу и на тржишту надокнаде ту количину нафте". Опек - организацију земаља извозница нафте - чине Алжир, Индонезија, Ирак, Иран, Кувајт, Либија, Нигерија, Катар, Саудијска Арабија, Уједињени Арапски Емирати и Венецуела. „Ако потраје оваква ситуација, могла би да изазове промене и цене деривата, засад то јесте озбиљно, али није драматично", каже Мићовић. Друго што може да утиче на цену је „нервоза држава" које, када желе да обезбеде залихе, тражњом подигну цену. „Ту су и шпекуланти који користе такве тренутке на берзи - купе нафту, а онда на вештачки начин подижу цену, како би је продали што скупље. Тако да је све то игра нерава", закључује Мићовић. У априлу и мају цена нафте је била преко 70 долара, чак је и достизала 74 долара, па је у Србији гориво било скупље за око пет динара, подсећа он. „Кад се смањила цена на тржишту, појефтинило је и код нас". Складиште за нафту у Луизијани - слана пећина Колике су резерве нафте? Сједињене Америчке Државе чувају 644,8 милиона барела у складиштима, према подацима Департмана за енергетику на дан 6. септембра. Америчке стратешке резерве нафту чувају у подземним сланим пећинама на више локација у Тексасу и Луизијани, дуж обале Мексичког залива. Цилиндричне каверне су обично пречника 60 метара и висине приближно 600 метара, а укупно могу да складиште до 727 милиона барела нафте. САД такође имају око 416,1 милиона барела нафте у комерцијалним складиштима које држе произвођачи и рафинерије, наводи се у подацима америчке администрације о енергетици. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk