Србија и археологија: Шест најзанимљивијих открића
На врућинама свако освежење добро дође - стари Римљани су то одлично знали.
Медијана је од 2013. затворена за посетиоце, али се стручњаци надају да ће се то ускоро променити. У близини Константинове виле на Медијани, археолошком налазишту у Нишу, пронађено је купатило из 4. века нове ере - површине као модерни спа центра, објавиле су Јужне вести. „Ово је велика ствар - највећа у Србији, а можда и шире, али то ћемо видети кад наставимо ископавања", каже шефица истраживања на Медијани, археолошкиња Надежда Гавриловић Витас за ББЦ на српском. У последњих неколико година у Србији је било неколико значајних археолошких открића - пронађен је саркофаг у Виминацијуму близу Костолца, код Ниша је откривен зуб неандерталца, у близини Куршумлије пронађено је 11 изгубљених градова, као и код стар 8.000 година код Јагодине. 1. Купатило цара Константина За римска купатила на Медијани се знало још 30-тих година прошлог века, каже Гавриловић и додаје да су 60-тих почела истраживања. „Пола века касније имали смо и срећу и привилегију да кренемо са новим ископавањима терми. Као стручњаке запањило нас је што смо ископали терме далеко веће него што смо очекивали." Могуће је да су терме веће, каже Гавриловић објашњавајући да су завршена само овогодишња истраживања. У овим термама налазили су се базени са топлом и хладном водом, сауне, сале за масажу и релаксацију. Ритуал купања код Римљана био је веома значајан и трајао је неколико сати - тамо су се људи дружили, склапали послове, а неретко и јели и пили. Прво се улазило у свлачионице, а затим у простор за вежбање и спорт. „Тренутно су ископане терме површине преко 1.200 метара квадратних. „Да стекнете утисак колико је то - јавна купатила која су откривена у оквиру царског града у Сирмијуму простиру се по површини 4.200 метара квадратних метара, а ово су приватне терме цара Константина", објашњава Гавриловић. За римска купатила на Медијани се знало још 30-тих година прошлог века У једном периоду, Сирмијум је био престоница Римског царства и налази се у близини данашње Сремске Митровице. „Замислите колико је новца и моћи имао неко ко је могао да сагради толике терме, и украси их мозаицима, фрескосликарством и божанственим скуплтурама", наводи она. 2. Налазиште Глац Поред Медијане, било је још неколико великих археолошких открића у последње време на територији Србије, каже за ББЦ Стефан Поп-Лазић из Археолошког института. „Највеће је вероватно налазиште Глац у околини Сремске Митровице, где је откривена царска палата Максимијана Херкулија. Међу важнијим је и храм посвећен царевима у Сирмијуму", истиче он. У периоду антике, Сирмијум је био један од највећих градова на Балканском полуострва, а у 4. веку је у центру града изграђена царска палата. Римски писци су оставили записе да је цар Максимијан Херкулије подигао још једну палату у близини града. „Како се локалитет Глац налази у непосредној близини античког града веома је могуће да је касноантички комплекс грађевина на локалитету у ствари палата која је забележена код римских писаца", наводи се на сајту овог налазишта. Током ископавања 2018. године, на налазишту је пронађена касноантичка вила изграђена од мермера из свих делова римског царства. Археолози верују да вила није припада обичном грађанину. 3. Ненадреталац из Ниша Пре само два месеца у Јелашничкој клисури у близини Ниша пронађен је зуб стар 100.000 година. Филозофски факултет у Београду саопштио је да је тај горњи кутњак први „поуздано идентификовани фосил ненадреталца са територије Србије". Археолози су тада рекли да је кутњак „изванредно очуван" и да је „припадао индивидуи у касном стадијуму детињства". Из овог кутњака истраживачи сада покушавају да изолују древну ДНК. 4. Саркофаг у Виминацијуму Гавриловић каже да је Виминацијум, налазиште у близини Костолца, „рудник од локалитета" на ком готово свакодневно има открића. „Прошле године је то био божанствени саркофаг", каже Гавриловић. У саркофагу су пронађени средовечни мушкараца и млада жена, одевена у раскошну одећу. Док је он био сахрањен без личних предмета, жена је била обучена у одећу проткану златним нитима, са перлама од злата, бисера и стакла, уз украсе са драгим камењем. Истраживања на Виминацијуму дала су фантастичне резулате, сматра и њен колега Поп-Лазић - откривен је војни логор. Виминацијум је једно време био и главни град римске провинције Горње Мезије, која је обухватала највећи део Србије, северну Македонију и део северозападне Бугарске. 5. Изгубљени градови Истраживања у околини Куршумлије довела су до откриђа 11 „изгубљених градова." Тим археолога из Прокупља и Београда открио је и античку палату, стуб са мистериозним ознакама и многе друге материјалне доказе о прошлости тог краја. „Пронашли смо локалитете који до сада ни на који начин нису били евидентирани. Реч је о локалитетима из свих епоха, од неолита, па до данас. То говори о толико густој насељености овог краја, што до сада нисмо могли ни замислити", рекла је докторка археолошких наука Народног музеја из Београда Емина Зечевић агенцији Бета. 6. Древни код На фигуринама откривеним код Јагодине, пронађен је код настао пре око 8.000 година - систем цртица, линија и тачкица урезаних у камене скулптуре. Фигурине представљају труднице, као и женске и мушке полне органа. Археолог Милорад Стојић који је годинама истраживао налазиште Белица, рекао је да се цртице и тачкице могу тумачити на више начина, као медицински календар којим су забележени циклуси плодности, али и као приказ физиолошких процеса. „Записи су излизани, а неки су делимично или у потпуности уништени. То наводи на закључак да су били гравирани чим је фигурина била израђена. „Као и данас, за људе који верују у амајлије, култни предмет је комплетан и делотворан тек са записом магијске формуле или молитве. Беличке фигурине су несумњиво израђиване да би пренеле молбу и жељу вишим силама, а судећи по њиховој симболици, очекивало се да донесу плодност, здравље и срећу", рекао је Стојић за Вечерње новости. Ритуал купања код Римљана био веома значајан и трајао је неколико сати - тамо су се људи дружили, склапали послове, а неретко и јели и пили. Новац, ипак, проблем Туристи су спремни да обилазе археолошка налазишта, оцењује Поп-Лазић, али углавном бирају локалитете који су више популаризовани и имају добру инфраструктуру - приступачни су-попут Калемегдана и Виминацијума. Виминацијум свима треба да буде узор, јер истраживања на овом локалитету трају десет месеци годишње, а целе године је отворен за туристе, каже Гавриловић. „Медијана је од 2013. затворена за посетиоце грешком струке, али надам се да ће се то ускоро променити", подвлачи она. „Колико је Србија сиромашна земља, с обзиром на велики број споменика културе, држава још и издваја новац", оцењује Поп-Лазић. Археолози и истраживачи добијају новац од Министарства културе, али сваке године морају да конкуришу, каже, те не могу да праве вишегодишње планове. Ипак, Министарство науке не учествује у финансирању. „Сви радимо са релативно скромним новцем. Али да су та средства боље распоређена, резултати би били још бољи", закључује Поп-Лазић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk