Високотехнолошке тежње Северне Кореје: Пропаганда или напредак?
Северна Кореја често хвали свој војни хардвер, а изгледа да напредује и у развоју цивилних технологија - или бар тврди да је тако.
Северна Кореја жели да постане високотехнолошка сила Као и већину ствари у земљи, тешко је потврдити ове тврдње, али је значајно нагласити важност технологије. Последњих месеци државни медији су јавно прославили различита достигнућа у напредним технологијама, укључујући и „интелигентни кућни систем". Осим пропаганде, стављање акцента на овај сектор одражава жељу Северне Кореје да искористи технологију за побољшање своје економије - што је кључни циљ врховног лидера Ким Џонг Уна. Раст технолошке снаге? Један од најновијих технолошких подухвата је нова вај фај услуга која се зове Мира и који омогућава употребу државне интернет мреже на мобилиним телефонима у престоници Пјонгјангу. Државна Корејска централна телевизија је 8. новембра приказала како Ариренг 171 паметни телефон корист приступа мрежи током „Изложбе о ИТ успеху". Амерички вебсајт за мониторинг 38Норт је забележио да је то био први пут да је једна спољна вај фај мрежа поменута у медијима у Северној Кореји и да ради заједно са две мобилне мреже које пружају услуге бежичног преноса података. Дриги уређај који је приказан на изложби био је „интелигентни кућни систем" који препознаје људски глас за аутоматско управљање електронским уређајима попут фена, клима уређаја, телевизора и осветљења. Овај систем је развио Ким Ил-санг универзитет, који је на челу висококо-технолошких напора у земљи. ДПРК тудеј, вебсајт за ширење пропаганде, објавио је 21. новембра да су истраживачи са тог универзитета развили броје напредне системе вештачке интелигенције, укључујући програм који препознаје глас на корејском језику. У тексту овјављеном 2. новембра у новинама владајуће Радничке партије Родонг Синмун наведено је да Институт за интелигентну технологију „гори од амбиција да игра водећу улогу на пољу вештачке интелигенције... и да учествује у покретању индустрије вештачке интелигенције у земљи". Мартин Вилијамс, који води блог Норт Кореа Тех, рекао је за ББЦ Мониторинг да су услуге наведене у медијима у земљи „стварне и чини се да их најмање користе људи у Пјонгјангу". „Северна Кореја има талентоване софтверске и системске инжењењењ, тако да је већина онога што пише у извештајима тачна и написана унутар ДНРК [Демократске народне републике Кореје]." „Четврта индустријска револуција" Чини се да је покретачка снага инвестиција у технологију реструктурирање привреде и подстицање „националне моћи". Током састанка владајуће партије у априлу, Ким Џонг Ун је рекао да наука и образовање треба да „служе као основа за изградњу државе и значајан индеск националне снаге" и ставио је нагласак на политику да „револуционарни окрет може да се направи кроз науку и еудкацију", јавила је званична новинска агенција КЦНА. Као део напора за неговање научне заједнице, Северна Кореја је понудила подстицај научницима и инжењерима у облику „раскошних" станова и других привилегија. Извештавање о науци и технологији почело је да се појављује у државним медијима и сервисима за ширење пропагандне обимно. У необичном покрету, Родонг Синмунд је објавио 29. октобра чланак Ри Ки-сонга, професора Института за економију на Академији за друштвене науке, у коме каже да економија Северне Кореје треба да пређе на високо технолошку „економију засновану на знањима". Нарочито је предложио развијање информационих технологија, нанотехнологија, биотехнологија и других наука и технологија на највишем светском нивоу. „Специјални чланак" у истим новинама објављен 8. децембра наводи да се економија Северне Кореје „развија у много иновативнијем правцу него икада раније" и да ће „дати предност локализацији и развоју науке и технологије у развоју своје економије". „Свесношћу да би увођење индустрије са високом додатом вредношћу повећало економски развој изгледа да је Север започео своју четврту индустријску револуцију", цитат је Лим Еул-чула, професора са Јужно Корејског Кјунгнам универзитета, који је 21. новембра објавила јужнокорејска Јонхап новинска агенција. „Тешко балансирање" Па да ли је Северна Кореја на свом путу да постане иновативна сила? Она није позната по свом технолошком напретку - као ни њен јужни сусед - па постоји одређени степен скептицизма. „Северна Кореја није много јака када је о напредној производњи реч, па су телефони и компјутери који често важе за домаће, заправо из Кине", каже Вилијамс. Пјонгјанг је добио јавну интернет мрежу за мобилне телефоне У мају 2018. године, Тренд Мајкро, јапанска антивирус компанија, саопштила је да је Северна Кореја илегално копирала њихову интелектуалну својину или изворе кодова за алат SiliVaccine. Прошле године, медији у овој земљи су искористили име Епловог заштитног зака Ајпеда да укажу на локално развијени таблет, који је назван Рингханг ајпед. „Од директних копија производа до слабих имитација, до сада очигледне употребе међународно познатих заштићених имена као што је Ајпед, севернокорејски технолошки свет испуњен је примерима имитирања страних производа", наведено је у извештају на сајту НК Њуз 2017. године. Ограничења севернокорејске тежње лежа у наводном недостатку технолошке генијалности. У извештају Корејске развојне банке из 2017. године забележено је да се од вештачке интелигенције у Северној Кореји „очекује да ће ударити о зид, због напетих финансијских средстава, економске ситуације и међународних санкција..." Чак иако би те тешке санкције биле укинуте, каже Вилијамс, „неке државе и компаније би и даље могле да избегавају пословање са Северном Корејом због тога што би то могло да угрози слику о њима." Али верује да је могуће да велике јужнокорејске компаније изнвестирају, „уз подстицаје владе". Група високих севернокорејских званичника је заправо посетила Пангјо Техно Вели, технолошки хаб у Северној Кореји, 15. новембра да учи о аутономним аутомобилима, 3де штампи, вештачкој интелигенцији и гејминг индустрији. Још једна потенцијална препрека могла би да буде „параноја" Северне Кореје због ширења информација, која би могла да угушити било коју иновацију. „Највећа нада владе у Северној Кореји је споро отварање које задовољава људску жеђ за информацијама и бољим животом, задржавајући контролу над земљом. То је заиста тежак чин балансирања", каже Вилијамс.