Колика је руска дипломатска мрежа
Више од двадесет земаља је протерало руске дипломате након оптужби да иза тровања двоструког шпијуна Сергеја Скрипаља у Великој Британији стоји Москва. Колико ће то утицати на међународно присуство Русије?
Москва одбија оптужбе Велике Британије да је умешана у тровања бившег шпијуна. На протеривање више од 140 својих дипломата одговорила је реципрочним мерама. Број руских дипломата који су принуђени да напусте земље у којима су службовали је, међутим, само мали део руског међународног присуства. Русија има 242 дипломатска представништва широм света, 143 амбасаде, 87 конзулата и 12 других дипломатских мисија. Присутна је у 145 земаља. По присутности својих дипломата у свету заузима четврто место, према подацима Института Лови, аустралијског тинк-тенка за питања међународне политике, који је издвојио 60 најважнијих дипломатских мрежа у свету. Испред Русије су Сједињене Америчке Државе, Кина и Француска. Велика Британија је на седмом месту, са 225 дипломатских представништава у свету. Русија шири своју мрежу на стратешким локацијама. Тако је, на пример, повећала број дипломата у амбасади у Даблину. У том контексту избацивање руских дипломата изгледа мање значајно него што се чини на први поглед. Усаглашене акције земаља које су протерале руске дипломате су представљене као најзначајнија реакција против Русије у новијој историји. Сећање, наравно, може да буде кратко. Василиј Небензија, руски амбасадор у Уједињеним нацијама, у обраћању медијима Средином 2017. године Русија је тражила повлачење 755 чланова америчке дипломатске мисије у Русији, као одговор на санкције које су Сједињене Државе увеле Русији због анексије Крима и оптужбе о мешању Москве у америчке изборе. Број дипломата који су истерани је, међутим, био мањи зато што је у административним службама у америчким дипломатским представништвима био запослен велики број Руса. Русија, са друге стране, не запошљава локалну радну снагу, вероватно из безбедносних разлога. Епизода из 2017. године указује на велико дипломатско присуство обе земље у свету. Амерички Стејт департмент има 74,400 запослених, 13,700 у међународној служби, од чега је 9,400 распоређено у представништвима ван земље. Тачан број руских дипломата није познат, али се вероватно ради о неколико хиљада. То не укључује тајне агенте који раде ван амбасада и конзулата. Британски Форин офис има више од 1,600 дипломата на позицијама ван земље. У Великој Британији је 58 руских представника на листи страних дипломата. Британија је протерала 23 руска представника, што је готово преполовило руско дипломатско присуство у Лондону, које сада броји 35 дипломата. У Сједињеним Државама, које су затвориле руски конзулат у Сијетлу и избациле 60 руских дипломата, руска амбасада у Вашингтону има 116 дипломата. Русија има мисију у Уједињеним нацијама, која има главну улогу на међународном плану, као и три конзулата, са око 50 представника. Испред сталне руске мисије у Уједињеним нацијама Ту су и културна, трговинска, војна и друга руска представништва у Сједињеним Државама. Може се рећи да Русија има превелико међународно присуство у односу на величину. Њен војни буџет је десети део америчког и мање од половине кинеског, али је њена дипломатска мрежа готово исте величине. Осма је земља по броју ставновника и дванаеста економија на свету. Руска међународна дипломатска мрежа је наслеђе њене империјалне прошлости, као једне од великих сила 19. века, као и њеног статуса из времена Хладног рата. Она има бројна представништва у Источној Европи и у земљама које су њене бивше савезнице, попут Кине, Вијетнама, Кубе и Анголе, као и наслеђе Совјетског савеза у Африци и Азији. Величина њене мреже одражава несмањене амбиције на светском плану. Избацивање руских дипломата прошле недеље, иако значајно, само привремено може да умањи руски дипломатски утицај. Смањено дипломатско присуство у земљама које су избациле руске званичнике, као и у НАТО-у, довешће до неравнотеже и смањиће трговинске и културне активности. Ови резови ће се највише осетити када је реч о обавештајним способностима, бар у краћем року. Протеривање се вероватно односи на познате обавештајце: Аустралија је, на пример, јасно ставила до знања да је избацила „непријављене обавештајце" - тако је и Велика Британија описала 23 дипломате које је протерала из земље. Русији ће бити потребно време да замени обавештајце које је изгубила, унутар амбасада и представништава која уживају дипломатски имунитет. Руски председник Владимир Путин, бивши агента КГБ-а, ће сигурно осетити штету нанету руском обавештајном систему. Одлука Русије да избаци британске и америчке дипломате уследила је након потеза њихових земаља да протерају руске дипломате. Ова узајамна протеривања су болна за обе стране. Русија је највећа земља на свету, стални члан Савета безбедности, дванаеста по величини привреде и водећи произвођач нафте и гаса - друге земље имају користи од њених представника у Москви. Истрага Организације за забрану хемијског оружја у случају Скрипељ се у међувремену наставља. Ако се пронађу докази да је Русија умешана, то ће само продубити јаз између Москве и остатка света. Аутор текста Алекс Оливер је директорка Института Лови из Сиднеја.