Светски дан потрошача и корона вирус: Шта је пандемија променила и да ли више купујете онлајн
Свако пролеће Милица Новаковић дочекује уз гозбу и пријатеље.
„Позовем пријатеље и направим вечеру за дочек лепшег времена", каже она. Ово пролеће Милица ће дочекати уз храну у кругу породице због пандемије корона вируса. Оно што је пандемија такође променила јесте да ће Милица већину састојака за ову вечеру поручити преко интернета или курирске службе. Тако јој је, каже, безбедније. Овај 15. март, Светски дан потрошача, купци у Србији дочекују са потпуно промењеним навикама које је директно условила пандемија, каже за ББЦ Петар Богосављевић, председник Удружења потрошача Београда. „Невероватно је колико нас је корона све научила да користимо интернет", каже Богосављевић. „Из перспективе потрошачких права, то је позитивно јер су правила куповине преко интернета добро регулисана иако људи недовољно знају о томе". У Србији се од априла ове године куповина хране преко интернета повећала за 200 одсто, одеће за 100 одсто, а техничких уређаја и рачунарске опреме за 50 одсто, подаци су Министарства трговине, туризма и телекомуникација. Да ли је куповина преко интернета и даље баук Скупље намирнице и нижи приходи На самом почетку пандемије потрошачи у Србији су се суочили са два проблема - поскупљењем неких намирница и проблематичним финансијским стањем. Неке продавнице су повећале цену животних намирница, а поједине су то чак урадиле у супротности за постојећим законом. „То је била злоупотреба пандемије, када се извршио притисак на потрошаче повећањем цена", каже Петар Богосављевић. „Уз све то, појединци су имали велике проблеме да уз ниже приходе, услед принудних одмора, па чак и отказа који су давани, буду у могућности да купе све што су могли до тада". Због скока цена, крајем марта 2020. године из Министарства државне управе и локалне самоуправе су позвали све који примете драстично и незаконито повећање цена животних намирница, лекова и медицинске опреме као и заштитне опреме да пријаве Контакт центру Републичке инспекције. „Овај контакт центар за пријаву незаконитости отворен је како би се спречиле нерегуларности на тржишту у време пандемије корона вируса", саопштило је тада ресорно Министарство. Да се куповна моћ, барем субјективно, смањила показује истраживање које је крајем априла 2020. спровела интернационална Агенција за истраживање тржишта и јавног мњења МАСМИ. Истраживање је показало да је половина радно способног становништва на неки начин погођена пандемијом, а да сваки пети грађанин има утисак да је у тешкој финансијској ситуацији. Неки су први пут купили преко интернета На почетку пандемије у Србији је дошло до наглог повећања интернет куповине, а до десет пута током епидемије пословање су повећале курирске службе у Србији, подаци су Удружења за електронске комуникације и информационо друштво Привредне коморе Србије. Милица је масовно почела да купује преко интернета. Прво је куповала намирнице и масовно наручивала храну. Када су мере изолације смањене и страх од одласка у продавницу полако нестајао - наставила је да пазари онлајн одећу и поједине намирнице. Тако се потпуно променила њена потрошачка рутина. „Раније бих викендом обавезно ишла на пијацу, а сада поручујем храну да ми стигне на кућу преко добављача који су то увели током корона вируса", каже она. „Мало ми недостаје да бирам сама воће и поврће и ценкам се на пијаци, али опет се не излажем ризику. „На тим местима ми баш није пријатно да се шетам и пипам све живо". Ово није била масовна појава током 2020. Милица додаје да је масовно наставила и да купује у великим трговинским ланцима тако што једном у неколико недеља наручи већу количину намирница да јој стигне на кућну адресу. „Повећао се обим куповине преко интернета, неки су вероватно и први пут наручили нешто онлајн", каже Дејан Гавриловић из Удружења потрошача и корисника финансијских услуга Ефектива. „То је поготово било уочљиво током полицијског часа када је страх од короне био већи, али је добром делу потрошача та навика остала, поготово за одећу и обућу". Петар Богосављевић мисли да је промена у навикама потрошача, који се више окрећу интернет куповини - позитивна. „На тај начин се смањују трошкови, обезбеђује брзина промета, али су поштована и права потрошача", каже Богосављевић. „На пример, постоји могућност повраћаја робе у року од 14 дана, а продавац има обавезу да то уради". Појединци, додаје он, имају страх од коришћења интернета и поузданости куповине на овај начин. „Неки нису спремни да прихвате нову технологију, али се испоставило да многи траже и помоћ, да се описмене у том смислу и науче да користе компјутер како би нешто купили, јефтиније прошли. „У овом тренутку им је значајно и што не морају да иду у продавницу и излажу се опасности од вируса", каже председник Удружења потрошача Београда. Ипак, купци треба да знају да, према Закону о електронској трговини, регистровани трговци су у обавези да на сајтовима и друштвеним мрежама на видном месту истакну пословно име, адресу, контакт податке, матични број, порески идентификациони број (ПИБ). Такође и детаљне податке о цени производа, који укључују и трошкове доставе и остале манипулативне трошкове, скрећу пажњу из Удружења потрошача Војводине. Tри пута повећање кредита Они који имају кредит током пандемије добили су и могућност да одложе плаћање истог на неколико месеци. То им је омогућила Народна банка Србије у договору са банкама. Ипак, испоставило се да се свако ово одлагање, које се зове мораторијум, плаћа и да повећава рату кредита. Људи и привреда су током првог периода пандемије у више од 90 одсто случајева одложили плаћање кредита. „Људи нам се сада жале да су након истека мораторијума имали већих проблема са плаћањем кредита јер су рате веће", каже Дејан Гавриловић из Ефективе. „Док је трајао мораторијум, било је лепо, а сада је то све то дошло на наплату". Да ли светској привреди прети рецесија - или још горе - економска криза? Одрживи потрошач О Светском дану потрошача и правима не треба да се прича само тог дана. „У идућој години треба успешније да остварујемо наша потрошачка права", каже Богосављевић. „Требало би више да будемо у току са светском кампањом, а то су проблеми са пластиком. То је такође потрошачко право. „Пошле године је била актуелна кампања Одрживи потрошач. То је нова зелена идеологија". Она се, каже Богосављевић, бaзира на томе да није довољно „само нешто искористити и бацити". „То није потрошња, то је неодговорност. „Не само потрошача, већ и државе", додаје он. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk