Рохинџе у Мјанмару: Фејсбук блокирао начелника генералштаба
Бројни високи функционери војске Мјанмара, укључујући шефа генералштаба, више немају налоге на Фејсбуку.
Фејбук је најзаступљенија друштвена мрежа у Мјанмару Фејсбук им је избрисао профиле након што је УН у извештају позвао на истраживање и процесуирање неколико војних службеника за геноцид и улогу у насиљу према Рохинџама и другим мањинама. Тиме је ова друштвена мрежа први пут у историји блокирала неког државног или политичког лидера. Избрисано је укупно 18 налога и 52 странице. Избрисан је и један профил на Инстаграму. Пратило их је више од 12 милиона људи. Фејсбук је једна од највећих друштвених мрежа у Мјанмару (Бурми) са више од 18 милиона корисника. У извештају Уједињених нација наводи се да је за већину корисника у Мјанмару „Фејсбук интернет", али да је постао и „користан инструмент за ширење мржње". Шта пише у извештају УН-а? Извештај је најјача осуда УН-а за војне операције против Рохинџа. Војска је покренула акцију у држави Ракајн прошле године, након што су припадници Аракан Рохинџа армије спаса извршили смртоносне нападе на полицијске пунктове. Хиљаде људи је страдало, а више од 700.000 Рохинџа избегло је у суседни Бангладеш. Постоје и бројни наводи о кршењу људских права, укључујући убијања, силовања и спаљивање земље. Шесторица војних функционера такође се помињу у извештају. Међу њима је и главни командант Мин Аунг Хлаинг, над којим би требало да се спроведе истрага за геноцид. УН позивају и на суђење пред Међународним кривичним судом. Истраживање је почело неколико месеци пре последње кризе, која је, како се наводи „катастрофа која се дешава деценијама". Ко су Рохинџе и зашто их толико мрзе? Рохинџе су једна од многобројних мањина у Мјанмару и чине је у највећем проценту муслимани - али они нису званично становници Бурме. Влада их назива илегалним имигрантима из суседног Бангладеша, који им такође пориче држављанство. Многи припадници ове мањине избегли су у суседни Бангладеш Чак је и термин Рохинџа контроверзан и многи у Мјанмару избегавају да га користе, инсистирајући да их називају Бенгалцима, што указује да су они имигранти из Бангладеша. Они су углавном живели у неразвијеној држави Ракајн у Мјанмару, борећи се за ресурсе са другим етничким групама које себе сматрају правим Бурманима. У извештају УН-а се наводи да су вишегодишње владине и војне акције против Рохинџа резултирале „тешким, системским и институционализованим угњетавањем од рођења до смрти". Државни листови називају их „бувама" и другим именима. Будистичке националистичке групе такође су подстакле идеју да су Рохинџа муслимани претња, покушавајући да земљу претворе у већински исламску. Шта људи пишу по интернету? Ројтерс је у итраживању прошле године пронашао више од хиљаду постова, коментара и фотографија на Фејсбуку који су нападали Рохинџе и муслимане. У коментарима су описани као пси, црви и рептили. Неки су отворено осудили ислам, а једна Фејсбук страница на бурманском језику позива на „геноцид према свим муслиманима". Постови ББЦ-ја на Фејсбуку о Рохинџама привлаче исти ниво критика. Прича о извештају УН-а у понедељак је изазвала вишеструке коментаре осуде Рохинџа. „Рохинџа су Бенгалци... они су окупатори", пише у једном коментару. „Они једу бенгалску храну, говоре бенгалски језик, носе бенгалску одећу, а Бурманци треба да их протерају назад у Бангладеш." Шта је са начелником генералштаба? Међу блокиранима је и начелник генералштаба Мин Аунг Хлаинг Начелник генералштаба Мин Аунг Хлаинг је имао два налога на Фејсбуку. Према писању АФП-а, један је имао 1,3 милиона пратилаца, а други 2,8 милиона. Његов положај такође значи да има огроман утицај. У Фејсбук посту он их такође назива Бенгалцима, додајући да је Рохинџа „фабрикована" реч. Фејсбук је саопштио да је његова страница - заједно са другим забрањеним страницама - „запалила етничке и верске тензије". Постовима је ширио мржњу Према писању портала Мјанмар Тајмс, портпарол председника У Зав Хтаи рекао је да је одлука о забрани налога извршена без консултација са владом. Додао је да су „преговарали са Фејсбуком да врати налоге". Шта је Фејсбук урадио? Ништа до сада. Ово питање није ново. Током 2014, експерти су указали на улогу Фејсбука у ширењу говора мржње у Мјанмару. Један званичник УН-а је у марту рекао да се Фејсбук „претворио у звер" у земљи. У извештају се наводи да је Фејсбук био „спор и неефикасан" у решавању говора мржње. „Независно и детаљно се мора испитати у којој мери Фејсбук постови и поруке доводе до дискриминације и насиља у стварном свету", наводи се. Фејсбук се у уторак сложио са тим да је „сувише споро реаговао", али је саопштио да је „постигао напредак - са бољом технологијом препознавања говора мржње, побољшаним алатима за извештавање и више људи за преглед садржаја". Компанија је такође признала да се многи у Мјанмару ослањају на платформу при информисању „више него у готово било којој другој земљи".