На прагу великог открића: Први корак ка леку „за све врсте канцера“
Новооткривени део нашег имуног система могао би да буде се користи као својеврстан оклоп у борби против свих врста рака, тврде научници.
T-ћелија напада рак Тим са Универзитета у Кардифу је током лабораторијских испитивања открио методу која би могла да се користи за убијање рака простате, дојке, плућа и још неких врста. Ово откриће објављено је у научном магазину Nature Immunology, није још тестирано на пацијентима, али научници тврде да постоји огроман потенцијал. Стручњаци тврде да, иако је све још у раној фази развоја, ово откриће представља значајну вест. Шта су открили? Наш имуни систем је природни систем одбране тела од инфекција, али истовремено напада и канцерогене ћелије. Научници су тражили неконвенционалне и нове начине на који имуни систем природно напада туморе. Пронашли су Т-ћелију у људској крви. То је имуно ћелија која може да скенира тело да би проценила да ли постоји претња која мора да буде елиминисана. Разлика је у томе што ове ћелије могу да нападну разне врсте канцера. „Постоји шанса да се тако лечи сваки пацијент", каже за ББЦ професор Ендрју Сјуел. Он је додао: „Претходно нико није веровао да је то могуће". „То би могло да повећа шансе за проналажење универзалног начина за лечење рака - једне Т-ћелије способне да уништи многе различите врсте канцера". Како функционише? Т-ћелије на површини имају рецепторе помоћу којих могу да виде све на хемијском нивоу. Научници из Кардифа открили су Т-ћелију са рецептором који би могао да пронађе и убије различите врсте канцерогених ћелија - у плућима, крви, кожи, дебелом цреву, дојкама, простати, јајницима, бубрезима и материци. А најважније од свега је што не оштећује нормално ткиво. Тачан начин на који то ради још се истражује. Ова конретна Т-ћелија делује заједно са молекулом МР1 који се налази на површини сваке ћелије у људском телу. Сматра се да МР1 обележава изобличени метаболизам који се налази у канцерогеној ћелији. „Ми смо први који су описали Т-ћелију која проналази МР1 молекуле у канцерогеним ћелијама. То раније није било рађено", каже за ББЦ Гери Долтон, један од истраживача. Шта је значајно? Терапије Т-ћелија рака већ постоје, а развој имунотерапије рака једна је од најузбудљивијих грана у овој области. Најпознатији пример је CAR-T, лека који се прави од генетски сковане Т-ћелије пацијената. CAR-Tможе да има озбиљне резулате који неке пацијенте који су били теминално болесни претвара у оне који су у стању потпуне ремисије. Али није био успешан у случајевима „чврстих тумора". Сада истраживачи тврде да новооткривени рецептори Т-ћелија могу да доведу до универзалног лека. Како би то фунцкионисало у пракси? Идеја је да се узима узорак крви од пацијента који има рак. Т-ћелије би виле извучене, па генетски модификоване и репрограмиране као рецептори за проналажење тумора. Унапређене ћелије би расле у великим количинама у лабораторији, а онда би их лекари вратили у тела пацијената. Сличан је процес за CAR-T. Ипак, овај метод за сада је тестиран само на животињама и ћелијама у лабораторији и потребан је спровести низ безбедносних провера. Шта кажу стручњаци? Лусија Мори и Ђенаро де Либеро са Универзитета у Базелу, кажу да истраживање има велики потенцијал, али да је још у раној фази. „Веома смо узбуђени због имунолошких функције нових Т-ћелија и могућност употребе у терапијама", наводе они. Данијел Дејвис, професор имунологије на Универзитету у Манчестеру рекао је: „У овом тренутку, у питању је почетно истраживање и није ни близу стварања лека за пацијенте". „Нема дилеме да је то значајно откриће за основно познавање имуног система, али и за будућност медицине", додао је Дејвис. Пратите Џејмса на Твитеру. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk