Три ствари које треба да знате о изборима на Косову
Четврти пут заредом, грађани Косова излазе на ванредне парламентарне изборе.
Грађани Косова навикли су на ванредне парламентарне изборе Последњи пут, избори за посланике Скупштине Косова су у редовном термину одржани 2007. године, а онда су уследили превремени избори 2010, 2014. и 2017. године. Овога пута, пад владе изазван је подношењем оставке премијера Рамуша Харадинаја јер је добио позив да се појави пред Специјалним судом за злочине на Косову. Председник Косова Хашим Тачи распустио је парламент и за 6. октобар заказао ванредне парламентарне изборе после којих ће бити формирана нова Влада Косова. Биће то укупно седми парламентарни избори на Косову после окончања ратних сукоба 1999. године. Све приче ББЦ на српском о косовским изборима из Приштине, Косовске Митровице и Београда можете пронаћи и на нашим друштвеним мрежама обележеним хештегом #kosovoizbori2019. Ко се такмичи? За 120 посланичких места такмичиће се двадесет странака, четири коалиције и један независни кандидат. На 25 листа налазе се имена 1060 кандидата за посланике. На гласачком листићу све странке носе редне бројеве од 111 до 135 - тако је одлучила Централна изборна комисија због чињенице да су листе могле да предложе до 110 кандидата за посланичка места за које се посебно гласа, па се на овај начин избегавају забуне око бројева. Међу двадесет странака које на изборе излазе самостално, листе је поднело пет албанских, по три српске и горанске, по две ромске, ашкалијске, бошњачке и египћанске и једна турска партија. Од четири коалиционе листе, две су албанске, а по једна бошњачка и српска, док независни посланик долази из реда бошњачке заједнице. Сузавац је био чест „зачин" седница косовског парламента у претходном сазиву Самостално ће наступити Демократски савез Косова некадашњег премијера Исе Мустафе, Самоопредељење Аљбина Куртија, Демократска партија Косова Кадрија Весељија. У коалицији се такмиче Алијанса за будућност Косова Рамуша Харадинаја заједно са Социјалдемократском партијом Косова Шпенда Ахметија, док Нисма Фатмира Љимаја наступа заједно са Алијансом за ново Косово и Партијом правде. Од укупно 120 посланичких места, албанске партије такмиче се за сто мандата, десет је резервисано за српску заједницу, а десет за остале заједнице које живе на Косову - четири за Роме, Ашкалије и Египћане, три за Бошњаке, два за Турке и један за Горанце. Ко и како гласа? Право гласа на изборима на Косову има 1.937.868 бирача - и то не би било ништа неуобичајено, да Централна изборна комисија није одлучила да за ове изборе штампа мање гласачких листића него што је бирача. Одштампано је више од 130 хиљада листића мање од броја људи у бирачком списку. Они који се определе да гласају, на листићу обележавају најпре листу коју подржавају. На другом делу листића заокружују бројеве до пет представника те листе којима додељују „преференцијалне" гласове којим додатно рангирају посланике у оквиру самих листа. Незадовољство српских представника изазвала је одлука Централне изборне комисије (ЦИК) да на изборима неће бити могуће гласање са српским личним картама. На сајту ЦИК-а наводи се да је гласање могуће са косовском личном картом, возачком дозволом или пасошем, као и са важећом путном исправом - без додатног прецизирања земље која их издаје. До дан пред изборе могуће је и гласање поштом - из иностранства. Највише пријава стигло је из Немачке и Швајцарске, а из централне Србије за гласање се пријавило 4.337 гласача. Ко представља српску заједницу? Око 50.000 Срба гласало је на такође ванредним парламентарним изборима на Косову пре две године. Процењује се да ће овај пут гласати нешто мање људи због одлуке да није могуће гласати са српском личном картом. Четири листе које чине Срби учествују на изборима, а боре се за десет загарантованих мандата у парламенту Косова. То је Српска листа, која је у претходном сазиву имала девет мандата, а која је повезана са властима у Београду. Кампању је обележила и вест да са овом странком на изборима учествује и грађанска иницијатива „Слобода, демократија, правда", странка убијеног Оливера Ивановића. Посланици Српске листе су зимус изашли из косовске скупштине због увођења такси за српску робу на Косову, али су се вратили под образложењем да су хтели да им одузму мандате. Коалицију „Слобода" чине Прогресивно демократска странка Ненада Рашића и Нова партија Косова Дејана Мирића, а на листи кандидата за посланике те коалиције налазе се и представници две грађанске иницијативе, као и независни кандидати Рада Трајковић и Славиша Петковић. На изборима учествује и Самостална либерална странка Слободана Петровића, а ово је, поред Српске листе, једина парламентарна партија косовских Срба која је у последњем сазиву Скупштине Косова имала посланички мандат. Партију косовских Срба предводи Александар Јаблановић. Странка је настала када је читав покрајински одбор Покрета социјалиста Александра Вулина „прелетео" у нову странку са Јаблановићем на челу. Једанест година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk