Србија, избори и ванредно стање: Да ли се жури на гласање
У првом дану још од 30. марта у коме је у Србији регистрован двоцифрен број заражених вирусом корона, грађани су сазнали да ће на изборе 21. јуна.
Одлуке о ванредном стању у Србији су доносили председница Скупштине Маја Гојковић (лево), председник Александар Вучић и премијерка Ана Брнабић (десно) Првобитно заказани за 26. април, републички, покрајински и локални избори су одложени када су одлуком најпре Републичке, а онда и покрајинских и локалних изборних комисија све изборне радње прекинуте због увођења ванредног стања 17. марта. Председник Србије Александар Вучић најавио је да ће Скупштина Србије у среду, 6. маја, донети одлуку о укидању ванредног стања које сама није ни увела - након чега ће моћи да се настави пут ка изборима. Ванредно стање увели су председник Србије, председница Владе Србије и председница Скупштине Србије уз образложење да је не постоје услови за сазивање седнице Скупштине због епидемије вируса корона. „Ови избори ће бити потпуно атипични јер је дошло до прекида изборне процедуре, па и пропадања дела рокова за одржавање изборних радњи", каже некадашњи судија Врховног суда Зоран Ивошевић. Пошто су изборне радње прекинуте и пре истека рока за пријаву изборних листа, оне би требало да имају прилике да то учине до 15 дана пре гласања. Још је нејасно како би изборна кампања могла да изгледа, имајући у виду да су због епидемијских препорука забрањена сва окупљања. Изборне листе до сада је предало девет странака и коалиција. Шта кажу актери на политичкој сцени Председник Србије Александар Вучић сазвао је за сто исте политичке представнике као када је доношена одлука о прекиду изборне кампање, овога пута са настојањем да се Србија врати на изборни пут и уз упозорење да се уставни рокови морају поштовати. „После овог тешког времена кроз које смо прошли важно је да обезбедимо демократску атмосферу и да изаберемо руководство које ће служити интересима грађана Србије", рекао је Вучић. За део присутне опозиције, одлуке на састанку биле су очекиване, док су их неки од учесника описали као формално потврђивање већ донетих одлука. Као главни аргумент да се са изборима жури навођена је здравствена ситуација. Зоран Живковић (десно) сматрао је да је због здравствених разлога требало померити изборе Председник Нове странке Зоран Живковић, који је најавио да би његова странка желела да учествује на изборима али још није предала листу, предложио је да се гласање помери за 30. април. „То није предалеко, а до тада можемо да видимо како се развија ситуација са пандемијом и прети ли опасност од другог таласа. Неће се ништа променити за та два месеца у свести људи, гласаће и тада онако како би и данас, а и не улазимо у јесен, па да се изађе у сусрет тзв. бојкоташима, већ стварамо разумну дистанцу према свему овоме", поручио је Живковић. Предлога за одлагање било је и међу онима које је некадшњи премијер назвао „бојкоташима". Бошко Обрадовић, лидер Двери које су чланица Савеза за Србију, затражио је да се избори одложе на дужи рок - из здравствених и политичких разлога. Председник Доста је било Саша Радуловић оценио је да се председнику Србије Александру Вучићу жури са одржавањем избора јер је „затварањем здраве нације у кућни притвор практично уништио домаћу привреду". Ипак, потенцијално добре епидемиолошке вести донео је лидер СПАС-а Александар Шапић који је потписе за учешће на изборима предао као пета листа по реду. „Епидемилози и струка очекују да се већ у јуну значајно попусте ствари и да ће чак можда моћи да се одржавају скупови, као и да ће маске и рукавице бити прошлост", рекао је Шапић. Бошко Обрадовић и Савез за Србију нису били на састанку код председника Вучића већ испред зграде у којој живи породица Драгана Ђиласа који је оптужио власт за узнемиравање његове деце Шта кажу правници Некадашњи судија Врховног суда Зоран Ивошевић каже да би рокове за бројање предизборних дана требало једноставно пребројати. „Рок за завршетак свих изборних радњи истиче 26. априла, али је трајање изборног поступка било прекинуто због ванредног стања. Кад ванредно стање престане, бројимо одакле смо стали када је оно уведено." Ванредно стање у Србији уведено је 15. марта 2020. године. Ивошевић каже да би, у случају да се ванредно стање не оконча ове недеље, морало да се тражи врло специфично решење. „Ако би ванредно стање потрошило све рокове који су одређени за спровођење изборних радњи, онда би се о њима посебно разговарало. Ни у Уставу, ни у Закону о избору народних посланика не би било дефинисаног решења за ову ситуацију. Зоран Ивошевић био је кандидат за посланика на листи покрета Отпор, а члан је и Политичког савета Демократске странке Некадашњи судија износи и лични став о динамици одлучивања, посебно алудирајући на протесте грађана који свако вече у 20.05 стварањем буке са прозора и тераса негодују због ситуације у земљи. „Ја имам осећај да се помало жури, још нисмо добили трајне податке да епидемије нема. Чини ми се да је лупање у шерпе мало убрзало овакве одлуке", каже Ивошевић. Као одговор на протесте које су подржале неке опозиционе странке, присталице власти почеле су свако вече у 20.30 да на терасама и крововима зграда пале бакље и друга пиротехничка средства и да са озвучења пуштају песме против опозиционих лидера. Каква је ситуација у региону Осим у Србији, 2020. година могла би да донесе изборе широм региона - што редовне, што ванредне. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk