Корона вирус: Зашто се неки људи не опорављају од Ковида-19
Код већине људи, Ковид-19 је кратка и блага болест, али неки зато после морају месецима да излазе на крај са симптомима који укључују трајни умор, стални бол и кратак дах.
Стање познато као „дуги Ковид" уме озбиљно да омете животе људи и у међувремену су се појавиле честе приче о исцрпљености чак и после кратке шетње. До сада су напори током пандемије били усредсређени на спасавање живота, али сада све више у први план избија да се људи суочавају са дугорочним последицама инфекције Ковидом. А опет, чак су и најосновнија питања - као што је зашто људи уопште добијају дуги Ковид или да ли ће се они до краја опоравити - препуна непознаница и неизвесности. Шта је дуги Ковид? Не постоји медицинска дефиниција или листа симптома које деле сви пацијенти - двоје људи са дугим Ковидом могу да имају веома различита искуства. Међутим, најчешће обележје је умор који вас ремети у свему. Остали симптоми су остајање без даха, кашаљ који не пролази, болне зглобове, бол у мишићима, проблеме са видом и слухом, главобоље, губитак чула мириса и укуса, као и оштећење срца, плућа, бубрега и црева. Пријављени су и проблеми са психичким здрављем, као што су депресија, анксиозност и недостатак концентрације. То може до краја да наруши квалитет живота људи. „Мој замор није личио ни на шта што сам доживела до сада", рекла је Џејд Греј-Кристи, једна од оболелих. Дуги Ковид не значи само да људима треба времена да се опораве од боравка на одељењу за интензивну негу. Чак и људи са релативно благом инфекцијом могу да запате трајне и тешке здравствене проблеме. „Нимало не сумњамо у постојање дугог Ковида", каже за ББЦ професор Дејвид Стрејн, са Универзитета у Егзетеру, који већ прима пацијенте са дугим Ковидом на својој клиници за лечење од синдрома хроничног умора. Колико људи га добије? Студија спроведена на 143 особе у највећој римској болници, објављена у Часопису Америчког медицинског удружења, пратила је болничке пацијенте након што су отпуштени кућама. Показало се да је њих 87 одсто имало најмање један симптом скоро два месеца касније, а више од половине и даље је осећало умор. Симптоми Међутим, такве студије усредсређују се само на мањи број људи којима је на крају потребна болничка нега. Апликација за праћење симптома Ковида - коју користи четири милиона људи у Великој Британији - показала је да 12 одсто људи још увек има симптоме и после 30 дана. Њени последњи, необјављени подаци сугеришу да чак један на сваких педесет (2%) од свих заражених има симптоме дугог Ковида и после 90 дана. Да ли морате да добијете тежи облик корона вируса да би оболели од дугог Ковида? Изгледа да не морате. Половина људи из студије спроведене у Даблину и даље је осећала умор 10 недеља након што су били заражени корона вирусом. Трећина је била физички неспособна да се врати на посао. Најважније од свега, лекари нису пронашли везу између тежине болести и умора. Међутим, екстремна исцрпљеност само је један од симптома дугог Ковида. Професор Крис Брајтлинг, са Универзитета у Лестеру и главни истраживач за ПХОСП-Ковид пројекат који прати опоравак људи, сматра да људи који су добили упалу плућа можда имају проблема због оштећења на плућима. Скенови плућа заражених корона вирусом показују области под упалом Како вирус доводи до дугог Ковида? За то има много идеја, али нема дефинитивних одговора. Вирус је можда изашао из највећег дела тела, али се задржао у неким малим џеповима. „Уколико имате дуготрајну дијареју, онда се вирус задржао у цревима, уколико дође до губитка мириса онда је он још увек у нервима - тако да би то могло да буде оно што изазива проблем", каже професор Тим Спектор са лондонског Краљевског колеџа. Корона вирус може директно да зарази широк дијапазон ћелија у телу и изазове претерану имунолошку реакцију која такође доводи до великих оштећења у читавом телу. Једна идеја је да се имуни систем не враћа у нормалу после Ковида и да то онда доводи до нарушеног здравља. Инфекција би могла и да измени како функционишу органи људи. Ово је најочигледније код плућа уколико на њима остану ожиљци - дугорочни проблеми виђени су и после инфекције Сарса или Мерса, а оба су типови корона вируса. Али Ковид би могао да измени и метаболизам код људи. Било је случајева да су људи имали проблема да контролишу ниво шећера у крви након што су добили дијабетес као последицу Ковида, а Сарс је довео до промену у начину на који тело обрађује масти најмање наредних 12 година. Постоје рани знаци промена у можданој структури, али ове се још истражују. А Ковид-19 ради и необичне ствари крви, укључујући абнормално згрушавање и оштећење на мрежи судова кроз које тече крв свуд по телу. Професор Стрејн је рекао за ББЦ: „Теорија на којој радим је прерано старење ситних крвних судова који доводе кисеоник и хранљиве материје у ткиво." Али он је упозорио да је, док не схватимо шта изазива дуги Ковид, „тешко одредити праву терапију за лечење". Погледајте видео о томе шта је све Доналд Трамп говорио о корона вирусу Ставови председника САД о корона вирусу су се мењали од негирања до подршке ношењу маске. Да ли је то необично? Пост-вирусни умор и кашаљ добро су документоване и честе појаве - вероватно смо сви ми имали инфекцију од које смо се опорављали читаву вечност. Отприлике сваки десет човек са мононуклеозом осећа умор који траје месецима. А било је чак и тврдњи да грип, нарочито после пандемије из 1918. године, може бити повезан са симптомима налик Паркинсоновој болести. „Чини се да код Ковида постоји више далекосежних последица и чини се да је број људи који пате од њега много већи", каже професор Брајтлинг. Нагласак је, међутим, на речи „чини", јер док не будемо имали праву слику о томе колико је људи заражено, нећемо знати тачно колико су ти симптоми чести, каже он. Он је за ББЦ изјавио: „Јединствени начин на који вирус напада домаћина и различити начини на које он мења понашање ћелија чини се да људима истовремено даје теже инфекције него код других вируса као и трајне симптоме." Хоће ли се људи потпуно опоравити? Број људи са дугим Ковидом чини се да временом опада. Међутим, вирус се појавио тек крајем 2019. године, пре него што се раширио глобално почетком ове, тако да још увек нема довољно дугорочних података. „Питали смо људе, намерно, да ли смемо да их пратимо наредних 25 година. Свакако се надам да ће само веома мали број људи имати те проблеме дуже од годину дана, али могао бих да грешим", каже професор Брајтлинг. Постоји, међутим, забринутост да чак и ако на први поглед изгледа да су се људи опоравили сада, они могу да се суоче са доживотним ризицима. Људи који су имали синдром хроничног умора склонији су да га добију поново, а влада забринутост да ће будуће инфекције довести до више налета болести. „Уколико дуги Ковид буде следио исти образац, очекујем неку врсту опоравка, али уколико је потребна само још једна инфекција корона вируса да изазове исту реакцију, онда би то могло да се дешава сваке зиме", каже професор Стрејн. И даље је могуће да ће се у будућности јавити још нових проблема. Светска здравствена организација упозорила је да широко распрострањено запаљење које изазива корона вирус може да доведе до тога да људи почну да имају срчаних проблема у много ранијој животној доби. Шта да радим ако мислим да имам дуги Ковид? Британска национална здравствена служба има „Ваш план за опоравак од Ковида" са конкретним саветима, нарочито за оне којима је потребно болничко лечење. Он препоручује следећа „трип П" за очување енергије: Саветује се да обавезно попричате или са вашим болничким тимом или вашим лекаром опште праксе, уколико се не опорављате онолико брзо као што сте очекивали. Неки су изразили забринутост да не постоји довољно подршке за људе са дугим Ковидом. Пратите Џејмса на Твитеру. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk