Чернобиљ: Како у Србији памтимо украјинску нуклеарну катастрофу
Чернобиљ, једна од ретких серија коју је немогуће спојловати, а коју су са огромним ишчекивањем гледали милиони широм света, пробудила је и сећања гледалаца у Србији на догађаје из пролећа 1986.
Ватрогасци полажу цвеће код спомен обележја у Чернобиљу У времену без инстант вести, о чернобиљској катастрофи свет је сазнао тек неколико дана касније, укључујући и становништво у Србији. Тада се у атмосферу ослободила велика количина радиоактивног отпада као последица експлозија у нуклеарној електрани. Облаци радиоактивних честица распршили су се Европом, а до Србије и Београда један од њих је стигао 1. маја, присетила се на тридесетогодишњицу несреће физичарка мр Снежана Павловић у интервјуу за Новости. End of Twitter post, 1 Сећање на Чернобиљ у Србији Они који се у Србији сећају Чернобиља, памте упозорења о контаминираној води и препоруке да се не треба излагати киши - која је била узрок повећања радиоактивности тих дана. Контаминирана храна Поред препорука да се тог пролећа избегава зелена салата и поврће са пијаце које је било изложено киши, кружиле су приче и о јефтиним чоколадицама „од млека које су дале краве које су пасле радиоактивну траву". Међутим, упозорење о киши и избегавању поврћа у Србију је стигло са закашњем, присећају се неки корисници Твитера. Последице по здравље Неки људи повезују изложеност киши из „чернобиљских облака" са последицама по здравље. Ипак, има и оних који су у доба велике несреће били мали и имали друге приоритете, а Чернобиљ везују за страх и панику забринутих родитеља. Чернобил или Чернобиљ? Можда чак више од дискусије о последицама катастрофе у нуклеарној електрани, на друштвеним мрежама распламсала се расправа о језичкој недоумици: да ли се каже Чернобил или Чернобиљ? Шта се догодило 24. априла 1986. Експлозија у четвртој погонској јединици нуклеарне електране довела је до испуштања радиоактивних супстанци у 400 пута већој количини него што је то био случај када је бачена атомска бомба на Хирошиму 1945. године. Различите су процене о броју жртава у Чернобиљу. Према званичним подацима УН-а, само 50 људи је погинуло у несрећи, а још 4.000 људи је преминуло од последица радијације. Сцена из серије „Чернобиљ" Бројне студије показују да је на стотине људи оболело због радиоактивног зрачења после експлозије. Процењује се да је, рачунајући период од две деценије после катастрофе, директно или индиректно, ескплозија у Чернобиљу однела око 200.000 живота. Чернобиљска трагедија и даље је највећа технолошка катастрофа у историји човечанства. Научници годинама проучавају шта се дешава и области у којој је ниво радијације био највећи. Покушавају да утврде какве су последице по животну средину. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk