Поворка поноса у Подгорици: „Никад се нећемо посрамити, никад спустити главу“
Испод застава дугиних боја и уз ритам бубњева, Подгорицом су марширали учесници Поворке поноса захтевајући једнака права и равноправност за ЛГБТ заједницу, усвајање Закона о истополним партнерствима и санкционисање насиља над ЛГБТ особама.
„Овде смо да покажемо да нећемо трпети насиље и да захтевамо пуну равноправност у друштву и једнака права - исте обавезе већ имамо", рекао је окупљенима Данијел Калезић. Поворка поноса у Црној Гори се одржава по седми пут. Ове године слоган је „Не преко наших леђа". Слоган је настао након што су посланици мањинских странака које чине владајућу коалицију гласали против Закона о истополним партнерствима који је на усвајање стигао из Владе. ЛГБТ активисти кажу да посланици нису подржали закон због „скупљања политичких поена" и односа међу коалиционим партнерима. Зашто је Поворка поноса важна? Никола Илић, активиста организације Спектра, каже за ББЦ на српском да је Поворка поноса неопходна како би ЛГБТ особама била „враћена права која су им одузета." „Ми данас шетамо и за оне који нису са нама због страха и окова које нам друштво и даље намеће. Због тога што је представљено да морамо да се срамимо онога што јесмо. „Прајд је ту да покажемо да се никад нећемо посрамити, да никад нећемо спустити главу и да ћемо увек бити оно што јесмо и чинити ово друштво бољим", каже Илић. За Хану Конотар је Поворка поноса политички протест. „За мене као транс жену Поворка поноса има огроман значај. Ово је политички протест - борба за мој живот и за животе свих људи који су другачији, за слободу свих нас, борба за универзалне вредности љубави и слободе. Зато сам данас ту", каже она. Арслану Влаховљаку ово је први пут да учествује у црногорској Поворци поноса. Носио је транспарент „Желим свог момка са бурмом". „Кад сам изашао на Прајд све се променило. Ја се боље осећам, а како мене други посматрају - то је већ њихова ствар", каже он. Мараме, капе и маске Ипак, неки учесници поворке су Подгорицом шетали лица сакривених иза маске, мараме или капуљаче. „Мараму преко лица имам да бих сакрио идентитет због породице и пријатеља. Наравно да би ми значило да могу да прошетам овуда, а да не морам да се скривам. Надам се да ће и до тога доћи", каже за ББЦ на српском један од њих. За Јовану Петровић из Београда особе са маскама показују колико је тежак положај ЛГБТ особа у Црној Гори. „Заиста ми је тешко да гледам људе који су дошли на Параду поноса на којој морају да се крију - са маскама, умотани, са капуљацама, где су једноставно у страху да слободно носе своје ја", каже она. Права ЛГБТ особа у Црној Гори Црногорски парламент је 2010. донео Закон о забрани дискриминације. ЛГБТ Форум Прогрес, организација која се бави промоцијом и заштитом људских права, као и унапређењем квалитета живота ЛГБТ особа у Црној Гори, од 2011. године спроводи систематски мониторинг друштвеног прихватања ЛГБТ особа - односно случајева насиља, дискриминације, говора и злочина из мржње почињених над ЛГБТ заједницом. Према извештају из 2018. године, Управи полиције и државним тужилаштвима, у периоду од 1. октобра 2016 до 1. октобра 2017. године, пријављено је укупно 239 случајева. За свега 18 су поднети захтеви за прекршајни поступак, од којих је седам окончано. У Црној Гори је Парада поноса први пут одржана у јулу 2013. у Будви, да би већ октобра исте године уследило окупљање у Подгорици. Од тада се Парада поноса редовно одржава, са изузетком Прајда у Никшићу који је забрањен 2015. године. Уочи Поворке поноса, Зденка Перовић која је тренутно вршилац дужности омбудсмана, изјавила је да је положај ЛГБТ особа бољи, али да се и даље суочавају са дискриминацијом у остваривању права, стереотипним ставовима и недовољним прихватањем од стране шире јавности. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk