Парламентарни избори у Албанији: Еди Рама надомак трећег премијерског мандата
Прелиминарни резултати избора у Албанији показују да би Еди Рама могао да учини оно што никоме у три деценије вишепартијског система у овој земљи није успело - да повеже три мандата на месту председника Владе Албаније.
Еди Рама је на гласање изашао одевен у свом особеном, спортском стилу На основу око половине пребројаних гласова, Рамина Социјалистичка партија моћи ће сама да формира парламентарну већину. „Људи су рекли своје. Сада ми треба да слушамо њих", рекао је Рама у изборној ноћи, додајући да је важно да победи земља, а не појединачна политичка партија. Опозиција коју предводи Демократска партија Љуљзима Баше очекивала је да ће бирачи ускратити поверење досадашњој влади. „Хвала свим грађанима који су гласали за промене", рекао је он и додао да очекује јасну победу. Ко хоће, а ко неће на гласање у Албанији Ко на Балкану не жели „Мали Шенген" Како се 2020. године открива туризам у Албанији Албански парламент има 140 места, па је за већину потребан најмање 71 мандат. Бројање гласова прикупљених широм земље одвија се веома споро јер се, према правилима, листићи не броје на самим бирачким местима већ се сав бирачки материјал сакупља у локалним центрима. Прелиминарни резултати избора у Албанији Подаци на основу 47,5 одсто пребројаних бирачких места Бирачке кутије сакупљају се у изборним центрима, па се тек онда броје листићи Зашто је Еди Рама на путу ка новом мандату? Демократе и социјалисти су у Албанији били део политичког рингишпила последњих тридесет година - ниједна од странака није успевала да три пута заредом победи на изборима. „Еди Рама је оцењен као неко ко стабилно влада, а од последњих избора није имао проблема у парламенту, па је за грађане све то изгледало прилично глатко", каже новинарка из Тиране Фатјона Мејдини. У последње две године, албанска опозиција определила се за неуобичајени потез - тотални бојкот политичке сцене и институција. Представници опозиције повукли су се и са мандата које су већ имали, па је парламент остао без посланика који нису подржавали Раму, а на локалним изборима 2019. године странке опозиције нису ни учествовале. „На резултат је највише је утицало то што је предизборна утакмица била неравноправна јер је Еди Рама под контролом имао велике количине новца, медије. Више од 800 хиљада људи из дијаспоре овога пута нису могли да гласају, ковид позитивни бирачи нису могли да гласају - да је било другачије, и резултат би сигурно био другачији", каже директор Међународног института за блискоисточне и балканске студије (ИФИМЕС) Зијад Бећировић. Новинарка Фатјона Мејдини сматра и да је дуготрајни и оштри бојкот на крају више нашкодио самој опозицији. „Мислим да бојкот није погодовао опозицији, никада се пре није десило да опозиција у потпуности напусти чак и освојене мандате - и то их је коштало. Бојкотом локалних избора, препустили су Рами све општине која је изабрала градоначелнике и тако стекла велику предност, а освојили би бар половину општина." Лидер опозиције Љуљзим Баша Колико су оштре линије политичке поделе у Албанији, можда најбоље показује чињеница да су у последњој недељи пред изборе сукоби социјалиста и демократа кулминирали убиством једног присталице Социјалистичке партије и рањавањем више људи на обе стране, да су медијски извештаји обиловали информацијама о притисцима и куповинама гласова. Шта чека нову власт у Тирани? Еди Рама се у свом другом премијерском мандату није бавио само политичком кризом у земљи. Разорни земљотрес у коме је страдала 51 особа погодио је луку Драч 2019. године, док је пандемија вируса корона променила читав свет од 2020. године. „Он се сусретао са две велике кризе и већина људи је била задовољна како их је решио. Сада је затражио нови мандат уз образложење да у две године криза, није имао шансу да покаже пун потенцијал шта би желео да уради", каже новинарка Мејдини. Албанија је до сада вакцинисала око 400 хиљада људи и по броју вакцинисаних људи у популацији је на другом месту у региону, одмах иза Србије. „Рама има репутацију као да је он сачувао људе болести и смрти јер је лично водио преговоре са земљама и бавио се набавком вакцина", каже Мејдини уз напомену да је у земљи опао број смрти проузрокован вирусом корона. Албанија завијена у тугу: Сахране погинулих, најновији биланс 49 жртава Како се Албанија фудбалом бори против корона вируса 'Мали Шенген' - ствара ли се нова Југославија и шта Србија има од тога Ипак, проблеми који су „старији" од пандемије и земљотреса остају веома актуелни. Албанија се налази на 104. месту од 180 земаља на листи организације Транспаренси која прати стање корупције, док, према писању агенције Ројтерс, Сједињене Државе оптужују Албанију да је главни извор производње марихуане и транспорта дроге. „Херметички се под контролом држи држава, институције су под контролом једног човека и његове екипе. Албанија нема довољно унутрашње снаге да се супротстави мафији, потребна јој је спољна помоћ - пре свега америчких безбедносних агенција", сматра Зијад Бећировић из ИФИМЕС-а. Иако је проблем на европском тлу, Бећировић сматра да Европска унија нема ни снагу ни жељу да се бори са ситуацијом у Албанији. „Европа нити може нити жели да било шта учини када има веома сличну ситуацију у Бугарској. Партија Ангеле Меркел подржавала је странку Бојка Борисова преко својих фондација, а то је сличан начин владања као Рамина партија у Албанији", каже он. Европске институције признале су и резултате на локалним изборима у Албанији 2019. године, иако је на њих изашло нешто више од четвртине бирача, а опозиција их је бојкотовала. Албанија је од 2014. године земља кандидат за чланство у Европској унији, пуноправна је чланица НАТО-а, а њеним грађанима нису потребне визе за путовање по Шенгенској зони. Албанија: Снимци из ваздуха показују разарајуће последице земљотреса из новембра 2019. године Шта је Аљбин Курти радио на изборима у Албанији? Осим кандидата који су се такмичили на изборним листама, један наизглед обичан гласач привукао је велику пажњу медија у Албанији. Недавно изабрани косовски премијер Аљбин Курти гласао је на парламентарним изборима у Тирани, а његова партија Самоопредељење подржала је кандидате за посланике у три албанска града. Куртијев потез критиковала је опозиција на Косову уз поруку да треба више да брине о набавци вакцина, док је сам Курти на друштвеним мрежама објавио фотографије гласања и поруку како ће интензивирати сарадњу са било ким ко победи на изборима. Ипак, гласање у суседству за Балкан није ништа ново. „Није нормално да било који премијер једне државе учествује на изборима у суседству, али то смо већ видели у Босни и Херцеговини. Имали смо случај да Милорад Додик чак гласа на локалним изборима у Београду, иако он дефинитивно не живи у Београду. Нонсенс је био и да је Драган Човић у Мостару учествовао на изборима за Сабор Хрватске и председника Хрватске", каже Зијад Бећировић из ИФИМЕС-а. У позадини свега је и лош однос Едија Раме и Аљбина Куртија који не датира од недавно. Двојица премијера и раније су имали несугласице. „Рама је у добрим односима са Хашимом Тачијем, а Курти га је због тога оптуживао да са српским председником Александром Вучићем жели да мења границе на Балкану. Последњих дана, Рама је одлучио да у потпуности игнорише Куртија и ниједном га није поменуо, али мислим да ће му врло ускоро одговорити", каже новинарка Фатјона Мејдини. За Зијада Бећировића, овакав потез Аљбина Куртија показатељ је да и они у региону од којих се много очекује - и даље морају да уче. „Региону је потребна нова политичка култура, али је сада очигледно да и млади лидери имају дефицит политичке културе. Курти представља човека који треба да се супротстави старим структурама и сада има јединствену прилику да то уради, па има времена да се докаже да ли ће бити доследан или је то била само реторика за освајање гласова", закључује он. Тринаест година после проглашења независности, Косово је признало око 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 117 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk