Рио Тинто и животна средина: Директор рударског гиганта подноси оставку због уништавања древне пећине
Председник и директор компаније Рио Тинто повући ће се са функција због уништења два древна абориџинска склоништа у стенама.
Локација пећина у клисури Џуукан, пре и после уништавања. Пећине у стенама старе 46.000 година у клисури Џуукан уништена су прошле године због рудника руде гвожђа у западној Аустралији. Негативне реакције јавности и инвеститора довеле су до оставке тадашњег извршног директора Жан-Себастијена Жака и два заменика. Међутим, прошлог месеца је сво троје руководилаца добило велике исплате од одбора за накнаде овог рударског гиганта. Сајмон Томпсон ће дати оставку на место председника после годишњих заседања следеће године, док ће се неизвршни директор Мишел Лестранж повући из одбора после овогодишњих састанака. „Ја сам одговоран за пропусте који су довели до овог трагичног догађаја", навео је Томпсон у саопштењу у среду. Томспон је био под сталним притиском прошлог месеца пошто су га абориџинске старешине у овом региону оптужиле за кршење обећања. Значајно археолошко налазиште Пећине - које се сматрају једним од најважнијих истраживачких археолошких налазишта - показале су доказе о непрекидном људском становању 46.000 година уназад. Међу артефактима пронађеним у пећинама је оруђе од животињске кости старо 28.000 година и 4.000 година стар појас од плетене људске косе. ДНК тестирање га је директно повезало са народом Путу Кунти Курама и Пиникура (ПККП) - традиционалним власницима земље. Склоништа су била смештена изнад око осам милиона тона руде гвожђа, чија је процењена вредност 75 милиона фунти (96 милиона америчких долара). У децембру је после парламентарне истраге Рио Тинту наложено да обнови систем пећина, а њихово уништавање оцењено је као „неопростиво". У извештају Никад више (Never Again) наводи се да је у истрази закључено да је компанија Рио Тинто „знала вредност онога што уништава, али свеједно је то разорила". Дала је седам препорука, укључујући мораторијум на било какво рударење у овом подручју, као и измене закона о заштити наслеђа. Шта Рио Тинто ради у Србији? Мултинационална компанија Рио Тинто је стопроцентни власник пројекта „Јадар". Реч је о пројекту истраживања лежишта литијума и бора светске класе, наводи се у проспекту компаније Рио Тинто, једне од највећих рударско-металуршких корпорација на свету. Лежиште новог минерала јадарита су открили 2004. геолози ове компаније. Иако пројекат Рио Тинта засад подразумева само изградњу рудника и фабрике за прераду руде, председник Србије Вучић је својевремено изјавио да „неће дозволити никакво бушење док не направе највећу фабрику батерија за електричне аутомобиле, да се овде праве батерије". Тамо ће се правити, ако се реализује пројекат, три коначна производа - литијум-карбонат од ког се праве батерије и електрична возила, затим борна киселина и натријум-сулфат. У пројекат, који је тренутно у фази студије изводљивости, уложено је или опредељено 450 милиона америчких долара. Литијум и борати су неопходни за наш свакодневни живот и за будућност са ниском емисијом угљен-диоксида. Многи еколошки активисти противе се овом пројекту, наводећи да може бити штетан за животну средину. Стручњаци за климу тврде да би отварање рудника у овом крају било веома лоше решење по интересе локалне заједнице. Из компаније Рио Тинто су одговорили да се „ради на томе да утицај на животну средину буде у оквирима дозвољеног законским решењима у Србији". Абориџини и Нова Гвинеја Британско-аустралијски гигант који послује готово век и по није се само у Србији сусрео са протестима и негодовањем локалног становништва. У септембру 2020. године компанија је оптужена да је испуштањем отровних материја загадила реке на Папуа Новој Гвинеји, писао је ББЦ. Више од 150 мештана Бугенвила жалило се да је тај поступак Рио Тинта изазвао здравствене проблеме 12.000 људи који живе у околини. То се десило непосредно пошто су директор и двојица главних менаџера ове компаније поднели оставке након скандала са уништењем светске културне баштине Абориџина. Рудници ове компаније у Западној Аустралији упропастили су пећине ових староседелаца старе 46.000 година. Погледајте и видео о фосилу старом 20 милиона година: Фосил дрвета стар 20 милиона година откривен испод забаченог пута Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk