Наука, ледено доба и астероид: Oткривен најстарији кратер на Земљи
Научници у Аустралији су пронашли настарији кратер астероида на свету, додавши да би он могао да објасни како је планета изашла из леденог доба.
Поглед на кратер са стене Барланги, са испустом у центру Астероид је погодио Јарабубу у западној Аустралији пре око 2,2 милијарде година - и направио кратер стар око половине старости Земље, кажу истраживачи. До закључка су дошли тестирајући минерале који се налазе у стенама на овој локацији. Научници кажу да је откриће узбудљиво јер би могло објасни загревање током те ере. Истраживање Куртин Универзитета је објављено у научном журналу Комуникација природе (Nature Communications) у среду. Како је одређена старост? Кратер је откривен у сувој пустари 1979. године, али геолози нису до сада испитивали његову старост. Због милијарди година ерозије, кратер није видљив оком. Научници су мапирали урезе у магнетском пољу овог подручја и одредили његов пречник од 70 километара. „Предео је заправо веома раван јер је толико стар, али су стене карактеристичне", рекао је истраживач професор Крис Киркланд за ББЦ. Како би одредили када је астероид погодио земљу, тим је испитивао сићушни циркон и кристале моназита у стенама. Они су били „шокирани" услед удара, а сада се могу читати као „три прстена", рекао је професор Киркланд. Ови кристали садрже мале количине уранијума. Због тога што се уранијум временом претвара у олово, истраживачи су могли да израчунају колико је времена прошло. Кристал циркона коришћеног за датирање удара Јарабубе Старији је најмање 200 милиона година од друге најстаријег древног места удара - Вредефорт кратер у Јужној Африци. „Занимала нас је ова област јер је подручје Западне Аустралије изузетно старо али нисмо очекивали да овај кратер буде толико стар", рекао је професор Киркланд. „Апсолутно је могуће да негде постоји још старији кратер који чека да буде откривен, али је тешко пронаћи његову кору пре него што еродира и тако изгубите ту рану историју Земље". Да ли је могао да прекине ледено доба? Време удара би могло да објасни и зашто се свет у том периоду загрејао, кажу истраживачи. Научници верују да је планета претходно била у једном од њених периода „Земље снежна грудва", када је већином била покривена ледом. У једном тренутку, лед се истопио и планета је почела да се убрзано загрева. „Старост кратера врло прецизно кореспондира са крајем глобалног леденог доба", рекао је професор Киркланд. „Зато је удар могао да утиче на значајне промене у нашој планетарној клими". Користећи компјутерско моделовање, тим је израчунао да је астероид погодио ледену плочу дебљине неколико километара која је прекривала Земљу. Тај догађај би у атмосферу испустио огромне количине водене паре и гасове стаклене баште. То би могло да помогне загревању планете за време ере Протерозоика - доба када се кисеоник тек појавио у атмосфери и када још увек није настао комплексни живи свет. Поглед на кратер са стене Барланги, са испустом у центру „Наравно, били смо веома узбуђени због саме старости", рекао је професор Киркланд. „Али стављајући то у контекст других догађаја на Земљи, чини да све постане заиста врло занимљиво." Не постоји довољно моделовања из тог времена да би се теорија свеобухватно тестирала, али ово откриће „представља причу о огромном утицају на планету". Друга теорија за догађај загревања је да су ерупције вулкана могле да испусте угљен-диоксид у атмосферу. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk