Интервју петком - Јадранка Косор: „Година после посете Вучића, ефекат нула"
Хулигани у Сплиту напали ватерполисте Црвене звезде, нова директорка Народног музеја у Шапцу на друштвеним мрежама прозвана усташом - у таквој седмици некадашња премијерка Хрватске Јадранка Косор за ББЦ на српском говори о томе где су данас, а где су биле Србија и Хрватска када је она била на челу владе у Загребу.
Јадранка Косор била је председница Владе Хрватске од 2009. до 2011. године „Кад се осврћем на неописиви догађај у Сплиту, у коме група дивљака покушава да пребије ватерполисте - или било којег спортисту, или било кога ко је дошао из Србије или из било које друге земље - то је један од примера како се разбуктавају духови пуштени из боца. Политичари морају имати храброст да врате те духове мржње у боцу." Јадранка Косор указује и на другу страну медаље односа политичара према оваквим догађајима - каже да некима они добро дођу. „Кад се догоди такав инцидент, то хомогенизује све оне који у име одбране националних интереса и великих речи могу радити пуно ствари које пролазе испод радара - све друго нестане, остане заштита националних интереса. Страшно ми је поражавајуће да један такав скандалозан инцидент отвори простор да људи, који су били Милошевићеви следбеници великосрпске идеје, Шешељеви разносачи пива, добију прилику да нам говоре да је насиље недопустиво." Бивша председница Хрватске демократске заједнице (ХДЗ), из чијег је чланства искључена 2013. године, каже да овакве политике не доносе добро грађанима ни Србије, ни Хрватске јер се говори само о инцидентима, а не „о паду индустријске производње". Ватерполо, Сплит, Звезда и море - како и зашто Фалш сусрети са ефектом „нула" А само годину дана раније, председница Хрватске Колинда Грабар Китаровић угостила је српског председника Александра Вучића. Осмеси, фотографије, крупне речи о бар почетку решавања спорних питања, организоване колоне српских новинара који су у директном преносу пратили говоре Вучића широм Хрватске. „Резултат је мањи од нуле, а то значи да сусрет уопште није био добро припремљен. То су фалш сусрети, прилике за фотографисање - баш као и она на мосту, баш као и кад је Колинда Грабар Китаровић дошла на инаугурацију у Београд - од којих није остало ништа." Колинда Грабар Китаровић и Александар Вучић Подсећа Јадранка Косор и на Вучићево обећање да ће донети три протокола који ће решити судбину несталих за које се, каже, испоставило да су у Хрватској већ давно решени случајеви. На све то, негодује и због називања овог сусрета - историјским. „Он то није био ни у ком смислу - такав је био онај када је председник Тадић дошао у Хрватску и извинио се у име државе и народа. Вучић је требало да изрекне лично извињење." Због свега тога, Јадранку Косор данашњи односи у региону асоцирају на једну емоцију. „Осећам се каткад љуто. Ја не бих рекла да смо на истом - нажалост, ми смо и назадовали, иако је Хрватска постала чланица Европске уније (ЕУ)", закључује Косор. Дипломатија на Балкану: Решења која се чекају Живот на граници не чека политичке одлуке Три лица Олује Рушитељи и градитељи Не треба много Јадранки Косор да се присети времена пре готово једне деценије, када је са тадашњим председником Србије Борисом Тадићем и словеначким премијером Борутом Пахором представљала „тројку наде за Балкан" која се редовно сусретала и размењивала умирујуће поруке. Ипак, не заборављају се ни размене оштрих стрелица - рецимо са тадашњим српским шефом дипломатије Вуком Јеремићем о питању Косова. „Односи Хрватске са суседима, са којима ћемо заувек овде живети, нажалост стагнирају или чак иду унатраг", каже Јадранка Косор. Пахор - Косор - Тадић (слева) срели су се 2011. године у Смедереву Главни узрок проналази у недостатку храбрости код актуелне генерације политичара који би сносили терет непопуларних одлука. „Градитељи су испали из видокруга политике. У политици готово да превладавају рушитељи, јер је познато да је много теже бити градитељ него рушитељ." Подсећа да је њена влада поднела Хрватском сабору Декларацију која је уследила као последица лошег искуства Хрватске са словеначком блокадом преговора о прикључивању ЕУ због нерешеног билатералног питања. „Том Декларацијом су обавезане све будуће владе да ниједно билатерално питање не стављају као препреку нашим суседима на њиховом европском путу. То је била историјска одлука која није значила брисање историјских догађаја на овим просторима", каже Косор уз опаску да ни ове декларације више нема у јавности. Подгорички клуб - „пређашњи" или „бивши" Јадранка Косор део је иницијативе која је основана у главном граду Црне Горе, а окупља некадашње председнике и премијере земаља у региону који више немају државничке, али ни страначке функције. „Сигурна сам да ми можемо послужити као градитељи мостова - само кад би неко хтео да слуша шта имамо да кажемо на темељу искуства." Међу људима међу којима, како каже Косорова, није било сукоба ни док су били на функцијама, разлике су симболичке. „Некадашњи црногорски председник Филип Вујановић говори пређашњи председници и премијери, а ја инсистирам на термину бивши, иако је доста окрутан." На питање да ли би, ако којим случајем ове године изгубе изборе и напусте политику, у клуб примили Александра Вучића и Колинду Грабар Китаровић, Јадранка Косор даје јасан одговор. „Ја бих била против да Вучић буде примљен - све док не призна пресуде међународних судова и промени свој однос према операцији Олуја јер је Хашки суд јасно рекао каква је ситуација била: да су злочини почињени, али не од стране оних који су представљали државу. Исто се односи на Вучићево признање геноцида у Сребреници. Мислим да госпођа Грабар Китаровић не би била заинтересована за седење са бившим званичницима, јер сам сигурна да она већ сад спрема неку резервну позицију, ако не победи на изборима." Изгубљена изборна година Сасвим неочекивано, Јадранка Косор 2019. године постала је антихероина српских прорежимских таблоида и то због - једног твита о грађанским протестима „1 од 5 милиона". „Толико, толико понижења, простаклука сам доживела са свих страна, али и невероватно пуно паметних и позитивних реакција из Београда, Србије, као и Хрватске - и то ме охрабри. То би политичари морали да раде - да ставе то у први план, јер и тамо и овде има пуно паметних и образованих људи који гледају у будућност." Ипак, свесна је некадашња премијерка да се од ове године не може очекивати много тога - сигурни председнички избори у Хрватској и могући парламентарни избори у Србији одређиваће атмосферу у региону. „Председник Хрватске нема велика овлашћења, али она која има, веома су битна - чува Устав и његове темељне вредности о једнакости, демократији, владавини права. То госпођа Грабар Китаровић није чинила - око ствари које деле Хрватску, врло често је имала реторику такву да је само мислила на себе, свој рејтинг и своју бирачку базу." Као сликовит пример, Јадранка Косор наводи изостанак реакције председнице Грабар Китаровић на скандирање „За дом спремни" на фудбалској утакмици са Израелом, којој је председница присуствовала, а потом рекла да није чула скандирање - све у покушају да не увреди десно бирачко тело. „Ја мислим да велики део десног бирачког тела не заговара те невредности - За дом спремни је усташки поздрав, под којим су убијани људи и то није стари хрватски поздрав", јасна је Јадранка Косор. Председница Хрватске Колинда Грабар Китаровић прославила се навијањем на спортским приредбама - па и на тениском мечу Дејвис купа против Француске Некадашња премијерка замера садашњој председници и „естрадизацију" своје улоге, посебно из перспективе улоге жена у политици. „Ништа посебно добро Колинда Грабар Китаровић није направила за поимање важности већег броја жена у политици јер је и сама инсистирала на појавности, а то је стереотип који иначе влада - да жене морају бити лепе и насмејане." Међу противкандидатима, Јадранка Косор очекује нове снаге у политици - попут доскорашње председнице Поверенства за сукоб интереса Далије Орешковић, али и њеног наследника на месту премијера Зорана Милановића. „Мислим да је победа Грабар Китаровић доста извесна, уколико не буде неких кандидата који ће храбро изнети своје виђење и свој програм", оцењује Косор. Случајеви две породице - Зец и Дробац Име Јадранке Косор у хрватским, али и српским медијима, везује се за случај две српске породице из Загреба. Три члана породице Зец убили су припадници хрватског МУП-а у децембру 1991. године за шта никад нису одговарали, а Јадранка Косор је преживелим члановима у симболичном гесту 2004. године уручила новчану помоћ хрватске владе. „Сусрет са децом из породице Зец потпуно је нестао из хрватске јавности - јако сам се изненадила што сте ме то питали. То је било изузетно важно тада и јасно да сам ја то с намером направила пред медијима - ја сам хтела да дам изјаву и то је шокирало део хрватске јавности јер сам била и министарка бранитеља." С друге стране, Јадранка Косор је више пута у медијима повезивана са случајем породице Дробац - оптуживана је да су два брата избачена из стана у који се она уселила. „Прича са породицом Дробац је чист политички спин који подмећу често и најближи - ја нисам никакву српску децу истерала из стана, нисам знала да су икада у том стану била било чија деца. Та прича је правно и на сваки други начин чиста - о тој причи се четири пута на различита питања огласило Државно тужилаштво и то је све проверљиво." Она закључује да је интересантна судбина ова два случаја, „од којих онај неистинит живи, а истинити нико не извлачи". Ко је Јадранка Косор Мандат Јадранке Косор на челу Владе Хрватске трајао је две и по године, а на том месту наследила је Иву Санадера Медији и политика Пре уласка у политику, Јадранка Косор била је новинарка - у своје време најмлађа дописница Вечерњег листа, потом новинарка Хрватског радија која је у ратно време водила емисију контакт-програма. „То је било врло деликатно у деликатним временима - мени се свако, без цензуре, могао јавити. То није увек било дочекано са одушевљењем мојих шефова, али код мене је било или тако, или никако другачије." Ипак, каже да је у једном тренутку пожелела промену каријере. „Била сам изразито популарна као водитељка, људи су ми веровали, и очекивали су немогуће од мене - да ја могу чинити немогуће ствари и решавати огромне проблеме људи. Да нисам добила позив да уђем у политику 1995. године, ја бих сама нешто променила јер сам била свесна да сам дошла до границе онога што чини посао новинара." На новинарску професију Јадранка Косор данас гледа као на веома одговорну за стање у друштву - али медије не види као главне кривце. „Кад се на вагу стави одговорност новинара и одговорност политичара, ту ипак претежу политичари. Они често уређују и односе у медијима, односе медија и државе, власти, политике." Јадранка Косор данас није „запослена" ни у политици ни у медијима, каже да је окупирају путовања по свету, по скуповима који окупљају бивше премијере и председнике. „Покушавам да завршим књигу - али ми јако слабо иде. То не би била аутобиографија ни биографија, него књига о неким догађајима којима сам сведочила, са нагласком на преговоре Хрватске о уласку у ЕУ - оно на шта сам најпоноснија." Председник Хрватске Иво Јосиповић и председница Владе Јадранка Косор потписују Приступни споразум Хрватске за улазак земље у Европску унију Ипак, у књизи ће бити и тешких момената, попут искључења из ХДЗ-а, упркос ономе што Косор сматра да су њени успеси. „Волела бих да направим мали уџбеник политичке културе, малу анализу природе политике - можда би то могло да помогне неком младом политичару или политичарки. Да знају да у том простору влада много лажи, дволичности, лицемерја и издаја - и да је јако тешко у свему бити жена, а посебно сама жена." Осмех који је редовно прати ипак нестаје када каже да јој писање теже иде јер се узнемири при помисли на тренутке када су је сви напустили кад је искључена из странке - а посебно они којма је, како каже, највише помагала. Додаје да се један део њих сада враћа, али њој то више ништа не значи. „Бавим се разним стварима које не веселе и као да још увек нешто очекујем од политике, иако знам да се то неће догодити." НАПОМЕНА: Цитати Јадранке Косор нису наведени у изворном облику на хрватском језику, већ у српској варијанти. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk