Избори у Белорусији: Полиција привела студенте који су протестовали првог дана школске године
Полиција у Белорусији привела је више студената који су обележили почетак школске године протестима против дугогодишњег лидера те земље Александра Лукашенка.
Колоне студената са универзитета у главном граду Минску марширале су Авенијом независности и окупиле се на Тргу победе. Лукашенко, који је на власти 26 година, тврди да има подршку милиона становника Белорусије. „Нећу да моја земља буде исечена на делове", изјавио је Лукашенко, који наводи да би његов пад са власти довео до „много већег крвопролића него што је било у Украјини", преноси државна новинска агенција Белта. Истакнута опозиционарка Марија Колесникова у међувремену је најавила да оснива нову партију по имену „Заједно". Опозициона лидерка Светлана Тихановскаја и даље је у егзилу у Литванији, а у петак ће се обратити Савету безбедности Уједињених нација путем видео позива, преноси Ројтерс. Светлана Тихановскаја Тихановскаја је била приморана да напусти Белорусију након што је на спорним председничким изборима почетком месеца изгубила од дугогодишњег председника Лукашенка. Балтичке земље и чланице ЕУ Литванија, Летонија и Естонија у међувремену су забраниле улазак тридесеторици белоруских званичника, укључујући Лукашенка, на пет година. Наставак протеста у Белорусији Протести против Лукашенкове владавине почели су широм Белорусије након председничких избора 9. августа, за које ЕУ и Америка кажу да нису били ни поштени ни слободни. Последње три недеље у центру Минска окупљало се између 100.000 и 200.000 демонстраната. Противници Лукашенка не одустају од протеста Више хиљада студената изашло је на улице у уторак да подржи протесте. Многи су носили историјску националну бело-црвено-белу заставу коју користи опозиција. „Дошли смо да подржимо људе, да искажемо политички став и покажемо да нема потребе да остају код куће и буду уплашени", изјавио је један од студената. ББЦ-јев тим је видео полицајце у опреми за разбијање демонстрација како насилно хапсе једну групу студената. Међу приведенима је и двоје белоруских новинара. Полицајци под опремом и у цивилу покушали су да натерају студенте да се разиђу, а они су покушали да блокирају улазе неколико универзитета. Једна жена је насилно убачена у аутомобил док је сакупљала потписе за петицију којом се захтевају нови избори, јавила је организација за људска права Виасна. Независни сајт Tut.by је јавио да су демонстранти, међу којима је било и професора, направили људски ланац испред државне уметничке академије. Лукашенко води бившу совјетску републику Белорусију од 1994. године, одржавајући блиске односе са суседном Русијом, на коју се та земља у великој мери ослања у снабдевању енергијом и трговини. Шта предузима Лукашенко? Он је током посете једном факултету на западу Белорусије позвао старије људе да објасне млађима какве је тешкоће пребродила та земља. „Они то нису видели сопственим очима, треба да причате са њима", изјавио је он, а преноси новинска агенција Белта. Изборна комисија рекла је да је Лукашенко освојио 80 одсто гласова, али опозициона кандидаткиња Светлана Тихановскаја тврди да је освојила 60-70 одсто на основу резултата који су правилно пребројани. Иако није имала политичке амбиције, Светлана Тихановскаja се кандидује за председницу. Видео: Светлана Тихановскаja - од домаћице до кандидаткиње за председницу Белорусије Медијски тим Тихановскаје, која је у егзилу у Литванији, најавио је планове за њено обраћање Савету безбедности Уједињених нација 4. септембра, као и Парламентарној скупштини Савета Европе 8. септембра. Русија, главни подржавалац председника Лукашенка, стална је чланица Савета безбедности УН и нејасно је да ли ће покушати да спречи белоруску политичарку да говори. Прошлог понедељка, Тихановскаја је рекла Одбору за спољне послове Европског парламента да застрашивање од стране владе не може зауставити демонстранте. „Нећемо попустити", рекла је она говорећи из литванске престонице Виљнуса. „Захтевамо да се поштују наша основна права. Захтевамо да сви политички затвореници буду ослобођени." Након што се преселила у Литванију, опозициона лидерка је позвала Белорусе да наставе да мирно протестују против Лукашенка. Главна представница опозиције која је још увек у Белорусији, Марија Колесникова, најавила је у уторак да оснива нову странку са затвореном опозиционаром Виктором Бабариком. Приче људи који чекају испред затвора у Минску. Видео: Приче људи који чекају испред затвора у Минску. Лукашенко се у понедељак 31. августа састао са председником Врховног суда Белорусије. Они су искључили могућност враћања Устава из 1994. године, када је Лукашенко по први пут изабран за председника. По том Уставу, иста особа је на месту председника могла да проведе највише два мандата у трајању од пет година. Ова одредба промењена је на референдуму 2004. године, након што је Лукашенко биран двапут, а од тада белоруски Устав не ограничава број председничких мандата. Лукашенко је још пре избора говорио о могућим уставним променама, по узору на Русију, где је председник Владимир Путин у јулу ове године добио могућност да остане на власти до 2036. У недељу, на председников 66. рођендан, демонстранти у Минску су се сукобили са полицијом. Међутим, протести су се по први пут завршили без разбијања демонстранција и то пред председничком резиденцијом. На протестима 30. августа ухапшене су 173 особе, саопштили су из МУП-а. Демонстранти су узвикивали „срамота" и „одлази" током супротстављања полицији. Власти су у суботу повукле акредитације 17 новинара, од којих су већина белоруски држављани који су радили за стране медије, укључујући два новинара ББЦ руског сервиса. Руски председник Владимир Путин телефоном је назвао Лукашенка на његов рођендан и наводно га позвао да посети Москву. Чини се да је то био најновији знак подршке Кремља председнику Белорусије, на ког Русија није увек гледала позитивно. Нове уставне промене учиниће могућим да Путин остане на власти до 2036. Портпарол Кремља Дмитри Песков раније је истакао спремност Москве да са Минском размени искуства у спровођењу уставне реформе. „Што да не разменимо искуства кад смо [у Русији] недавно урадили сличну ствар", рекао је Песков. Русија, за разлику од многих западних држава, даје отворену подршку Александру Лукашенку. Путин је прошле недеље изјавио да, „уколико то буде потребно", Русија може послати полицијске снаге у Белорусију. „Још једном желим да истакнем да за сада нисмо разговарали о слању полицијских резерви [у Белорусију]", поновио је Песков у понедељак. Лукашенкова посета Русији, коју су већ најавили званични Минск и Москва, биће реализована у „наредних неколико недеља", додао је Песков. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk