Епидемија корона вируса, ванредно стање, самоизолација и права грађана у Србији
У Србији је 15. марта проглашено ванредно стање - у земљи је било 48 заражених вирусом корона, а Милан Његован из Новог Сада прешао је гранични прелаз Хоргош неколико сати пре него што је ова мера ступила на снагу.
Враћао се са привременог рада у Немачкој. Месец дана касније, изашао је из притвора у Вршцу, где је био од 20. марта, због наводног кршења мере самоизолације по уласку у земљу - за коју му, како тврди, нико није рекао да је обавезна. Због кршења мера самоизолације, до средине априла, одржана су 43 суђења и изречене бројне казне, изјавио је државни секретар у Министарству правде Радомир Илић. „Уколико особа којој је одређена самоизолација прекрши забрану кретања и зарази друга лица и наруши им здравље или проузрокује смрт, може се суочити са казном од једне до 12 година затвора", упозорила је председница Владе Ане Брнабић. 'Проблематични' 14. и 15. март Србија је увела оштре мере за све оне који прекрше мере самоизолације дан по проглашењу ванредног стања 15. марта - „грађанима ће при уласку у земљу бити уручено законски обавезујуће решење. Запрећена затворска казна за кршење ове одредбе је до три године затвора" пише у одлуци Владе. Дан раније, објављено је да у самоизолацију морају грађани Србије који долазе из земаља означених као жаришта епидемије, али нема помена на који начин ће бити обавештени. Из невладине организације Комитет правника за људска права (ЈУКОМ) кажу да им се јавио велики број људи који тврде да су притворени због кршења мера самоизолације, иако о мери нису били обавештени. „Тврде да им је одређен притвор због кршења мере изолације, а да о овоме нису добили никакво решење или упутство о правима и обавезама", каже за ББЦ Милена Васић, адвокатица у ЈУКОМ-у. Исто тврди и Његован, а његов адвокат каже да је на граници, када је улазио у Србију, добио само флајер. „Није добио никакво решење, ни писмено, ни усмено. Чак је питао полицајца да ли треба да предузима неке мере и полицајац му је, вероватно у шали, рекао да је једина обавеза да појача дозу алкохола", каже адвокат Горан Ступар. Ни на флајеру који је добио, додаје, није писало да је потребно да се самоизолује. „Писало је да се препоручује уздржавање од блиских контаката приликом изласка на улицу", додаје. И адвокат Јоване Поповић, студенткиње из Кикинде, која је притворена због наводног кршења мере самоизолације након повратка из Црне Горе 14. марта, каже за ББЦ на српском да његова клијенткиња тврди да није била обавештена. Јована је пуштена је из притвора у Казнено поправном заводу Забела у Пожаревцу након жалбе коју је њен адвокат поднео. Међутим, Тужилаштво је, дан након што је пуштена, поднело жалбу на то решење. „Ако би се жалба усвојила, теоретски, Јована би могла да се врати у притвор. Све што сада можемо је да видимо шта ће бити исход по овој жалби", каже њен адвокат Никола Шијан. Њихови случајеви нису усамљени. На друштвеним мрежама су последњих дана учестале објаве о људима који су у притвору због наводних кршења мера о којима нису били обавештени, Нема прецизних података о томе колико је људи у Србији било и и даље је у самоизолацији од увођења ванредног стања, која је крајем марта, продужена на 28 дана. Такође, нема ни прецизних података о броју људи који су били самоизолацији након повратка из иностранства у Србију. Министар унутрашњих послова Небојша Стефановић изјавио је да је било дана када је у самоизолацији било око 100 хиљада људи. „Системски пропуст" и „апел председника" Адвокатица Васић из ЈУКОМ-а каже да се случајеви Јоване Поповић и Милана Његована могу описати као "системски пропуст" који се догодио на почетку увођења ванредног стања када грађани нису информисани о мерама које треба да предузму. „Пропуст је трајао око недељу дана, након чега су државни органи почели обазривије да информишу грађане којима су одређене мере и додељују усмена решења у складу са законом уз писано обавештење о правима и обавезама", каже. Кажњавање неће дати резултате уколико онај коме се суди није био адекватно информисан о својим правима и обавезама, наглашава Васић. Његованов адвокат Ступар каже да „никада у животу није видео тако нешто" говорећи о образложењу којим је његовом клијенту одређен притвор. „У образложење је стајало да је поступио супротно апелу председника Републике Србије", каже Ступар. Питао је судију откада апел, па чак и председника, има обавезујуће дејство. „Дефиниција апела је молба. Судија је само ћутао", каже. Тужилаштво је тражило да се притвор због наводног кршења мера самоизолације замени кућним, али је Кривично веће донело је одлуку да Његована пусти, објашњава Ступар. Ступар додаје да је било нелогичност и у поступку. „У првом оптужном предлогу су га теретили да је у више наврата кршио самоизолацију. Указали смо да не постоји ниједан доказ за то и неколико дана касније је оптужни предлог промењен", објашњава. Додаје да је нелогично и то што се појавило и Решење санитарне инспекције која је, наводно, на граничном прелазу Његовану саопштила које су мере самоизолације прописане, иако његов клијент тврди да до тога није дошло. „У списима постоје и записи о санитарном прегледу на граничном прелазу и решење санитарног инспектора, без печата, без потписа, без попуњених података", каже. Због тога ће, каже, на главном претресу, тражити да се утврди име и презиме санитарног инспектора који је наводно био у контакту са његовим клијентом. 12 хиљада грађана потписало петицују за ослобађа притворених Удружење за заштиту уставности и законитости, које се бави развојем владавине права, предало је председнику Врховног касационог суда петицију „за ослобађање неправедно притворених грађана за време ванредног стања". Из овог удружења тврде да притворени нису могли да почине кривично дело „јер нису знали за закон", као и „да ни усмено, ни писмено нису обавештени о самоизолацији". Петицију је до сада потписало више од 12 хиљада људи. Саво Манојловић, председник овог удружења, каже за ББЦ на српском да очекује да ће Врховни касациони суд, као највиша судска инстанца у Републици Србији, реаговати. „Невероватно је да врх судства не реагује у овим случајевима јер ово јесте питање за општу седницу - газе се права грађана", каже. Врховни касациони суд може да закаже општу седницу у случају када постоји спорно правно питање, објашњава и додаје да, иако став Врховног касационог суда није обавезујући, „увек има тежину". Петиција коју је удружење на чијем је челу поднело односи само на „неправедно притворене" - оне који нису били обавештени о мерама на снази. И Васић сматра да је потребна реакција Врховног касационог суда због великог броја сличних случајева. „То значи да ће све пресуде о којима ових дана чујемо у јавности, бити подложне преиспитивању од стране виших судских инстанци", сматра она. Шта када истекне 28 дана изолације? Глумац Бранислав Труфуновић је у самоизолацији провео 28 дана по повратку из иностранства, иако није добио обавештење о мерама самоизолације. Дан по истеку тог периода, није знао да ли сме да изађе из куће. „Нико ме није звао у вези са тим. Немам никакав доказни папир осим чињеница да сам толико дана провео код куће", каже. Труфуновић се обратио Министарству здравља и да пита је ли му потребно решење о престанку самоизолације. Они су га, каже, упутили на Санитарну инспекцију. „Баба за деду, деда за бабу, чупају репу, а ја нећу да чекам још осам дана да они одговоре и спреме папир", каже. „Здрав сам и потпуно нормалан, не желим више да мени неко односи смеће и доноси хлеб, већ да изађем напоље и помогнем онима којима је помоћ потребна", каже. Дарија Кисић Тепавчевић, епидемиолошкиња из Кризног штаба за борбу против вируса корона, рекла је да се „сви који су добили решење о кућној изолацији, уколико током овог периода нису имали симптоме, па самим тим нису тестирани на вирус", након истека 28 дана враћају нормалном животу. „Имајући у виду ризик од локалне трансмисије, треба да буду јако обазриви и то је генерално апел за све", До објављивања овог текста, из Министарства здравља нисмо добили одговор о томе да ли и ко издаје решење о самоизолације. Из ЈУКОМ-а кажу да им се јављају збуњени грађани. „Ово је последица издавања усмених решења о изолацији када мера једноставно престаје да важи истеком времена", каже адвокатица Васић. Додаје да је потребно решити овај проблем, са обзиром да грађанима прети кривична одговорност уколико се не придржавају мере изолације. „Потребно је макар увођење једноставног обрасца којим надлежно лице које је издало решење потврђује да је мера престала да важи", каже. Случај повратника из Париза - „Тужићемо државу" Маја* се из Париза вратила за Београд летом који је организовала Влада Србије крајем марта. Када је слетела у Београд, на аеродрому није било никога осим полиције, која је групу у којој је Маја била спровела до аутобуса. Добили су да потпишу решење о изолацији, али без наведеног одредишта. Маја тврди да се групи „нико није обратио, прегледао нас, измерио температуру". „Ми смо киднаповани", каже Маја за ББЦ на српском. Неколико сати касније, стигли су до некадашњег Прихватног центра за мигранте код Суботице прилагођеног за пријем повратника у Србију по избијању епидемије. Тада им је мерена температура, као и питање да ли неко у групи болује од неке болести. „Када смо ушли у тоалет, ми смо хтели да почнемо да плачемо. Није било сапуна, нисмо имали тоалет папир", описује Маја смештај у коме је боравила. Позвала је телефоном Заштитника грађана Зорана Пашалића. „Он је покушао да ме смири. Тражио је да се чује са пуковником који је био ту и да се јављамо на сваких пола сата, а да ће он затражити да нас пребаце у неки нормалан карантин", каже она. Пашалић за ББЦ на српском потврђује да је био у контакту са људима из ове групе. „Они су били незадовољни смештајним условима, али су због тога исте вечери спроведени у Београд аутобусима у војну гимназију", каже Пашалић. Додаје да разуме „страх и малтретирање" које су грађани доживели приликом путовања, али напомиње да карантин није „хотел, нити хостел". Маја је била задовољна условима у Војној гимназији у Београду. Још увек је налази у самоизолацији и најављује тужбу против државе. „Читава група, нас осамдесет, групно ће тужити државу", каже она, не откривајући даље детаље. *Име познато редакцији Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk