Интервју петком у доба корона вируса: „Ми смо први до европског Вухана”, поручује Јелко Кацин, портпарол Владе Словеније
Вести о једноцифреном броју новозаражених вирусом корона из Словеније су почеле да стижу док је Србија тестирањем откривала троцифрене бројеве случајева.
Јелко Кацин дуго година је присутан на политичкој и друштвеној сцени Словеније Јелко Кацин, портпарол словеначке Владе за корона кризу, каже да опадајући број пацијената у болницама и на интензивној нези показује да Љубљана држи епидемију под контролом. „Епицентар корона вируса у Европи је била и остала Италија, а Милано је ближи Љубљани него Београд - ми смо први до европског Вухана. „Зато смо морали да се организујемо другачије и систематски радимо", каже Кацин у телефонском разговору за ББЦ на српском. Ипак, уз такав приступ Словенцима је помогла и лична одговорност велике већине грађана. „Ми не смемо ширити вирус на друге људе и морамо се стално понашати као да смо ми део проблема, потенцијални носиоци вируса. Тај осећај да је одговорност на свачијој појединачној страни издваја Словенију од других земаља", каже Кацин. Epidemija u zemlji koja se graniči sa italijanskim žarištem pandemije 1449ukupno obolelih 247oporavljenih pacijenata 99preminulih Словенија, земља од око два милиона становника, до 22. априла спровела је скоро 45 хиљада тестова, свега неколико хиљада мање од три и по пута веће Србије. На лечењу у болницама тренутно се налазе 82 особе, од којих је 24 на интензивној нези. Информисање и ограничено кретање - кључне мере Јелку Кацину није страна улога кључне особе задужене за информације у кризама. Током 1991. године и рата након којег је Словенија напустила тадашњу Југославију, Кацин је био министар информисања. У влади Јанеза Јанше, која је формирана усред пандемије, Кацин је добио идентичну улогу. „И тада смо имали прес центар у Цанкарјевом дому, баш као и сада. „Свакога дана имамо бар једну конференцију за медије, људи прате шта се догађа и ефикасно комуницирамо са целом нацијом." Ипак, на опаску да многи борбу са вирусом пореде управо са ратом, Кацин неће реаговати са одобравањем. „Ја ни за време рата 1991. године никада нисам обукао униформу и не желим никаква поређења са ратом. „Али, ако баш то желите, у рату се на фронту зна где је непријатељ, док је у епидемији вирус међу нама, вирус не лети и не хода, већ се може селити са човека на човека само ако ми ходамо, говоримо, дружимо се." Словеначка полиција проверава колико грађани поштују мере ограничења кретања Управо да би се то избегло, Словенија је донела кључну меру - ограничено је кретање унутар граница општина пребивалишта. „За разлику од ситуације пре 30 година, када смо имали 60 општина, сада их имамо више од 200, а неке су изузетно мале. „Када се кретање људи ограничи на границе тако мале општине, мала је вероватноћа да може доћи до контакта некога ко је ковид позитиван са неким ко није", каже Кацин. Домови за старе као болнице Словенија се међу првим земљама у региону суочила и са најтежим проблемом у пандемији вируса корона - продором заразе у домове за старе. Кацин каже да се број домова у које је ушла корона може пребројати на прсте две руке, док их у целој земљи има око 100. „Имамо нацрт како се сваки старачки дом припрема за улазак вируса - дели се на различите зоне, позивитни се одмах издвајају у други део дома и изолују. „Ми покушавамо да што мање померамо те људе - ако није неопходно, не селимо их у болнице него их лечимо у домовима." Домови за старе у Словенији подносе већи терет кризе изазване корона вирусом Признаје Кацин да је било и случајева где руководства ових институција нису била довољно спремна да спроведу планове, па је долазило до проблема. Ипак, тврди да за сада подаци нису алармантни. „Ако пратимо број умрлих у старачким домовима, њихов број је до сад мањи од броја који су преминули претходних година у истом периоду." Уз то, Кацин истиче и да међу најстаријом популацијом има успешних прича борбе са вирусом. „Најстарији опорављени мушкарац има 96 година, најстарија жена има 106 година - они су преболели ковид-19 и вратили се у старачки дом", каже он. Конференције за медије „на даљину" Промена владе усред светске пандемије тешко да се може описати као потез без ризика, али су га чак два кабинета у бившој Југославији доживела у претходна два месеца. Док рушење власти косовског премијера Аљбина Куртија траје недељама уз неизвестан расплет, пад нестабилне владе Марјана Шареца и повратак на власт конзервативца Јанеза Јанше одиграо се без великих тензија. „Морамо преживети епидемију са што мање колатералне штете. „Требало је да имамо превремене изборе, али је превладао разум па је формирана ефикасна влада која мора да се избори са епидемијом да би се онда размишљало када желимо следеће изборе." И док се у Србији парламентарни избори одлажу због ванредног стања, а власт и опозиција међусобно оптужују за перманентну кампању док за грађане важе дуги периоди полицијског часа, Словенци живе другачије. „Ми ниједног тренутка нисмо увели полицијски час - то је изван нашег оквира размишљања. „Културолошке разлике између држава бивше Југославије и региона су очигледне, мада и код нас има оних који тврде да је код нас уведена диктатура и да нема медијских слобода." Као пример културолошких разлика, Кацин наводи заједнички наступ представника пет вероисповести који су заједнички позвали своје вернике да се за празнике у априлу не окупљају - што је без разлике и испоштовано. Јелко Кацин је у својству европског парламентарца држао конференције за медије и у Београду Управо питања медијских слобода била су покренута због одлуке да редовним конференцијама за медије - новинари физички не присуствују. „И овде има новинара који би желели директно да постављају питања влади, али ми смо организовани тако да се конференције држе у Цанкарјевом дому, а питања се постављају из студија Телевизије Словеније. „Нисмо имали ниједног позитивног у Влади Словеније, не желимо да има позитивних међу новинарима, и све док буде тако, ми нећемо имати уобичајених конференција где може доћи до контакта", поручује Кацин. Некада веома активан на Балкану као специјални известилац Европског парламента, Кацин данас не жели да говори о указивањима актуелних европских парламентараца на проблеме медијских слобода и демократских процедура у Србији. „Није примерено да у време епидемије, а још мање ја као портпарол Владе, делим поруке и науке за грађане Србије. „То је питање са којим се морају суочити грађани Србије и из тога нешто научити", сматра Кацин. Он наводи да је време пандемије показало и солидарност међу земљама коју описује као „рационалну", а Словенију истиче као пример земље која је прва увела коридоре за држављане који су се са запада Европе враћали у своје земље на исток континента. Подсећа да је, уз пуно напора, решена и ситуација са држављанима Србије којима испрва званични Београд није желео да дозволи прелазак границе и повратак у отаџбину. Покретање економије - следећи изазов На питање о евентуалном попуштању ограничења кретања и других мера којима се земља бори против ширења вируса, Кацин упорно инсистира да се уместо попуштања говори о поновном покретању економије. „Ми смо целу економију замрзли на период од два месеца, сви којима је потребно добијају накнаду да би та два месеца преживели и да бисмо онда кренули у опоравак. „Економију није могуће реактивирати ако не дозвољавамо дневне миграције до радних места, ако не обезбедимо заштитна средства на радним местима." Ситуација са вирусом била је све озбиљнија када је Јанез Јанша постао премијер Словеније 3. марта ове године Портпарол словеначке владе каже да до сада није забележено жариште ни у једном индустријском постројењу већ да се вирус ширио увозом, преко појединаца, потом медицинских радника и домова за старе. Због тога је словеначка влада припремила два пакета мера за подршку, пре свега онима од којих зависи економски живот земље. „Наша привреда је оријентисана на извоз, кључна је индустријска производња и извоз. Наш извоз је почетком деведесетих представљао 33 одсто извоза бивше Југославије, данас би представљао 50 одсто извоза свих земаља бивше Југославије", истиче Кацин. О летовањима се и даље сања Како су се бројеви регистрованих заражених у Словенији смањивали, тако су се покретала и питања долазеће летње сезоне. Иако ова земља није зависна од туризма попут Хрватске или Црне Горе, многи из ближег или даљег суседства радо долазе у словеначке туристичке центре на планинама, у бањама или на обали. „Далеко је море - ни нашим грађанима није дозвољено да иду на словеначку обалу. „Једино је власницима дозвољено да иду у своје викендице да обаве минималне радове и преспавају, али у тим местима не смеју у апотеку и продавницу да случајно не би однели вирус", каже Кацин. Пуста Љубљана То, ипак, не значи да Словенци неће имати прилике да путују. „Ако све буде ишло како треба, биће доста људи који ће разумети да треба ове године помагати домаћем туризму па ће на бициклу откривати дестинације у својој земљи. Влада размишља о ваучерима који ће омогућити људима да обиђу Словенију, а нашој туристичкој индустрији да преживи када је јасно да ће бити велико одсуство туриста из иностранства." Јелко Кацин каже да је свестан да људи данас сањају годишње одморе, али и додаје да не зна да ли ће се тај сан остварити ове или тек наредне године. „Док не будемо на другој страни ове реке која се зове ковид-19, не може се ни сањати туризам какав је некад био", закључује Кацин. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk