Климатске промене: Овај момак из Београда жели да нам помогне да нађемо одговоре
Какве везе имају Панчићева оморика, Нетфликс и загађење ваздуха у Београду?
Немања Миловић је покренуо сајт Клима 101 - Ваш уводни курс о климатским променама и глобалном загревању Немања Миловић из Београда има 28 година и аутор је веб сајта о климатским променама Клима 101 - Ваш уводни курс о климатским променама и глобалном загревању. „Климатским променама смо сви допринели и једини начин да зауставимо последице јесте да сви знамо довољно о њима и сложимо се шта и као треба да се уради", каже Немања за ББЦ на српском. На сајту Клима 101, Немања, заједно са професорима Београдског универзитета, пише како климатске промене утичу на Панчићеву оморику, аутохтону врсту, да ли гледањем Нетфликса доприносимо климатским променама, али и како се мењао степен загађења ваздуха у Београду. „Покренуо сам сајт са идејом да буде уводни курс о климатским променама, да неко ко жели да сазна о клими, може да уђе и пронађе те информације на српском језику", каже. На сајту су постављни и научни текстови о климатским променама написани свакодневним језиком. „Људима није најзанимљивије да читају школске примере. Схватио сам да морамо да пишемо о стварима које људе занимају, користећи језик који је близак свима". Од Бранка Коцкице до "злог димњака" на Коњарнику Као дечак, током 1990-тих, Немања је на телевизији гледао Бранка Коцкицу како уз помоћ дима цигарета и глобуса објашњава ефекат стаклене баште. Петнаест година касније, када је уписао мастер економије на тему Утицај климатских промена на земље у развоју, схватио је, каже, колико мало зна о климатским променама. А још је мање информација на интернету доступно на српском језику. „Текстови доступни на српском су одлични, али са много техничких података, писани научним речником", објашњава. Чачак: Како је волонтеризам младих дао нов живот обали Мораве Циљ текстова на сајту је да људима покаже примере из свакодневног живота који утичу на климатске промене. „Годинама сам живео близу топлане на Коњарнику и гледао у огромни димњак. Тек од када говоримо о загађењу ваздуха у Београду примећујем димњак - сада ми делује помало зло", каже Немања. „Када нам нешто постане визуално јасно, тада можемо да почнемо да примењујемо знање. То је прича о једноставности којој тежимо на сајту". „Морамо да причамо о позитивним променама" Професор Физичког факултета Универзитета у Београду Владимир Ђурђевић помаже Немањи као стручни сарадник на сајту, заједно са још две колегинице са Пољопривредног факултета. „Наша главна улога је да, када се припреми тест, проверимо конзистентност, чињенице и нова научна истраживања", каже Ђурђевић за ББЦ на српском. Изучавање климатских промена дешава се на свакодневном нивоу, додаје. „Често научне чињенице актуелне пре две, три или четири године више то нису или постоје бољи извори података". Највише посета на сајту имају текстови који се односе на климатске промене у Србији, али и они који говоре о решењима. „Читаоци боље реагују на текстове о примерима који су решења проблема, а не када се говори о димензијама проблема и неповољним пројекцијама за будућност", каже Ђурђевић. klimatske promene Са тиме се слаже и Немања - желимо да знамо шта је урађено да би се спречио негативни утицај климатских промена и шта ми сами можемо да урадимо. „До недавно је постојала потреба да се људи помало уплаше могућим сценаријима до којих климатске промене могу довести ако се ништа не уради", каже Немања. Сматра да је то време прошло. Ипак, само делимично. „Најгори сценарији су помогли у освешћавању људи, а сада ми се чини да више није само нужно да истицати најгоре сценарије, већ говорити о томе да постоје и позитивне ствари - чак и када саме нису довољне и морамо да радимо више", додаје. Од поплава у Београду 2019. до Гамбије „Највише нас читају људи у Београду", каже Немања и додаје да то није довољно Један од текстова који је највише заинтересовао читаоце Климе 101 био је текст о загађењу ваздуха у Србији. „Идеја је била да објаснимо откуд загађење и који су ефекти на живот људи", каже Немања. У тексту су пробали да разбију и митове о загађењу. „Објаснили смо који су извори загађења - мит је да су то само издувни гасови и индивидуална ложишта - и термоелектране имају огроман утицај". Осим тема уско везаних за Србију, најчитанији су текстови о несвакидашњим акцијама, попут сахрана глечеру на Исланду, али и о земљама које раде неке добре ствари. Немања пише и о економској страни загађења. „Климатски услови много утичу на то колико ће земља бити економски развијена. Један од разлога зашто земље у развоју нису економски јаке јесу неповољни климатски услови. Ако се климатске промене не зауставе, земље у развоју можда никада неће почети да сустижу богатије", каже. Важност писања о климатским променама на српском језику види и у томе што ће, каже, земље Балкана, као земље у развоју, прве осетити промене климе. „Простор Балканског полуострва је део света који ће се загревати брже", каже. Сматра да је важно да у Србији размишљамо не само о смањењу емисије угљен-диоксида, већ и о прилагођавању постојећих система климатским променама. „Ми смо градили целокупну инфраструктуру када су били други климатски услови, они се сада мешају". Наводи пример поплава у Београду 2019. године. „Када су летос биле велике кише имали смо поплаве. Одводи нису дизајнирани да приме толико кише, плус нису одржавани. Прилагођавање значи да морамо да будемо свесни да ћемо последице осетити међу првима", каже. Кога највише занимају климатске промене? „Највише нас читају људи у Београду", каже Немања и додаје да је то делом због броја становника у главном граду. Сматра да то није довољно. „Да бисмо навели људе да се баве климатским променама морамо да се спустимо на локални ниво, не можемо само да причамо о глобалним проблемима", каже. Жене на стражи До људи у малим местима или оних који не користе интернет, текстови и лекције са Немањиног сајта можда неће доћи, али он каже да и они постају заинтересовани за климатске промене када их осете на локалном нивоу. „Цела борба против мини-хидроелектрана нам показује да, када је у питању нешто на локалу, за шта су лично везани, људи реагују бурно и боре се за позитивне промене", додаје. Стићи до што већег броја људи је Немањина мисија. „Када сам видео да су ђаци почели да се окупљају на протестима Петком за будућност, писао сам им и позвао их да напишу нешто за сајт". Акције дељења летака, садње дрвећа и чишћења паркова само су неки од начина да се пренесе порука. „Треба да размишљамо како да помогнемо да им се што више другара придруже и прошире акцију", каже Немања. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk.