Избори на Косову: Самоопредељење у предности по излазним анкетама
Победник претходних избора на Косову могао би сада да слави још убедљивије, показују излазне анкете после ванредних парламентарних избора.
На листама је 1079 кандидата распоређених у 28 листа. Странка Самоопредељење освојила је 41,8 одсто гласова, што би могло да јој донесе 52 посланичка мандата, резултат је агенције Пипос. За формирање већине, странка Аљбина Куртија треба да скупи више од шездесет гласова. Централна изборна комисија (ЦИК) наводи да је на изборе изашло нешто мање од 47 одсто гласача, највише у четири општине са српском већином на северу Косова, а најмање на крајњем југу Косова - у Драгашу. Због чега се на Косову поново гласа после само 16 месеци Ко је ко на политичкој сцени Косова За кога гласају Срби на Косову Према овим подацима, Демократска партија Косова (ДПК) освојила је 16,5 одсто гласова, док је Демократски савез Косова (ДСК) освојио 15,2 одсто. ДПК би могао да има двадесет мандата, док би странка досадашњег премијера Авдулаха Хотија могла да има деветнаест представника. Агенција Пипос тврди да би цензус прешла још само Алијанса за будућност Косова (АБК) Рамуша Харадинаја са 7,2 одсто, односно девет мандата. Преосталих двадесет мандата припашће неалбанским заједницама - десет српској, а десет мањинским заједницама. Избори су одржани уз примену противепидемиолошких мера, а заражени вирусом корона могли су да гласају од куће. На изборима одржаним у октобру 2019. године, на гласању је победила странка Самоопредељење Аљбина Куртија који је у договору са Демократским савезом Косова (ДСК) постао премијер, али су га партнери срушили после неколико месеци власти. Премијер нове коалиције, коју су чиниле готово све странке сем изборне победнице, постао је Авдулах Хоти из ДСК, али је Уставни суд прогласио да је глас једног посланика који је подржао владу нелегитиман - па је и та влада пала, а избори су поново расписани. Према косовским изборим правилима, предност у састављању владе и место мандатара добиће првопласирана странка у већинској заједници, док је победницима у српској заједници гарантовано место у будућој Влади Косова. Тринаест година после проглашења независности, Косово је признало око 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 117 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk