Избори 2020: Смањење цензуса и локални избори - политички шареније или распарчаније скупштине
Скупштина Србија је усвојила измене Закона о избору народних посланика и Закона о локалним изборима - како ће ове промене утицати на локалне изборе?
Овом одлуком је некадашњи изборни цензус од пет одсто смањен на три одсто, па ће више странака и кандидата имати прилику да уђу у локалне скупштине, кажу аналитичари. Ипак, они упозоравају да то може довести и до политичке нестабилности, као и до јачих притисака на „мале" кандидате. „Чињеница је да ће се лакше прелазити цензус и улазити у скупштину и чињеница је да ће локалне скупштине бити фрагментиране. „Уколико буде било више мањих партија, то може дефинитивно утицати на нестабилност локалних парламената. Отвара се озбиљан простор и за притисак на мале посланичке групе", каже Раша Недељков из организације ЦРТА за ББЦ на српском. Шира родбина и пријатељи за прелазак цензуса Кандидатима у појединим изборним јединицама у Србији за прелазак цензуса можда ће бити довољни гласови шире родбине и пријатеља. На последњим локалним изборима у априлу 2016. у Ражњу је гласало 4.377 људи, у Трговишту 3.829, док је у Црној Трави гласала 1.031 особа. Да је тада ова одлука била на снази у Црној Трави би цензус прешла свака странка и група грађана који би могла да обезбеди 31 глас. У Трговишту би за место одборника у локалној скупштини било потребно 115 гласова, док би у Ражњу 132 човека била довољна да се пређе цензус од три одсто. „На локалном нивоу очекујем једну јако велику фрагментацију, очекујем велики број група грађана који ће се појавити, не нужно политичких странака, и очекивања су да ће сви ти локални парламенти у политичком смислу бити доста шаренију него што су били до сада," каже Бојан Клачар из ЦеСИД-а за ББЦ на српском. Бојан Клачар Нестабилност власти Кључне последица смањења цензуса на локалним изборима биће „фрагментирање", односно распарчавање локалних парламената, сагласни су Недељков и Клачар. „Нижи цензус свакако значи потенцијално већу шансу да више мањих партија или група грађана уђе у парламент, али ја то не бих звао из ове перспективе репрезентативност већ фрагментираност - нарочито у моменту када се програми као такви не нуде бирачима", наводи Недељков. И Недељков и Клачар кажу да последица фрагментације може бити нестабилност власти. „Мислим на чињеницу да можемо да имамо веома велики број странака који ће бити у локалним скупштинама и врло вероватно у парламенту. „То може под одређеним околностима да доведе до нестабилности функционисања извршне власти", каже Клачар. Ипак додаје да ће се утицај промене цензуса највероватније видети тек након следећих избора. „После ових избора неће бити тај случај јер све указује на то да је СНС доминантна, међутим у случају неких промењених околности на следећим изборима можемо да дођемо у ситуацију да ћемо имати јако велике и широке коалиционе владе или коалиционе локалне власти што може на неки начин да утиче и на нестабилност извршне власти", каже Клачар. Он каже да би и неке од малих странка могле да постану „политички језичак на ваги", а то значи да се се њихови „уцењивачки капацитети" могу да повећати када је у питању формирање власти које понекад може зависити и од кандидата који су освојили мали број гласова. Раша Недељков Нижи цензус најављен је у јануару. Иако су власт и опозиција крајем прошле године преговарали о изборним условима и изменама изборних закона, смањење цензуса није било тема ових разговора. Недељков сматра да „оваква озбиљна питања, питања реформе политичког и изборног система захтевају дугорочну расправу". „Мислим да је то кључни проблем што озбиљне анализе не постоје, што се ради преко ноћи и што су последице свакојаке у различитим општинама и градовима могу бити различите последице", каже он. „Политички конвертити" Промена одборничких група, односно „прелетање" одборника из опозиционе у владајућу странку или коалицију, тренутна су политичка реалност Србије, али и нешто што би могло бити појачано са смањењем цензуса. Недељков каже да фрагментација може да отвори „озбиљан простор за притисак на мале посланичке групе, на потенцијалну корупцију". „Говоримо о прелетањима. Црта је као организација пратила прелетаче у локалним скупштинама и имали смо ситуацију да је трећина парламената претрпело пост-изборне промене управо због прелетача. „Ова измена ће само појачати тај синдром, али то је нешто што тек предстоји да видимо," објашњава он. За Клачара простор за овакве ствари постоји и ако је цензус пет одсто, те ово смањење по њему неће увести неке новине. Он каже да по нашем изборном систему не постоји адекватна „политичка казна" за „прелетаче" јер „бирачи нису гласали за њега појединачно већ за неку затворену листу". Додаје и да су политички прелетачи штетна појава, али и легитимна, која постоји и у другим земљама, те се мора правити јасна разлика између „политичке корупције за коју мора да постоји неко кривично дело" и ,,политичког прелетања". Бојкот Прошлог викенда су Савез за Србију и Покрет слободних грађана донели Декларацију о бојкоту избора. Један од лидера СЗС и председник Народне странке Вук Јеремић је том приликом окупљенима поручио да на дан избора остану кући и да не излазе на „републичке, локалне или покрајинске изборе јер је једини прави пут, пут тоталног бојкота". Међутим, ових дана се у јавности говори о евентуалном изласку на локалне изборе у Шапцу и Параћину, једним од ретких места у којима Српска напредна странка није на власти. Градоначелник Шапца је Небојша Зеленовић из партије Заједно за Србију, а председник општине Параћин Саша Пауновић из Демократске странке - обе чланице Савеза за Србију. Клачар каже да, иако у скупштине по Србији могу да уђу разноликији кандидати, најављеним бојкотом један део бирача који неће имати представнике. „Тако да ћемо ми заправо после ових избора имати, битно другачији политички живот. „Појавиће се неки политички актери који до сада нису били у првом плану. Имаћемо врло вероватно на локалном нивоу фрагментираније локалне скупштине и имаћемо један немали део бирача који неће имати представнике у локалним парламентима", каже Клачар. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk