Интервју петком - Метју Палмер: Наћи начин да се Београд и Приштина врате за преговарачки сто
Тачно тридесет година од контроверзног говора Слободана Милошевића на Газиместану, заменик помоћника државног секретара Сједињених Америчких Држава Метју Палмер каже да би Београд и Приштина за преговарачки сто требало да се врате пре локалних избора у Србији најављених за пролеће следеће године.
Директор ЦИА описао је Палмера као `изузетног сакупљача обавештајних података о људима` током ангажмана у Београду почетком деведесетих „Kада је реч о политичким календарима у Србији и Kосову, сад је отворен прозор за могућност да се врате преговорима и остваре напредак". „Избори су у Србији вероватно следећег пролећа и важно је да се преговори наставе пре, јер изборни циклус то отежава", каже Палмер. Говор који је Слободан Милошевић 1989. године одржао на Газиместану где је врх тадашње СФРЈ обележавао 600 година од битке на Косову, касније је тумачен као почетак кампање за Велику Србију и увод у распад Југославије. Наставити дијалог Преговори Београда и Приштине су на „паузи" од новембра прошле године, када је Косово увело таксу од 100 одсто на увоз робе из Србије. Очекивало се да ће помак бити направљен 1. јула у Паризу на самиту на ком је представнике западног Балкана требало да угосте председник Француске Емануел Макрон и канцеларка Немачке Ангела Меркел. Ипак, недељу дана уочи самита, саопштено је да је састанак отказан. Званичници Београда и Приштине разменили су узајамне оптужбе за пропали покушај враћања преговорима. Палмер у петоминутном разговору за ББЦ на српском каже да је потребно наћи начин да се Београд и Приштина врате за преговарачки сто. Током посете Београду састао се са председником Србије Александром Вучићем и представницима опозиције „Таксе које је Kосово увело на производе из Србије и Босне и Херцеговине би требало укинути и наставити дијалог." Ипак, не одговара директно на питање може ли овај или следећи Видовдан поново бити историјски када је реч о питању Косова. „Надам се да две стране могу постићи договор о пуној нормализацији и да ће се то десити што пре, али не бих давао неке временске оквире за то. „Све зависи, колико ће обе стране бити спремне да наставе тим путем - прво да се врате преговорима, а затим да постигну споразум", истиче Палмер за ББЦ на српском. САД су ту, каже, као партнер који подржава процес и учиниће све да охрабре и омогуће обема странама да до договора дођу. „То је њима у интересу, а у интересу је и целом региону, ЕУ и САД." Сличне поруке имао је и са терена, када је средином јуна посетио Београд и Приштину и срео се са бројним званичницима. Током посете Косову поручио је да је најбоље решење обострано признање, као и да је на Београду и Приштини да „одлуче и сагласе се" да ли ће будући споразум о нормализацији односа укључити и питање демаркације граница. Непосредни српски и дипломатски енглески Одлагање састанка у Паризу, аналитичари из Сједињених Држава и Србије видели су као прилику да се Вашингтон значајније укључи у дијалог. Палмер за ББЦ на српском каже да се формат преговора вероватно неће мењати и да Вашингтон ни на који начин није утицао на одлагање састанка у Паризу. „Америка подржава тај процес, ми нисмо део преговора, али подржавамо дијалог који предводи ЕУ од самог почетка." Каже да су представници Сједињених Држава обема странама саопштили ставове Вашингтона и додаје да раде са свим значајним политичким представницима и у Београду и Приштини. „Ми охрабрујемо власти у Приштини да уради оно што је неопходно за наставак дијалога, као што и са властима у Београду разговарамо о параметрима договора". Медлин Олбрајт, тадашња државна секретарка САД, и Кристофер Хил, њен специјални изасланик за Балкан, током конференције о Косову 1999. У неформалном разговору Палмер је непосредан и одлично говори српски - са свим падежима. Тек у званичном делу „открије" се прави школовани дипломата - учтив и одмерен. Непосредно пре разговора за ББЦ лист Данас је објавио да би нови шеф преговарачког тима, уколико дође до промене формата преговора и Америка се укључи у дијалог, могао да буде искусни дипломата попут Палмеровог шефа Филипа Рикера. Коментаришући те наводе, тврди да је упућен само толико. „Знам само што сам прочитао у новинама, али тад сам први пут за то чуо." Четврт века упућен на Балкан Метју Палмер је заменик помоћника државног секретара Сједињених Америчких Држава у Бироу за европска и евроазијска питања, са посебним задужењима за Западни Балкан и Егејски регион. Иако се неретко тај помало компликовани назив у Србији омаловажава, ту функцију у Стејт дипартменту добијају само искусне дипломате - сениорског ранга са извршним овлашћењима. Овај Американац Балкан познаје одлично, не само да је породичним нитима везан за овај регион, већ је службу започео управо у Србији 1993. године, као политичко конзуларни званичник у америчкој амбасади у Београду. У званичној биографији, стоји да је већ тада добио похвале са врха. „Крајње кориснике у Вашингтону снабдевао је извештајима и анализама широког спектра о политичким и економским питањима у вези са кризом у бившој Југославији. „Директор ЦИА описао га је као `изузетног сакупљача обавештајних података о људима`", наводи се на његовом Линкедин профилу. Регион Балкана био је Палмеров радни задатак и у периоду од 1997. до 1999. године - када је као званичник Стејт дипартмента био задужен управо за бившу Југославију. Тада је „координисао све аспекте америчке политике према Србији и Црној Гори, са посебним задужењима у вези са косовском кризом". За време мировних преговора у Рамбујеу, чији је крах водио у НАТО бомбардовање Југославије, био је заменик шефа делегације. Током 2006. и 2007. Палмер је био саветник председника Џорџа Буша у питањима националне безбедности. После тога био је ангажован у Југоисточној Азији, да би се по други пут вратио у Београд, на место саветника амбасадора САД у периоду од 2011-2014. године. Ко је Метју Палмер? На питање да ли би пут за решавање косовског питања данас поново могла да буде нека међународна конференција попут оне у Рамбујеу 1999, одговара да још није време за то. „Нисам сигуран да смо дошли до тренутка када нам је потребна међународна конференција, пошто је већ започет процес дијалога под руководством Европске Уније и он је довео до одређеног напретка". Палмер сматра да амерички председнички избори следеће године неће много утицати на темпо преговора о Косову. „Не очекујем да ће избори у Америци утицати на подршку нормализацији односа Београда и Приштине - то је константа током више администрација у Вашингтону." Подигнуте тензије Као и шефица европске дипломатије Федерика Могерини која се прибојава да би на Балкан могле да се врате „мрачне силе" прошлости, па чак и конфликт, ако регион не искористи ову прилику, и Палмер увиђа да су тензије у региону подигнуте. „Тензије воде погрешним проценама, погрешне процене могу водити насиљу, а насиље може прерасти у конфликт. Тако да, постоји забринутост, иако је Америка посвећена постизању споразума и подршци овим земљама на путу ка ЕУ". Европска шефица дипломатије Федерика Могерини Ту су, додаје, тензије, не само на релацији Београд-Приштина већ широм западног Балкана. Трилери су му, иначе, не само занимање, већ и хоби - пре неколико година Палмер се опробао у улози писца. Аутор је неколико романа које је објавила издавачка кућа Пингвин Рендом Хаус, у којем су америчке дипломате главни ликови - међу њима су „Америчка мисија", „Државне тајне" и публици на Балкану можда најближи „Вук из Сарајева". За неке од њих добио је и награде. У ранијим интервјуима говорио је да је таленат за писање добио од оца, а и брат му је писац. Сценарио за филм са Хју Грантом и Саром Џесиком Паркер из 1996. „Екстремне мере" урађен је по истоименом роману његовог оца Мајкла Палмера. „Моја супруга је из Београда" Једном приликом Палмер млађи је изјавио за Блиц да би пензију желео да проведе у Добрим Водама на црногорском приморју, где имају породичну кућу. Личне везе са Србијом и даље гаји. „Супруга ми је из Београда, моја деца говоре српски, много година сам живео ту. Србију добро познајем и везан сам за њу. Много бих волео да је видим на јасном путу ка европској будућности." Једанаест година након једностраног проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk