Фриленсери, порез и протести: Зашто у Србији протестују због намета
„Моје радни век је дуг, али радни стаж је кратак" - овако проблем са плаћањем пореза описује Катарина Станојевић из Груже, једна од фриленсера која је 16. јануара протестовала испред Скупштине Србије у Београду.
Катарина Станојевић (лево) никада није платила порез иако је покушала, а Миран Погачар (десно), председник Удружења радника на интернету, каже да неће одустати од протеста док надлежни не седну за преговарачки сто са фриленсерима Удружење радника на интернету протестоваће по други пут јер се надлежни нису одазвали њиховим захтевима да се заустави наплата пореза по тренутно важећим законима. Катарина никада није платила порез иако је, каже, у Пореској управи покушавала да сазна како може да измири обавезе. Одговор је стигао пет година пошто је почела да ради - обавезна је да плати порез за протеклих пет година, уз камату. Она каже да тај новац нема. А порез се мора плаћати - сагласни су и фриленсери и држава. Међутим, не стишава се бука око тога колики порез фриленсери треба да плате и на који начин. Неколико дана после протеста, представници Удружења радника на интернету састали су се са премијерком Аном Брнабић у Влади Србије. Састанку су присуствовали и министар финансија Синиша Мали и директорка Пореске управе Драгана Марковић, а договорено је да две стране наставе да раде на проналажењу ефикасног и транспарентног решења. Председник Удружења Миран Погачар казао је да захтевају „обуставу пореске контроле физичких лица и почетак преговора о регулисању нашег статуса, као и разговоре томе како да се реши проблем наплате порезе и доприноса за пет година у уназад". Последњи у низу састанака заказан је за петак, 5. фебруар. Ко су фриленсери? Фриленсери најчешће раде од куће, некад и са љубимцима (илустрација) Физичка лица о којима Погачар говори су фриленсери - људи који нису у радном односу, а приходе остварују послујући на интернету, радећи за, често више, иностраних послодаваца. Пореска управа је у октобру 2020. објавила да велики број људи који раде преко интернета за иностране компаније не плаћа порез и позвала их да обавезе самоиницијативно испуне док не почну контроле и кажњавања. Ту спадају програмери, јутјубери, инфлуенсери, људи који преко интернета држе часове језика и многи други. У децембру 2020, у поштанске сандучиће фриленсера почињу да пристижу први позиви на разговоре са пореским инспекторима, али и решења о дуговањима, кажу у Удружењу радника на интернету. Погледајте и видео о Нишлији који ради од куће, ходајући: Рад од куће: Милош из Ниша не седи док ради, он хода „У року од 15 дана од примања решења, дужан сам да платим шест милиона динара - то је сума која је десетоструко већа од мојих месечних примања", каже Владимир Илић из Петровца на Млави. Владимир од 1997. године ради као фриленсер. Када је почео, крајем деведесетих, термин фриленсер се ретко где могао чути у Србији и СР Југославији. И данас закон не препознаје термин фриленсер, већ ове људе дефинише као „физичка лица, резиденте републике Србије који приходе остарују у/из других држава". „Кад кажемо фриленсер, одмах видимо да нешто није у реду, чим немамо домаћи термин за то", каже Марио Рељановић, професор на Институту за упоредно право. Шта није у реду? „Када сам почела да радим, ишла сам да се информишем у Пореској управи, питали су ме шта је то фриленсер" Катарина је од 2015. радила као предавачица енглеског језика за инострану фирму - била је плаћена два долара по часу који траје 25 минута. Број часова и висина накнаде зависили су од потражње - некада је месечно зарађивала 50, некада 350 долара. Једном је, каже, зарадила 600 долара. Иако је радила, Катарини није ишао радни стаж. Није се водила као запослена иако је потписала уговор - страна компанија за коју је радила нема представништво у Србији, а закони који дефинишу радни статус и плаћање доприноса и пореза имају територијално важење. Међутим, сваког месеца, када би у банци подигла новац, који јој је уплатио послодавац, била је дужна да у року од 30 дана Пореској управи пријави зараду, сама израчуна и плати порез. „Када сам почела да радим, ишла сам да се информишем у Пореској управи и рекла сам да сам фриленсер", прича Катарина. Службеник ју је, каже, питао да преведе шта то значи. „Рекла сам да сам слободњак, а он ми је рекао да нема шифру за моју делатност и да порез могу да почнем да плаћам тек када ми примања буду довољно висока", каже. У децембру 2020, стигао јој је позив да се јави Пореској управи због неплаћеног пореза. Обратила се Удружењу радника на интернету које јој је обезбедило адвоката. У овом удружењу кажу да неколико десетина хиљада људи има проблем сличан Катаринином. „За сваки примљени износ из иностранства дужни сте да платите порез осим ако се не ради о помоћи", јасан је Стефан Богдановић, Катаринин адвокат. Међутим, додаје да је проблем начин на који се утврђује висина пореза коју Катарина мора да плати. „Цео проблем утврђивања пореза овим људима настао је због неразумевања закона", каже Богдановић. Шта каже закон? Формула за рачунање пореза фриленсера није једноставна. Зависи који закон - формула за рачунање пореза фриленсера није једноставна. Порез се обрачунава на основу неколико њих: Закона о порезу на доходак грађана, Закона о пензионом и инвалидском осигурању, Закона о здравственом осигурању и тако даље. Колики порез фриленсер мора да плати зависи од тога и да ли је запослен. Они могу имати и стално запослење, а да посао фриленсера обављају као додатни. У Удружењу радника на интернету кажу да је највећи број њихових чланова незапослен. Математика пореза: Шта плаћа запослени, а шта незапослени фриленсер Запослени: Ако сте запослени, онда нисте у обавези да плаћете здравствено, већ само пензионо и инвалидско осигурање (ПИО) и порез на доходак, с тим што се те дажбине не обрачунавају на читав приход - већ је пореска основица 80 одсто те суме. Незапослени: Уколико је фриленсер незапослен, онда је обавезан да плати и допринос за здравствено осигурање. Примери са сајта сајта Књиговодствене услуге По важећој математици, коју прописују закони, фриленсеру на крају месеца остане око половине зараде. Удружење радника на интернету од државе тражи да се пронађе нови модел опорезивања како би се смањили намети. У Катаринином случају, када је у месец дана зарадила само 50 евра, да је платила порез, остало би јој свега око 25 евра. То је далеко испод просека минималне зараде у Србији, упозорава професор Рељановић. „Постоје разни механизми да се смањи пореско оптерећење, а нарочито је логично да се не стављају у исти кош кош они који зарађују 300 долара месечно и они који зарађују 15 хиљада месечно", каже професор Рељановић. Према формули која се тренутно примењује, иако плаћају намете, фриленсерима који нису запослени по другом основу не уписује се радни стаж, истиче адвокат Богдановић. „Уплате се рачунају као део основице пензијског осигурања да се сутра, када и ако остваре један од услова за пензију, висина пензије увећа на основу износа који се уплаћивали", каже Адкат Богдановић. Професор Рељановић истиче да фриленсери који нису запослени не могу да остваре бројна радна права. „Немају ограничено радно време, минималну зараду, не могу да се удружују у синдикат, колективно наступају, преговарају", каже Рељановић. Проблем настаје и када незапослени фриленсери остану без ангажмана. „Немате права да годину дана примате накнаду као незапослено лице", каже адвокат Богдановић. Још један проблем на који указује професор Рељановић тиче се пензионо-инвалидског осигурања. „У радном односу, један део овог доприноса плаћа послодавац, а један запослени. Зашто фриленсери плаћају цео износ?", пита. Додаје да се тиме фриленсери сматрају и послодавцем и запосленим. Зашто фриленсери не плаћају порез и шта захтевају? Удружење је у новембру позвало надлежне на разговор Фриленсери окупљени у Удружењу радника на интернету су једногласни - порески намети су превисоки, а надлежни често нису умели да објасне како се порез обрачунава и како могу да измире обавезе. „Ми желимо да плаћамо порез, али када буде у разумним оквирима, од 10 до 14 одсто, као што је у околним државама", каже Погачар, председник овог удружења. Њихови захтеви односе се на два проблема: Закон о пореском поступку и администрацији прописује да се дуговање за порез може потраживати пет година уназад. зЗатезна камата је казнена камата која се примењује приликом кашњења у испуњавању обавеза, а стопу одређује Народна банка Србије. Уз ту камату, суме новца које би фриленсери требало да плате далеко премашују примања већине, упозоравају у Удружењу радника на интернету. „Затезна камата има казнени карактер и језиво је висока - фриленсер који пет година није плаћао порез сада треба да плати око 80 одсто онога што је зарадио", каже професор Рељановић. Међутим, многи су то што су зарадили и потрошили. Владимир Илић из Петровца на Млави је добио решење Пореске управе да треба да плати шест милиона динара. Он каже да тај новац нема, али и да је тражена сума увећана мимо закона. „Пореска управа ми је од 2016. до 2019. обрачунала плаћање и здравственог осигурања, иако по члану 16. Закона о здравственом осигурању немам обавезу плаћања здравственог осигурања", каже Владимир, који болује од мултипле склерозе. „Чини ми се да се решења доносе аутоматски - без обзира на разлику између људи, рачунају се сви доприноси иако та особа можда већ плаћа неке трошкове", каже Рељановић. Адвокат Богдановић каже и да је Пореска управа направила грешку - није упозорила фриленсере. „Банке су дужне да у року од 30 дана од дана пријема било какве девизне уплате о томе обавесте Пореску управу" „Али је и Пореска управа била дужна да на крају сваке године обавести фриленсере о дуговањима, а не ретроаткивно за пет година", каже Богдановић. Рељановић истиче и потребу да се формула рачунања пореза за фриленсере учини приступачнијом. „Тешко је замислити зашто Пореска управа нема калкулатор за обрачун пореза за фриленсере на сајту", каже. Шта кажу надлежни и где се фриленсери могу информисати о обавезама? До објављивања овог текста, редакција ББЦ на српском није добила одговоре Пореске управе о броју фриленсера који се самоинциницијативно одазвао позиву за плаћање пореза, као ни одговоре на то како додатно могу да се информишу о обавезама које имају. На сајту Пореске управе доступни су основни подаци о обавезама и обрачуну пореза и доприноса за обавезно социјално осигурање на приходе. Додатне информације могу се добити телефоном: 011-33-10-111 или 0700-700-007, или на шалтерима „Ваш порезник" у филијалама Пореске управе. Министар финансија Синиша Мали рекао је крајем 2020. године да ће разговарати са фриленсерима о евентуалним променама неких закона. Међутим, истакао је да треба сагледати све ефекте и да пореске законе не би требало често мењати. „Не могу да будем неодговоран министар финансија само зато што је неко пропустио нешто да прочита или неко нешто није видео", рекао је тада Мали. Шта ако фриленсери не плате порез? Закон прописује прекршајне казне, а у кривичном законику се наводи и дело пореске утаје. Казне могу бити новчане и затворске и крећу се од пет до 150 хиљада динара или до 50 одсто утврђеног пореза. Кривични законик за утају пореза прописује новчану и казну од једне до пет године затвора, уколико износ пореза премашује милион динара. Удружење радника на интернету је 30. децембра протестовало испред Владе Србије тражећи да разговара са надлежнима. Послали су захтеве за разговор са представницима Министарства финансија и Пореске управе, као и са министром финансија Синишом Малим и директорком Пореске управе Драганом Марковић. До сада им, говори Погачар, нико од надлежних није званично одговорио. „Ако не рачунамо изјаве преко медија", каже. Председник Србије Александар Вучић изјавио је да не мисли да су протести „решење за било шта", али и да је апеловао на Владу Србије да прихвати разговор са фриленсерима. „Има простора да се разговара о томе од када да се плаћа порез, а не о томе да ли ће да се плати порез. „Можете да упадате у скупштину, да рушите институције и сајтове, нема проблема али за то следи кривична одговорност. Да не платите порез, то не може, порез има да се плати", рекао је Вучић. Удружење радника на интернету не одустаје од намере да 16. јануара одржи протест. „Не желимо да излазимо на улицу због короне, али то није жеља већ морање", каже Миран Погачар. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk