Корона вирус и вакцинија: Зашто државе обустављају употребу Астразенека вакцине и шта кажу на Балкану
Један број земаља одлучио је да обустави употребу Оксфорд-Астразенекине вакцине из предострожности, после извештаја да су неки људи добили крвне угрушке по вакцинацији.
Највеће земље Европске уније - Немачка, Француска, Италија и Шпанија су међу онима које су донеле овакву одлуку, док је одређени број држава Старог континента наставио са имунизацијом. У најновијем извештају Европске агенције за лекове (ЕМА) од 18. марта наводи се да је АстраЗенека вакцина безбедна и ефикасна, али да ће наставити са испитивањима случајева наводне повезаности крвних угрушака. Светска здравствена организација (СЗО) истог дана позвала је све државе да наставе се коришћењем овог цепива. Претходно се огласила се и Агенција за лекове и медицинска средства Србије која је саопштила да нема разлога да се прекида са имунизација јер до сада у земљи није пријављен ниједан случај „емболијских и тромботичких нежељених дејстава" Одлуке о привременом обустављању донете на основу принципа предострожности - опште познатог приступа у науци и медицини који истиче потребу да се застане и ревидира кад су докази неизвесни. Али док је у току убрзана пандемија - када свака одлука са собом повлачи крупне последице - то је приступ који понекад може да донесе више штете него користи. Да ли је безбедна? Не постоје индиције да Оксфорд-АстраЗенека није безбедна вакцина, саопштила је Агенција за лекове Велике Британије. Крвни угрушци се иначе стварају и нису ретка појава. До сада је више од 17 милиона људи у Британији и Европи имунизовано, а пријављено је око 40 случајева стварања крвних угрушака. Статистички гледано, тврде стручњаци, то је уобичајен број нуспојава. Европска агенција за лекове саопштила је да је АстраЗенека вакцина „сигурна и ефикасна" и „није повезана" за већим ризиком настанка угрушака крви. „Одбор је дошао до јасног научног закључка: Та вакцина је сигурна и ефикасна", рекла је извршна директорка ЕМА Емер Kук на видеоконференцији. Шта се дешава у Србији? За разлику од држава ЕУ, Србија за сада не одустаје од употребе оксфордске вакцине. „То је фантастична вакцина, потпуно безбедна, као и све друге. „Молим људе да буду сигурни да је то добра вакцина, да верују Агенцији за лекове и медицинска средства. Ми смо уверени у потпуну сигурност те вакцине", рекла је председница Владе Ана Брнабић. Међу онима који су примили Астразенеку је и Предраг Живић из Књажевца који је пре две недеље добио прву дозу. „Нисам узнемирен. „Мислим да још увек немамо довољно информација и надам се да ћемо ускоро сазнати више", каже он за ББЦ на српском. У саопштењу Агенције за лекове и медицинска средстава Србије наводи се да нема разлога за обуставу имунизације јер до сада није било пријављених случајева стварања угрушака. Наводи се да су до 17. марта Агенцији пријављена 74 случаја нежељених реакција на ову вакцину, али да се углавном ради о очекиваним појавама. „То су локалне реакције, попут бола, отока и црвенила на месту примене вакцине, затим системске реакције као што су повишена телесна температура, бол у мишићима, бол у зглобовима, језа, малаксалост/слабост, главобоља и мучнина", наводи се у саопштењу. Проблема после имунизације Оксфордским цепивом није имала ни Бранка Главоњић из Београда. „Једино сам осећала умор и мали бол у рамену у које сам примила вакцину", каже Бранка Главоњић из Београда. Бранка каже да не прати вести јер сама није имала никаквих нежељених дејстава после вакцинације. „Нисам се уопште распитивала о АстраЗенека вакцини, јер слепо верујем српском здравственом систему. „Лично мислим да се тренутно води маркетиншки рат у фармацеутској индустрији и да се зато пласирају различите информације", каже она. Међутим, вести о безбедности АстраЗенека вакцине узнемириле су тридесетчетвродогодишњу Сању Минић из Београда. „Како имам тромбофилију, повећану склоност ка настанку крвног угрушка или тромба, на интернету сам проверила да ли је то стање негде наведено као контраиндикација за било коју вакцину и нисам нигде наишла на такав податак", прича Сања. Сања је на лекарском прегледу пре имунизације обавестила докторку о стању. „Ни она није била сигурна да ли је то стање негде наведено као контраиндикација, али после провере у брошури АЗ цепива установила је да није", каже Сања која је после консултације са докторком примила вакцину. Имала је, каже, благе нуспојаве, које су прошле после два дана, а она је тада престала да размишља о вакцинацији. Све док се нису појавиле вести о безбедности АстраЗенека вакцине. „Тек када се удубите у ситна слова, види се да нигде није утврђено да је вакцина била узрок, али од начина на коју су многи медији пренели те вести ми је анксиозност скочила на максимум", каже Сања. Ову вакцину примио је и оснивач групе Велики презир Владимир Коларић. Он каже да се није превише удубљивао, већ анализе вакцина оставља научницима. „Све што треба да знам је да су то одобрили и направили људи који се тиме баве - научници. „И пре свега људи, не гуштери, масони, сатанисти, ванземаљци, већ људи. А људи су углавном океј", наглашава Коларић. Каква је ситуација на Балкану? Осим у Србији, вакцина АстраЗенека користи се и у другим балканским земљама. Бугарска је прва држава која је зауставила употребу вакцине, а убрзо јој се придружила и Словенија. - обе чланице Европске уније. Према досадашњим подацима, више од десет европских земаља, међу којима Немачка, Француска, Италија и Шпанија, привремено су обуиставиле давање вакцине АстраЗенака. Иако је председница словеначке Саветодавне групе за епидемију Матеја Логар изјавила да су у овој земљу забележена блага нежељена дејства после имунизације свим доступним вакцинама, министар здравља Јанез Поклукар саопштио је да држава обуставља вакцинацију Астра Зенеком. Словенија чека потврду Европске агенције за лекове о безбедности вакцине како би наставила употребу, додао је министар. У суседној Хрватској се наставља са вакцинацијом АстраЗенека вакцинама, рекао је директор Хрватског института за јавно здравље Крунослав Цапак. Из Босне и Хецеговине нема вести о престанку коришћења. Министарка иностраних послова Бисера Турковић недавно је објавила да ће у ову земљу крајем марта и у априлу стићи око 100.0000 доза оксфордског цепива. Да ли Европа има проблем с овом вакцином? Ово није први пут да европске земље изражавају подозрење према Астразенекиној вакцини. Принцип предострожности примењен је у Немачкој, Француској и у другом земљама кад испрва нису препоручиле ову вакцину старијима од 65 година. Француски председник Емануел Макрон чак ју је назвао „квази-ефикасном". Та одлука је сада преиначена, али не пре него што је нарушила опште поверење у вакцину. Немачка и Француска имају залихе вакцине које пропадају, пошто су обе земље искористиле мање од половине досадашњих залиха. А то прети да има смртоносне последице. Француска, Немачка и друге велике европске земље све тренутно имају већу стопу заражавања од Велике Британије, и могу да очекују да ће ствари поћи по злу пре него што пођу по добру. Све више вакцина против корона вируса се дистрибуира сваког дана. Ако се данас осврнете на одлуку у вези са старијима од 65 година, можете да видите на који начин је она донета. Начин на који су тестови били организовани значио је да су докази о њеној употреби у старијим старосним групама били ограничени. Организатори су желели да регрутују млађе одрасле особе у првобитним фазама испитивања из безбедносних разлога, тако да кад је дошло на ред да регулатори процене стопу инфекција подаци још нису били спремни за старије. Али су зато постојали докази из крвних узорака да је вакцина покренула снажну имуну реакцију у старијим старосним групама. Тако да није постојао оправдан разлог зашто вакцина не би функционисала у старијим старосним групама - само није прошло довољно времена да се сакупи довољно доказа у стварном свету. А ту је и проблем тумачења резултата. Није било довољно доследности међу различитим локацијама коришћеним током тестирања, што је практично значило да су постојала четири различита тестирања у оквиру једног великог. Протоколи и пракса који су следили варирали су на свакој од њих, укључујући и коришћење пола дозе на једној. То је створило донекле хаотичан сет података за тумачење. Да ли Астразенека делује код старијих људи? Првобитно су неке државе понудиле Астразенеку само становницима узраста од 18 до 64 године. Нису дозволили вакцинисање старијих од 65 година саопштивши да нема још довољно података како утиче на ту старосну категорију. Немачка и Француска су прво забраниле употребу за старије становништво, али су касније преиначиле ту одлуку. ЕМА је у јануару одобрила употребу вакцину, па и за старије од 65 година. Из компаније Астразенека саопштили су да су подаци са клиничких испитивања показали да вакцина штити људи свих узраста. Анализа Ник Тригл, дописник из области здравства Разумљиво је то што се људи који треба да се вакцинишу постају забринути када чују овакве извештаје. Али надлежни у Вританији у Европи су јасни у ставу да би вакцинација требало да буде настављена, упркос томе што поједине државе имају другачији приступ. Зашто? Па, има везе са ризиком. Из онога што је објављено до сада, мале су шансе да Астразенека заиста ствара крвне угрушке. У овом тренутку делује да су реакције на вакцину, мање-више, очекиване и да се више ради о случајностима него о истинским узроцима. Поређења ради, за оне којима се тренутно нуди вакцина, велики је ризик да оболе од Ковид-19. У највећем делу континенталне Европе, вакцина се масовно употребљава и код људи старијих од 70 година. Ако су заражени и имају симптоме, сваки четврти човек је у опасности да се озбиљно разболи или да буде смештен у болницу. У Великој Британији сада и људи у педесетим годинама добијају позив да се вакцинишу. Сваки десети становник Британије у овој старосној категорији у опасности је да се озбиљније разболи. Иначе је стварање крвних угрушака један од најчешћих последица тежег облика корона вируса. Али када говоримо о шансама и вероватноћи, оне су јасно на страни вакцинације. Зашто је храбро доношење одлука најбоље Велика Британија је одлучила да игнорише све то и начини храбри корак напред - и за свега неколико месеци могла да се похвали „спектакуларним" резултатима у смањеним нивоима озбиљне болести код старијих од 80 година. Овакав прагматични приступ доношењу одлука довео је и до тога да Велика Британија исто тако препоручи и до три месеца паузе између две дозе. То је изазвало велику контроверзу кад је први пут саопштено крајем децембра. Фајзерова вакцина није тестирана на овај начин током пробног периода - интервал код ње је био три недеље. Али, још једном, одсуство доказа није значило да потез неће радити или да није заснован на логици. Тестирање Астразенеке имало је дуже интервале код неких учесника, што се чинило да ју је учинило још ефикаснијом, док је Модернина вакцина, која је по типу сличнија Фајзеровој, такође сугерисала да би то могло да функционише. Такође је опште познато да код вакцина од две дозе већину заштите чини прва доза, док је друга само појачава и више пружа дуготрајну заштиту. Са случајевима који су у то време расли, Британији је било јасно да је корист од максимизовања доступних залиха вакцине како би пружиле било какву заштиту већем броју људи логична чак и ако докази са тестирања то нису директно поткрепљивали. Kineska vakcina - šta znamo i koliko je efikasna Професор сер Дејвид Спигхолтер, експерт за разумевање ризика са Универзитета у Кембриџу, каже да то показује да понекад морате да будете храбри приликом доношења одлука. „Принцип предострожности може да буде разуман начин да доносите одлуке кад се суочавате са научном неизвесношћу." „То фаворизује неделовање као начин смањења ризика. „Али проблем је што ово нису нормална времена и неделовање може да буде ризичније од деловања." Оно што је потребно у ситуацијама као што је ова, према речима сер Дејвида, јесте израчунати шта је вероватније на тасу вероватности. То захтева проучавање и посредних и непосредних доказа, као и контекста у ком се те одлуке доносе. „Доношење одлука кад постоји толика неизвесност невероватно је тешко, али понекад може бити штетније чекати извесност. Невакцинисање људи ће коштати живота." Погледајте видео о реакцијама на вакцину Колико трају нежељена дејства вакцинације Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk