Климатске промене: Докле смо стигли и шта појединци могу да ураде
Водитељ и природњак Дејвид Атенборо сматра да су климатске промене највећа претња човечанству у последњих неколико хиљада година.
Поједине анализе указују да би Северни ледени океан до 2050-их могао да остане без леда Оне би могле да доведу до колапса цивилизације и изумирања „великог дела природног света". Атенборо је говорио на отварању УН-ових разговора о клими у Катовицама у Пољској. „Сада се суочавамо са глобалном катастрофом коју је изазвао човек. Са највећом претњом у последњих неколико хиљада година. Климатским променама. Уколико не предузмемо нешто, на видику су колапс цивилизације и изумирање многих врста ", казао је Атенборо. Он је на овој конференцији веза између јавности и твораца политике и заступа „позицију народа". „Људи из свих крајева света су проговорили. Њихова порука је јасна. Време истиче. Желе да ви, доносиоци одлука, сада наступите", рекао је. Говорећи на отварању догађаја Антонио Гутерес, генерални секретар Уједињених нација, казао је да су климатске промене већ „питање живота и смрти" у многим земљама. Објаснио је да свет није „ни близу места на ком би требало да буде" у преласку ка привреди са ниским нивоом сагоревања угљеника. Међутим, генерални секретар УН-а рекао је да је конференција настојање да се не одустане, те да ће наредне године сазвати самит за климатске промене на коме ће се разговарати о наредним корацима. Светска банка је у међувремену најавила да ће у наредних пет година издвојити 200 милијарди долара како би подржала државе у предузимању корака против климатских промена. Шта је толико другачије на овом састанку? Ова конференција прва је која се одржава након што је Међународни панел о климатским променама у октобру објавио извештај о ограничењу глобалног пораста температуре на 1,5 степен. Како је наведено, да би се овај циљ остварио, владе морају да смање емисију гасова са ефетком стаклене баште за 45 одсто до 2030. године. Међутим, недавна студија показала је да емисије угљен-диоксида поново у порасту, након четворогодишње стагнације. Четворица бивших председавајућа УН-ових разговора о климатским променама издали су у недељу саопштење позивајући на хитну акцију. Наредне две године су пресудне Кажу да ће „потези који се предузму у наредне две године бити пресудни". С друге стране, јаз између онога што земаље кажу да предузимају и онога шта треба да ураде никада није био већи. Шта се дешава у Катовицама? Представници из око 200 држава састају се у Пољској како би разговарали о климатским променама и споразуму из Париза дали нову димензију. Уједињене нације су упозориле да је циљ тог споразума, спуштање нивоа глобалног загревања из 2015. године „ на испод два степена Целзијуса изнад преиндустријског нивоа" угрожен, јер велике привреде, укључујући САД и ЕУ, не испуњавају обећања. Научници на Међународном панелу о климатским променама - водећем међународном телу које се бави климатским променама - прошлог месеца су након расправе закључили да овај циљ није довољан. Глобални просечан раст температуре треба да буде испод 1,5 степена, казали су. Колико се свет загрејао и шта можемо да урадимо тим поводом? 1. Свет постаје све топлији Наша планета је сада око једног степена топлија него што је била пре ширења индустријализације, наводи Светска метеоролошка организација. Глобална просечна температура за првих 10 месеци ове године је за 0,98 степени виша у односу на ниво из периода 1850-1900. године, показује пет независних скупова података. Последње четири године рекордне У протекле 22 године 20 су биле рекордне по висини температуре, а последње четири - од 2015. до 2018. - су према подацима Светске метеоролошке организације уједно и најтоплије. Уколико се овај тренд настави, температура ће до 2100. године порасти за три до пет степени. Један степен можда не звучи као велики број, али према Међународном панелу о климатским променама, уколико земље наставе да не примењују договор, свет ће доживети катастрофалне промене - ниво мора ће порасти, температура океана ће се повећати, а у опасности ће бити и усеви попут пиринча, кукуруза и пшенице. 2. Ове године оборени су сви рекорди Високи температурни рекорди забележени су ове године на многим местима широм света, услед неуобичајено дугог периода топлог времена. Током периода приказаног на карти доле (од маја до јула 2018. године), жуте тачке показују где су топлотни рекорди оборени одређеног датума, розе показују места која су била најтоплија икада у том месецу, док бордо представљају места која су била најтоплија од када се рекорди бележе. 3. Нисмо на путу да испунимо циљеве климатских промена Ако сагледамо сва обећања за смањење емисије штетних гасова земаља које су потписале споразум о климатским променама у Паризу, свет ће се и даље загрејати за више од три степена до краја овог века. До краја века могућ раст и до пет степени Током последње три године, научници који се баве климомо променили су дефиницију онога што сматрају „безбедним" границама климатских промена. Истраживачи су деценијама тврдили да раст глобалне температуре мора да остане испод два степена до краја овог века како би се избегле најгоре последице. Земље које су потписале споразум из Париза обећале су да ће одржавати температуру „знатно испод два степена изнад прединдустријског нивоа и да ће настојати да ограниче пораст температуре на чак 1,5 степен". Научници су се сада усагласили око тога да је заправо неопходно задржавање раста испод 1,5 степена. 4. Највећи емитери су Кина и Сједињене Америчке Државе Државе са највећом емисијом гасова стаклене баште су Кина и Сједињене Државе. Те две земље заједно емитују више од 40 одсто укупне светске емисије гасова, показују подаци два регистра - European Commission's Joint Research Centre и PBL Netherlands Environmental Assessment Agency. Кина и САД емитују 40 свих загађења Политика заштите животне средине Сједињених Држава је под Трамповом администрацијом окренута наглавачке и сада подржава употребу фосилних горива. Након што је преузео дужност, председник Доналд Трамп најавио је да ће се САД повући из споразума о климатским променама склопљеног у Паризу. Тада је рекао да жели да преговара о новом „фер" споразуму који не бу угрозио америчка предузећа и раднике. 5. Урбана подручја су нарочито угрожена Готово сви (око 95%) градови који се суочавају са екстремним климатским ризицима су у Африци и Азији, показује извештај Verisk Maplecroft. Градови који брзо расу су у највећој опасности, а то укључује мегалополисе попут Лагоса у Нигерији и Киншасе у Демократској Републици Конго. Са екстремним ризиком од раста температуре и екстремних временских услова које доносе климатске промене суочава се 84 од 100 таквих градова. Брзорастући градови у високом ризику 6. Лед у Северном леденом океану је такође у опасности У протеклих неколико година опао је ниво леда. Најнижа тачка достигнута је 2012. године. Ниво леда се деценијама смањује, са убрзаним топљењем од раних 2000-их, према подацима британског Одбора за заштиту животне средине. Арктички океан би према налазима овог одбора могао да остане без леда већ у лето 2050-их уколико се емисија штетних гасова не смањи. Светска метеоролошка организација саопштила је да је ниво арктичког леда 2018. године много нижи од уобичајеног. 7. Сви можемо да урадимо више да помогнемо Осим влада које морају да раде више, своју улогу у очувању планете могу да одиграју и појединци. Научници кажу да сви ми морамо да направимо „брзе, далекосежне и промене без преседана" како би се избегле далекосежне последице. Међународни панел о климатским променама наводи да морамо да: купујемо мање меса, млека, сира и путера; једемо више локалне сезонске хране - и да је бацамо што мање; возимо електричне аутомобиле, идемо пешке или бициклом; путујемо возовима и аутобусима уместо авионом; гледамо видео конференције уместо да идемо на пословна путовања; изолујемо куће; тражимо производе са нижим нивоом угљеника. Највећи појединачни начин да промените сопствени утицај на животну средину је да промените исхрану и једете мање меса - показује недавно објављена студија. Говедина највећи непријатељ животне средине Научници наводе да људи треба да једу мање меса због угљеника који емитују произвођачи, уз остале негативне утицаје на животну средину. Недавна студија објављена у часопису Science наглашава огромну варијацију у утицају производње исте хране на животну средину. На пример, прерада говеђег меса од грла узгајаних на земљишту на коме су раскрчене шуме производи 12 пута већу емисију гасова стаклене баште од оних које се одгајају на природним пашњацима. Најважније, анализа показује да производња меса са најнижим утицајем на животну средину и даље емитује више гасова са ефектом стаклене баште него поврће и житарице узгајане на најмање еколошки начин. Али, уз промену исхране, истраживања указују да је неопходна и промена пољопривредне праксе у корист животне средине. Насос Стајлано, Клара Гиборг, Данијел Данфорд и Луси Роџерс.