Украјина, Русија и Донбас: Нови рат или локална операција? Ново заоштравање односа на истоку Украјине
Представници супротстављених страна говоре да су спремни као запете пушке да одговоре на провокације, али истовремено одбацују сумње да спремају нападе.
Кијев и непризнате републике Донбаса међусобно се оптужују за провоцирање и потпиривање војних акција на истоку Украјине. Протеклих недеља, готово свакодневно, извештава се о кршењу формално склопљеног примирја из јула прошле године. Откуд је сада дошло до заоштравања односа у Донбасу и да ли нам предстоји велики рат? „Рат се наставља" Украјински медији су, још у фебруару, известили да је дошло до кршења примирја у Донбасу. Тада су војни стручњаци у Кијеву изјавили да, иако су оружани сукоби престали, војне јединице самопроглашених „република" активно користе беспилотне летелице на граници. Поред тога, на првој линији фронта није било обуставе снајперске ватре - извор ББЦ украјинског сервиса из Генералштаба Украјине каже је да у Донбасу даноноћно оперише између 10 и 12 група професионалних снајпериста из Русије. Москва је више пута порицала учешће руских војника у сукобу на истоку Украјине. Из украјинског Генералштаба потврђују да у Донбасу даноноћно оперише десетак парова снајпериста из Русије, а Москва негира умешанот руских војника у сукобе у Донбасу. „Мировног процеса више нема - снајперисти су у акцији, има пуцњаве, рат се наставља", констатовао је почетком фебруара један од најутицајнијих украјинских политичара, министар унутрашњих послова Арсен Аваков. Заправо, крајем фебруара и почетком марта постало је јасно да заоштравање односа поприма озбиљан карактер. Број погинулих украјинских војника на првој линији фронта од јула 2020-е, када је закључено примирје, до данас износи 19, док рањених има на десетине. Само од почетка године, погинуло је 15 украјинских војника. Нема поузданих података о губицима које су претрпеле непризнате самопроглашене републике. Примера ради, 20. фебруара, после једног од инцидената, њихови представници пријавили су једног убијеног и неколико рањених у близини Горловке, док су на друштвеним мрежама кружиле информације да је број преминулих био далеко већи. Игор Безлер, бивши командант Горловке који сада живи на Криму, наводи да је тада убијено 20 људи. Председник Владимир Зеленски, који је примирје из јула прошле године сматрао једним од својих несумњивих достигнућа на путу ка успостављењу мира у Донбасу, сада се суздржавао од радикалних процена. Зеленски је прошле недеље коначно признао да је број окршаја на фронту порастао. Уосталом, заоштравање односа у Донбасу је још 19. фебруара било тема заседања украјинског Савета безбедности. Ударна вест са заседања било је увођење санкција Кијева главном проруском политичару земље, куму Владимира Путина - Виктору Медведчуку. Новинари су у други план ставили информацију да је Савет безбедности, према речима његовог секретара Алексеја Данилова, одлучио да се врати на пет сценарија развоја ситуације у Донбасу. О овим сценаријима мало тога је познато: Савет безбедности усвојио је тајни документ у децембру 2019. године, уочи састанка нормандијске четворке у Паризу, како би Зеленски, током почетних преговора са Владимиром Путином, имао више простора за маневар. Тада је део стручњака говорио да један од тих сценарија може бити обнављање ратних акција у Донбасу. Источна група за људска права са седиштем у Лисичанску, граду који контролише украјинска власт, изјавила је 8. марта да се, према њеним подацима, оружане снаге „република" Донбаса спремају за ратне акције. „Превентивна размена ватре" Самопроглашене „републике" криве владине снаге за кршење примирја. Оне одговарају да не испаљују ватру прве. Медији самопроглашених република у регији Донбас практично свакодневно извештавају да владине снаге гранатирају насељена места у близини фронта. У циљу заштите становништва од, како они називају, украјинског терора јединице народне милиције Доњецке народне републике (ДНР) добиле су дозволу да отворе „превентивну ватру" на украјинску војску. Ова вест узнемирила је званичнике у Кијеву, али није довела до формалног прекида примирја. Луганскa народнa републикa (ЛНР) саопштила је о наставку борби са украјинском војском. Самопроглашене републике сумњају да Кијев спрема опсежну офанзиву. На анонимним каналима друштвене мреже Телеграм чак је било могуће пронаћи датум када је она планирана: 15. март, на дан када је истраживачка група Белингкет планирала да објави своје истраживање вагнергејта. Из овог материјала наводно је требало да следи да је акција украјинских и америчких специјалних служби, која је имала за циљ хапшење тридесетак припадника паравојних јединица, упропашћена због издаје једног од најближих сарадника Владимира Зеленског. Објављивање истраживања наводно је требало да изазове огромну политичку кризу у Украјини, за чије би решење власт у овој земљи хипотетички могла да нареди офанзиву владиних снага на истоку. Међутим, Белингкет тог дана није потврдио када ће изаћи њихово истраживање, а шеф групе Христо Грозев написао је на Твитеру да је велики део спекулација у украјинским медијима неистинит и заснован на лажним информацијама или пустим жељама. Ипак, медији самопроглашених република објављују кадрове премештања украјинске војне опреме, наводно снимљене на истоку државе, као доказ да се Кијев спрема за војна дејства. Владимир Путин; Најдуговечнији лидер у историји савремене Русије Нове уставне промене учиниће могућим да Путин остане на власти до 2036. „Велики рат на помолу"? У Русији се питање новог рата у Донбасу повело још у фебруару, када је Кијев увео санкције Виктору Медведчуку - политичару који се сматра главним заговорником зближавања Украјине и Русије. Дан после увођења санкција, 20. фебруара, портпарол Владимира Путина, Дмитриј Песков, изјавио је да ова одлука сведочи о поновном оживљавању застареле тенденције Украјине да на овај начин третира проблеме. „Ово не може, а да не изазове забринутост и не покрене питање ко је изабрао такву застарелу линију и да ли ће она довести до тога да руководство Украјине, на пример, почне да разматра војне начине решавања ситуације на југоистоку Украјине", рекао је он. Виктор Медведчук, у интервју за ББЦ, није желео да коментарише логику Пескова, те додао да је овим поводом потребно лично обратити се портпаролу руског председника. Иначе, Владимир Зеленски био је 9. марта приморан да одговори на слично питање новинара: „Да ли је ваше увођење санкција Медведчуку утицало на мировни процес у Донбасу?". Да ли је заоштравање односа у Донбасу повезано са увођењем санкција Виктору Медведчуку? То је питање око којег стручњаци не могу да се сложе „Не бих то повезивао само са увођењем санкција, али можемо видети да се повећање броја провокација на фронту истовремено одвија", рекао је тада Зеленски. У међувремену, почетком марта, тема великог рата у Донбасу суптилно је прешла и у руске званичне медије. Дмитриј Кисељов је 28. фебруара пред крај своје емисије критиковао Зеленског што није купио руску вакцину против коронавируса. Међутим, само недељу дана касније емисију је започео алармантном најавом: „Украјина шаље ешалоне са тенковима и пушкама ка Донбасу, браниоци ДНР спремни су да пуцају на знак", а преглед догађаја са истока Украјине назвао је Ка великом рату. Скорашњи колапс Украјине нису заобишли ни гости другог руског пропагандног новинара, Владимира Соловјова. У једној од његових емисија на крајње озбиљан начин су разговарали о могућности ракетног напада на канцеларију председника Украјине у Банковој улици, у Кијеву. Сам Соловјов је одушевљено цитирао председника Владимира Путина и рекао да ће се агресија против република Донбаса погубно одразити на украјинску државност, док је политиколог Кремља Сергеј Маков подсетио на изјаве из 2014. о припајању Русији свих југоисточних делова Украјине. Нешто умереније објаве стигле су од новина Московски комсомољац - засноване на разговорима са војним стручњацима, предвиђале су почетак рата широких размера у наредним недељама. Тврдиле су да је украјинско руководство инспирисано успешним резултатима Азербејџана у Нагорно-Карабаху и да планира да се ослони на употребу турских беспилотних летелицаБајрактар које су доказале своју ефикасност током недавног сукоба у Карабаху. Тешко је проценити колико ова медијска халабука одговара стварним припремама руске стране за могућу ескалацију на истоку Украјине. Војни дописник ВГТРК-а Александар Сладков 11. марта је објавио на свом Телеграм каналу видео за који се претпоставља да је снимљен у Ростовској области. На њему је забележено пребацивање војне опреме у непознатом правцу. „Имамо и ми нешто", прокоментарисао је он видео. „Наравно, не у ешалонима, али нечег има". Шта даље? У последњих неколико недеља доведена је у питање стабилност примирја из јула прошле године Украјински војни аналитичар Михаил Жирохов бираним речима описује ситуацију у Донбасу: „Постоје одређени знакови да се општа ситуација на линији контакта може променити", каже. Он не верује да Кијев спрема велику офанзиву на истоку, а кадрове пребацивања војне опреме који се могу наћи у руским и проруским медијима оцењује као„планирану ротацију". Разлог заоштравања односа на првој линији фронта стручњак види у разочарању Москве Зеленским, као украјинским челником који би могао да одступи од става претходног председника Петра Порошенка и спроведе руски сценарио за решавање сукоба у Донбасу. Према његовим речима, у условима када париски састанак лидера у нормандијском формату није донео видљивог резултата, а рад Минске групе је парализован због фундаменталних разилажења у ставовима њених чланова, локална операција у Донбасу, у московској интерпретацији, могла би довести до тога да став администрације Зеленског буде попустљивији. Са друге стране, руски војни експерт Павел Фељгенгауер сматра да је вероватноћа новог сукоба на истоку Украјине у наредних неколико месеци веома велика. Повод види у увођењу санкција Виктору Медведчуку и у прекиду преноса ТВ канала који се доводе у везу са њим. „Из угла руских војника запад против Русије води хибридни рат на више фронтова: и у Белорусији, и у Украјини, и у ситуацији са Наваљним", каже он. „Зато Русија не треба да седи скрштених руку, него да крене у контранапад. „Када су Медведчуковим ТВ каналима увели санкције, запад је ћутао, значи, то је део њихове завере. Дакле, морамо узвратити ударац". Према речима стручњака, сада је тешко проценити колико далеко ће Русија бити спремна да помери линију фронта. Фељгенгауер оцењује да може доћи до потпуног истискивања Украјине са Азовског мора и померања војске све до Дњепра, што би решило проблем водоснабдевања на Криму где је у последњих годину дана настала крајње тешка ситуацију због несташице воде. Он додаје да је овако озбиљна операција пре могућа крајем априла или почетком маја. Ипак, он напомиње да би повлачење оптужби против Виктора Медведчука смирило ситуацију. Михаил Жирохов сматра да операција руске војске овако великих размера није реална. Каже дa је немогуће неопажано припремити такву инвазију. „Јутјуб је 2014. године био је затрпан снимцима колона које су се кретале по Ростовској области у правцу према Украјини. „За то вам је потребно на стотине тенкова, а сваком од њих, за једно пуњење резервоара, треба 4 тоне дизела. „То су размере које је сада, у ери интернета, тешко сакрити", убеђен је. Жирохов сматра да сада, у условима стабилизације линије контакта која често пролази кроз урбане зоне или наилази на природне препреке попут реке Северни Доњецк, у Донбасу постоји буквално три или четири тачке на којима би се могли очекивати сукоби. У сваком случају, сада нема говора о новом, великом рату у Донбасу, подвлачи он. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk