Блокада улица: У Холандији трактори, а у Београду таксисти
Док су у Београду други дан заредом таксисти блокирали централне градске улице, у Холандији су пољопривредници тракторима закрчили саобраћајнице и путеве.
Пољопривредници блокирају пут у Холандији Холандски пољопривредници су, захтевајући бољи третман, закрчили око 1.136 километара пута током јутарњег шпица, наводи холандска агенција за саобраћај. Пољопривредници су љутито реаговали на оптужбе да су већином они одговорни за повећану емисију азота. У извештају се захтева да се одређене сточне фарме затворе и да се смањи дозвољена брзина, како би се смањило загађивање. Пољопривредници сматрају да су испали жртве, док авио индустрија пролази некажњено. И у Београду возила закрчила улице Београдски таксисти су данас поново блокирали одређене улице. Окупљање је почело у подне, а затим су колоне возила са четири локације кренуле ка центру града. Како наводе, таксисти протестују зато што држава не спроводи закон против „привредних друштава и удружења која незаконито, посредством апликација, обављају такси превоз". Најавили су да ће се још више приближити центру града како би се њихов глас чуо. Колико су масовни протести у Холандији? Организатори су очекивали да се око 15.000 тракториста придружи протесту у центру Хага. Пољопривредници су стигли, пробивши ограде успут. Како наводи локална телевизија НОС, три особе су ухапшене, а наводно је 500 страктора стигло на одредиште чак сат времена пре почетка демонстрација. Међу транспарентима који су се појавили, један се посебно истакао „Нема пољопривредника - нема хране". Један новинар је изјавио да је парк Маливелд у Хагу био препун, али су трактори наставили да пристижу. Градоначелница Хага Полин Крике упозорила је грађане на „небезбедну ситуацију". Али главно закрчење десило се на аутопуту. Колона трактора на једном делу аутопута у јужној провинцији Брабант потпуно је загушила саобраћај. Нису само пољопривредници изашли на улице, већ и њихова деца која редовно трактором путују до школе у граду Омену на истоку земље. Колико је ситуација озбиљна? Врховни суд Холандије, пресудио је у мају да правилници за издавање грађевинских дозвола крше законе Европске уније о заштити животне средине од емитовања гасова попут амонијака и азотног оксида, обуставивши тако хиљаде пројеката попут изградње нових путева, стамбених насеља и аеродрома. Саветодавно тело је прошле недеље истакло да су потребне драстичне промене, како у пољопривреди, тако и на холандским путевима. Народни посланик Тјерд де Грот је предложио да се преполове залихе меса, што би значило шест милиона свиња мање и 50 милиона мање пилића. Изјава је разбеснела узгајиваче. Он је окривио узгајиваче животиња за поваћану емисију азота и истакао да је кључ будућности заправо модерна, одржива пољопривреда. Сточари сматрају да су мерења непрецизна и да су дебату о емисији штетних гасова преотели градски противници климатских промена. „Осећамо се као да смо сатерани у ћошак и да људи из града долазе и говоре нам како треба да радимо ствари на селу", изјавио је за сајт Trouw један од организатора протеста Марк ван ден Овер. Додао је да не треба за све окривити пољопривреднике. Трактористи су наставили да пристижу читавог јутра Телевизија РТЛ је прошлог месеца известила да су најзагађеније области у земљи Амстердам, околина аеродрома Схипхол и Ротердам. Борци против климатских промена критиковали су владу Холандије, због одлуке да се у земљи поново одржавају трке Формуле 1. Министар спорта је изјавио да се нада да мере ограничења емисије азота неће утицати на трку. Холандска влада има за циљ да до следеће године смањи емисију штетних гасова за 25 одсто у односу на то колико је износила 1990. године. Прошлог месеца је процењено да је емисија гасова смањена за 15 одсто. То је, углавном, захваљујући мањој емисији метана, азота и других гасова. Ниво угљен диоксида је остао исти. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk