Све нашe главоломке: Од Квискотеке, преко Слагалице и Милионера, до Потере
Особа А, особа Б и особа Ц седе једна до друге, као и троје такмичара преко пута, испитивање ко је ко увелико је у току, а Оливер Млакар се мота ту негде по студију.
Квискотека Свега тога не би било без Лаза Голуже, творца чувене Квискотеке, иначе југословенског и хрватског новинара, који је преминуо у 85. години. Вест о Голужиној смрти за хрватске медије потврдио је његов син Доминик. Квискотека је била први велики телевизијски квиз СФРЈ и бити њен шампион била је ствар престижа - али то нимало није било лако. Шта је Квискотека? Најпопуларнији квиз Југославије, емитован од 1980. до 1995. године, а који је, како се наводи у старом тексту са Јутарњег, „другове претварао у академике". Први водитељ био је Иван Хетрик, али је у тој улози далеко познатији Оливер Млакар. Такмичење се састојало из неколико игара - питалице, анаграми, детекцију, опште знање и наравно асоцијације. Голужа је иначе „Игру асоцијација" из Квискотеке заштитио као интелектуално власништво, прво на југословенском, а затим и на светском нивоу. Из Квискотеке позната је и фигура Квиска, чији је аутор Мирослав Шутеј. Један од најуспешнијих учесника Квискотеке били су Мирко Миочић, Робер Паулетић, као и Предраг Марковић из Београда, тада студент, а сада познати историчар. Ко је био Лазо Голужа? Дипломирао је компаративну књижевност и италијански језик на Филозофском факултету у Загребу. У енигматику се, каже, заљубио током војске, тако да се годинама трудио да осмисли различите квизове. Било их је разних - „Мало ја, мало ти"„3-2-1, али вредан", „Знаш, знам", „Пјешчани сат", али је најпознатији као аутор „Квискотеке". Претходно је покренуо сатирични часопис Парадокс и био новинар Телевизије Загреб, где је радио ноћни програм „Ноћне приче" и био уредник. Добитник је награда ХРТ-а и награде за животно дело Иван Шибл 1995. године. Након пензионисања 2001. радио је на постављању квиза „Ко жели да постане милионер" и стварао нове формате телевизијских квизова. Еволуција квизова Од Квискотеке је све кренуло за квизаше са ових простора, а ево где су касније све могли да се такмиче. Један од најпопуларнијих квизова у Србији је свакако Слагалица, први пут емитована на РТС-у сада већ давне 1993. године. Кроз 130 циклуса прошло је на хиљаде такмичара, било је ту и судара финалиста, па и епских дуела у суперфиналима. Један од највећих квалитета Слагалице је што у већини игара - попут тражења најдуже речи или основне математике - могу да учествују апсолутно сви од седам до 77 година. Током година је у Слагалици било и такмичара који су стекли велику популарност, попут такмичара који се недавно поприлично борио против миша у игри „Ко зна зна". Слагалица је пре неколико година добила и модерну верзију, тако да је многи играју и на паметним телефонима. ТВ слагалица је први пут емитована 22. новембра 1993. године И један од најпопуларнијих квизова са почетка двехиљадитих многи су дуго играли, али на компјутерима, јер ће до смартфона и Фејсбука морати још много да прође. Концепт квиза је прилично једноставан - не постоје никаква временска ограничења, нема потребе за журбом и нико вас не јури. Само је потребно знање и тачни одговори на 15 питања. Ко жели да буде милионер је значајан и по још нечему - реч је о првом лиценцираном квизу на овим просторима, тј. туђем квизу чија права су откупљивале телевизије. Први пут је у Србији емитован 2002. године на БК телевизији, касније и на Б92 и нико никада није успео да освоји главну награду. Агоштон Легвари из Бачког Градишта и Саша Томић из Пожаревца стигли су на корак до ње, освојивши 2.500.000 динара, а милионер је на неки начин постао и Иван Зељковић, водитеља квиза - добио је надимак Зека Милионер. И тадашњи премијер Зоран Ђинђић био је веома близу у хуманитарној верзији Милионера. Милионер је дуго емитован широм региона - Тарик Филиповић био је дугогодишњи водитељ хрватског „Милијунаша", а своје верзије имали су и Македонија и Словенија. Квиз је први пут емитован 1998. у Британији, а касније у више од 160 земаља широм света. Позната је и чувена ситуација када је такмичар на последњем питању искористио тек прву помоћ и то само да би назвао оца да му каже да ће да постане милионер. Сличан пут од Британије до светске славе и земаља бивше Југославија прошла је и Најслабија карика, квиз познат по - непријатним водитељкама. Водитељке квиза - у Србији је остала упамћена Сандра Лалатовић Черин - по службеној дужности су морале да буду хладне према такмичарима и да их провоцирају. У игри је учествовало осам такмичара који се не познају, али који су морали да сарађују да би освојили награду. Међутим, из круга у круг такмичари се међусобно номинују за испадање, а онај ко добије највише гласова постаје најслабија карика и одлази кући. Последњих двоје иду у финале и боре се за новац. Сцена из британске верзије Најслабије карике Тренд британских квизова на домаћим телевизијама настављен је квизом Сам против свих, који је у више наврата емитован у Србији - Прво на РТС-у, па на Б92. Квиз је јединствен по томе што у њему гледаоци постављају питања, шаљући их СМС-ом, као и по томе што не постоји ограничење које се може освојити. Исти такмичар може учествовати у неколико емисија заредом све док не да погрешан одговор. Последњих неколико година један од најпопуларнијих квизова у Србији је Потера, такође преузета из Британије, где је први пут емитована 2009. године. Потера је у Србију и Хрватску стигла 2013. године, а водитељи су Јован Мемедовић и Тарик Филиповић (касније Јошко Лукас). Такмичари у Потери имају противнике - Ловце - који покушавају да их избаце из игре тако што ће одговорити на више питања од њих. То су увек људи завидног квиз знања, попут квизаша Жарка Стевановића и Милице Јоваковић - некадашњих шампиона Слагалице - или редитеља Милорада Милинковића, редитеља. Током година је било још доста телевизијских квизова, а нешто већу пажњу изазвали су Златна жица на БК, када су се такмичари преко телефона одговарали, па погађали ко је мистериозна личност, Узми или остави, Коло среће… Ту је и квиз Високи напон, који је емитован на РТС-у од 2006. до 2011. године. Током година су освојене велике суме - дуго је рекордер био новинар Јово Радовановић, новинар Политикиног забавника, који је освојио 1.340.000 динара, да би нешто касније Горан Лајхт освојио 1.836.662. Реч је о квизу који није откупљен ни од кога. Створили су га Мирослав Дамњановић и Предраг Марковић - некадашњи шампион Квискотеке, од које је све кренуло. А ње не би било без Лаза Голуже. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk