Технолошки трендови 2019: „Крај истине какву познајемо?"
Више од 200 фирми одговорило је на наша питања о томе шта ће бити глобални технолошки трендови 2019. године. Следи синтеза главних тема у мислима технократа ове године. Можда ће те се изненадити.
Ове године све се врти око података - што је мала, можда и досадна реч за нешто што потпуно мења свет у коме живимо. Нове технологије, од гласовне команде до „интернета ствари" - сензора повезаних са уређајима од аутомобила до геџета са мерење фитнес активности - све то умногоме увећава количину дигиталних података које производимо. Вештачка интелигенција, машине које уче на основу искуства и складиштење у клаудовима, мењају начин на који прикупљамо, анализирамо и примењујемо те податке. „У 2019. години паметни сензори ће се налазити свуда, што ће аутоматизовати прикупљање података како би се задовољили неутољиви апетити вештачке интелигенције", каже Тим Харпер оснивач компаније G2O Water Technologiesи бивши инжењер Европске свемирске агенције. Вештачка интелигенција може бити моћна сила за добре ствари - на пример, унапређење здравственог система или у борби против климатских промена. Али у исто време представља опасност - по демократију, финансијска тржишта, па чак и по објективну истину. Наш свет је сада дигиталан, али да ли је због тога бољи или гори? Неки аналитичари упозоравају да и мир у свету може бити угрожен ако подаци допадну у погешне руке и користе се на лош начин. Лажне вести? „Deepfakes" - манипулисани дигитални видео снимци којима се лице неке особе стави на друго тело или се мења оно што су заправо рекли - представљају растућу опасност, упозорава Катја Бего, стручњакиња за податке у иновативној фондацији Неста. „2019. година биће година малициозних лажних видео снимака геополитичких инцидената", предвиђа она. Koliko daleko idemo u pravljenju lažnih video sadržaja „Иако су deepfakesснимци и даље нова технологија, развијају се невероватном брзином, због чега је све теже голом оку - али и алатима за дигиталну форензику - да га препозна. У исто време постају све доступнији и јефтинији за коришћење." Предочава мрачан сценаријо у ком један од светских лидера објављује рат или шири штетну пропаганду, што може довести до разарајућих последица. Лондон тестира технологију за препознавање лица Хакери годинама читали поруке дипломата ЕУ Док лажне вести - које често производе саме владе - преплављују друштвене мреже, а кинеска новинска агенција Синхуа покреће свог првог виртуелног презентера вести (вештачка интелигенција), линија између лажног и истинитог постаје све магловитија. „Ако више не можемо да верујемо у оно што видимо и чујемо, да ли је то 'крај истине какву познајемо'?", пита се Бего. Ово је први виртуелни водитељ на свету Ендрју Тсончев, директор технологије у компанији за сајбер сигугност Дарктрејс Иднастријал, верује да отвореност интернета, као и мањак одговорности - квалитети које су оснивачи интернета сматрали добрим - заправо иде на руку онима који имају зле намере. „На крају, манипулисање јавним дискурсом ће се испоставити као већа дигитална опасност него хаковање наших уређаја", каже он. „Контролисање података ће можда ускоро постати важније од њихове крађе." Под нападом Компаније за сајбер безбедност су озлоглашене због тога што нас преплаше и натерају да купимо њихове производе. Али то не значи да су њихова упозорења узалудна. Вештачка интелигенција у рукама криминалаца или хакера које подржава држава јесте ствар око које треба бринути. „У 2019. години ћемо видети при напад вештачке интелигенције на једну од 100 највреднијих компанија на лондонској берзи", предвиђа Џејсон Харт, главни технолог за заштиту података у безбедносној компанији Гемалто. Може ли сајбер напад вештачке интелигенције да искључи електричну енергију у целом граду? „Нова генерација вируса које покреће вештачка интелигенција може да инфицира систем једне организације, остане непримећена док прикупља податке, прилагођава се на окружење и покрене серију наручених напада са циљем да сруши компанију изнутра." Многи верују да је за борбу против вештачке интелигенције потребна вештачка интелигенција, посебно што се на Интернету Ствари повећава број слабих тачака у развијеној мрежи повезаних уређаја. Грег Дај из команпије Пало Алто Нетворкс каже: „Сајбер битке између вештачких интелигенција ће почети. Сајбербезбедност постаће арена борби машина против машина док ће људи са стане помагати и пресуђивати. „Док ће сајбербезбедност тражити нове начине да открије опасност и претње помоћу вештачке интелигенције, хакери ће и сами користити вештачку интелигенцију и паметне машине." Ово ће још више повећати улоге. „Видећемо и први пример великог напада на Интернет Ствари што ће утицати на кључну инфраструктуру", предвиђа Дарен Томсон, главни технолог у компанији за сајбербезбедност Сајмантек. Здравији животи Ипак, нису баш све вести лоше. Многи верују да употреба вештачке интелигенције за прикупљање наших медицинских података може довести до нове ере персонализоване медицине. „Предвиђамо да ће до средине 2020. године, двоје од троје пацијената са било којим стањем бити подржани вештачком интелигенцијом, било као део дијагнозе, третмана или администрације", каже Џон Гикопулос, шеф одсека за вештаку интелигенцију у компанији Инфосис Консалтинг. Компјутери засновани на вештачкој интелигенцији постају све бољи у анализи слика и дијагнози рака, помажу и код идентификације молекула који се могу претворити у лекове. Уређаји које носимо на себи нам дају софистициране податке о нашем здрављу Виртуелни доктори и четботови нам дају медицинске савете путем апликација. „У 2019. години ће први пут бити више медицинских података изван здравственог система него унутар њега", каже Отман Лараки, директор команије за тестирање генома Колор. „Ваш Епл сат може да утврдити колико вам је срце здраво, ваше расположење и колико спавате. Ваш геном вам може рећи у коликом сте ризику од наследног рака или болести срца и прати утицај свега - од осетљивости на кофеин до тога како лекови утичу на метаболизам." Здравље засновамо на подацима, са нагласком на превенцију пре лечења, може имати „огроман друштвени утицај", верује она. Повратити контролу? Након прошлогодишњег скандала са Фејсбуком и Кембриџ Аналитиком - која се завршила максималног казном од 500.000 фунти која је Фејсбуку изрекла Канцеларија повереника за информација и заштиту података Велике Британије - све више пажње се обраћа на то на који начин великие компаније користе и злоупотребљавају наше податке. Продају се хаковане приватне поруке са Фејсбука ЕУ: Посланици незадовољни испитивањем Закерберга Компаније се сада труде да политике приватности података ускладе са новом Општом Уредбом о заштити података о личности (ГДПР) Европске уније која је на снази, али „2019. година биће година ГДПР казни", каже Харисон Ван Рипер, старији аналитичар у компанији за сајбербезбедност Дигитал Шадоуз. Неки аналитичари предвиђају да ће се конзументи побунити. Директор Фејсбука Марк Цукерберг нашао се на мети критика јавности због начина на који ова компанија обрађује податке корисника „Верујем да ће 2019. године корисници повратити контролу над подацима и монетизовати их", каже Фил Бекет, директор одељења за спорове и истраге у консултатској компанији Алварез и Марсал. Системи се развијају тако да нам дају ефективну контролу над здравственим, финансијским, друштвеним и забавним подацима, тврди Пол Винстенли, директор Ценсиса - центра за сензорске и сликовне системе. „Потом је на појединцу да ли ће те податке делити са трећом страном или не." Пошто је поверење корисника „озбиљно пољуљано", како каже Марк Куртис - суоснивач дизанерске консултатнске фирме Фјорд - компаније ће се одлучити за приступ „минимализма података", тражећи само оне податке који су им потребни. „Мораће јасно да назначе коју добит имају корисници од дељења података, да нацртају линију између дељења подата и добијање производа и услуга заузврат", каже он. Сви ти подаци корисника, које би анализирала вештачка интелигенција, ће компанијама макар омогућити да персонализију своје услује, тврди Најџел Ваз, интернационални директор агенције за дигиталну трансформацију Паблицис.Сапиент. Ипак, кључ је у повратку поверења, а то значи да корисници разумеју како и зашто се њихови подаци користе, верује Ојас Реге, главни стратегиста у МобајлАјрону, команији за безбедност мобилних телефона. „Без транспарентности, неће бити поверења. Без поверења, нема података. Без података, нема вештачке интелигенције", закључује он. Последња реч... Док су подаци - начин на који се стварају, складиште, анализирају и примењују - кључна тема 2019. године, развој технологија попут гласовне команте, супер брзих 5Г мобилних телефона или паметних аутомобила ће се убрзавати током године. Ипак, то ће само нагласити којлико су наши подаци рањиви и колико још треба да радимо на томе да их заштитимо, поседујемо и вреднујемо. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk