Сребреница: Холандски војници делимично одговорни за масакр
Холандски Врховни суд потврдио је да је Холандија делимично одговорна за смрт 350 људи у масакру у Сребреници.
Жена са новоидентификованом жртвом у 2019. години Суд је рекао да је држава 10 одсто одговорна, јер је постојала вероватноћа да су холандски војници могли да спрече убиства. Снаге босанских Срба убиле су 1995. године више од 8.000 муслиманских мушкараца у Сребреници. Холанђани су обезбеђивали Сигурну зону Уједињених нација (УН). Редак је случај да држава буде проглашена одговорном за неуспехе у мировним операцијама УН-а. Због извештаја о улози Холандије у Сребреници цела холандска влада 2002. године поднела је оставку. Коначна пресуда ставља тачку на вишегодишњу правну битку између Холандије и тужилаца - рођака настрадалих, познатих као група Мајке Сребренице. Жалбени суд је најпре утврдио да је одговорност Холандије 30 одсто, али је Врховни суд ту бројку смањио. Мајке Сребренице заједно дочекале пресуду Шта је суд рекао? „Дачбат - холандске трупе евакуисале су 350 мушкараца и одузели им прилику да не заврше у рукама босанских Срба", утврдио је суд, преноси агенција Ројтерс. Суд ниже инстанце је донео одлуку да су Холанђани одговорни за смрт, али се на ту одлуку жалила влада. Пре две године, Жалбени суд је у највећој мери потврдио пресуду, али је смањио одговорност холандских војника на 30 одсто. Мајке Сребренице су тражиле признање и надокнаду штете од УН, али су их они оставили без одговора. Анализа Ана Холиган, дописница из Хага У првом реду у судници седеле су жене које себе називају Мајкама Сребренице. Три жене које су изгубиле мужеве, синове и очеве у масакру у Сребреници и као животни циљ поставиле су потрагу за правдом. Седела сам неколико места даље и била сам изненађена како ове жене у тишини слушају читање пресуде. Када смо изашли, једна од њих, Мунира Субашић, објаснила је зашто. „Опет су нас понизили. Као и 1995, Холанђани су били главни и нисмо знали шта се дешава". Холандски суд им није обезбедио симултани превод. Присетила се тренутака пре масакра када су их холандски миротворци стављали у групе и евакуисали кроз тунеле. А са друге стране били су аутобуси за депортације снага босанских Срба. У том тренутку мушкарци си били издвојени из гомиле, одведени и касније погубљени. Када сам је питала шта мисли о пресуди по којој је одговорност Холандије десет посто, одмахнула је главом. „Ја сам добила назад само неколико синовљевих, око три посто. Остало недостаје", рекла је Субашић. Подсећање на догађај који и поред пресуде Међународног суда правде, власти у Србији не називају геноцидом. Субашић: Разочаране смо Мунира Субашић, председница удружења Мајке Сребренице у изјави за агенцију АФП рекла је да је разочарана пресудом. „Данас смо доживеле једно за другим понижењем", казала је она. „Чак нисмо могле ни да чујемо пресуду на нашем језику, јер нам нису обезбедили преводиоца", додала је Субашић. Ко је осуђен за геноцид у Сребреници? За догађаје у Сребреници, тужилаштво Међународног суда за злочине почињене на територији бивше Југославије водило је процес против 20 људи. Бивши ратни командант Републике Српске, генерал Ратко Младић осуђен је првостепеном пресудом по више тачака оптужнице, између осталог и за геноцид у Сребреници, на казну доживотног затвора. Бившем председнику Републике Српске Радовану Караџићу изречена је правоснажна пресуда 20. марта 2019. Кажњен је доживотним затвором за геноцид у Сребреници. Међународни суд правде у Хагу ослободио је Србију директне одговорности за геноцид у Сребреници пресудом из 2007. године. У истој пресуди стоји да је Србија крива што није спречила геноцид или казнила његове починиоце. Скупштина Србије је 2010. усвојила Декларацију о Сребреници којом је осуђен овај злочин, али није назван геноцидом. Српски званичници у већини и даље одбијају да догађања из јула 1995. назову овом речју. Хиљаде људи одалe почаст убијенима у Сребреници Радован Караџић осуђен на доживотну казну Шта се десило у Сребреници? Током рата у Босни (1992-1995), снаге босанских Срба учествовале су у операцији етничког чишћења. Хиљаде муслимана покушало је да се склони у Сребреници, која је била Сигурна зона УН под контролом холандских снага. Слабо наоружане мировне снаге капитулирале су током офанзиве и избациле стотине муслиманских мушкараца ван базе УН. Ток опсаде Сребренице 6-8 јул 1995: Снаге босанских Срба гранатирају енклаву у Сребреници 9. јул: Босански Срби појачавају гранатирање: хиљаде избеглица босанских муслимана бежи у Сребреницу 10. јул: Холандски мировњаци траже ваздушну подршку Уједињених нација након што снаге босанских Срба гранатирају позиције Холанђана. Велики број избеглица се скупља око холандских позиција 11 јул: Више од 20.000 избеглица бежи у главну холандску базу у Поточарима, Срби прете да ће убити холандске таоце и гранатирати избеглице након што холандски борбени авиони Ф-16 гађају српске позиције. Командант снага босанских Срба Ратко Младић улази у Сребреницу и поставља ултиматум да сви муслимани морају да предају оружје 12. јул: Процењује се да је око 23.000 жена и деце депортовано на муслиманску територију; мушкарци старости од 12 до 77 година су заробљени „ради испитивања" и држани у камионима и складиштима 13. јул: Прва убиства ненаоружаних муслимана у близини села Кравица. Мировњаци предају око 5.000 муслимана који су се склонили у холандској бази у замену за пуштање 14 холандских мировњака које су заробили босански Срби. 14. јул: Појављују се први извештаји о масакру