Научнице обележавају свој дан
Марија Вранић има 34 године и из Србије је отишла пре десет - да би се бавила науком.
Марија Вранић је у Петници схватила да жели да се бави компјутерском физиком Отишла је на докторске студије у Португал и по завршетку остала у тој земљи. Сада живи и ради у Лисабону, у групи за ласерску плазму факултета Instituto Superior Técnico. Тренутно проучава интеракције ласера са материјом у екстремним условима, за шта је недавно освојила и награду корпорације ИБМ Португал. Марија и све њене колегинице данас славе свој дан. Уједињене нације су 2015. прогласиле 11. фебруар Међународним даном жена и девојака у науци, како би их подстакле да се посвете науци. Према подацима Евростата, од око 18 милиона научника и инжењера у ЕУ 41 одсто су жене. Маријина прича почела је у Математичкој гимназији у Београду и Истраживачкој станици Петница. „Први истраживачки пројекат сам урадила у Петници и тада сам решила да хоћу да се бавим компјутерском физиком", почиње разговор за ББЦ на српском Марија. Наредни кораци на том путу били су Физички факултет и Институт за физику. На докторске студије отишла је у Лисабон, а извесно време је провела и у Чешкој, где и сада сарађује са институтом Extreme Light Infrastructure. За време доктората почела је да проучава интеракције ласера са материјом у екстремним условима, за шта је и добила ИБМ награду. Шта је интеракција ласера са материјом у екстремним условима? Материја у екстремним условима је у ствари плазма, као што су пламен, муња или унутрашњост звезда. Под екстремним условима подразумевамо врло јака електромагнетна поља која су довољно јака да створе античестице. „До сада су чак и најјачи ласери на свету били превише слаби да би произвели квантне ефекте као што је креирање честица антиматерије у плазми. Нова генерација ласера ће то омогућити", прича Марија. Њено истраживање усмерено је на то да кроз теорију и симулације на суперкомпјутерима покаже шта може да се очекује у експериментима са новом генерацијом ласера. „Судећи по мојим резултатима, то што можемо да очекујемо је много енергије на малом простору, честице плазме, материја и антиматерија - све на једном месту. Та мешавина отвара нове хоризонте за фундаментална истраживања, али и за могућу примену." Чему то служи? Оно што, према речима наше саговорнице, ово истраживање издваја од претходних је што омогућава проучавање комплексних система у јаким електромагнетним пољима на Земљи. Та могућност до сада није постојала. „Такви услови се налазе само у свемиру, а захваљујући новој генерацији ласера, моћи ћемо да их створимо у лабораторији", прича Марија. Ове интеракције омогућавају стварање икс-зрака и гама-зрака. „Икс-зраци се користе у медицини за рендгентске снимке. Ово ће омогућити квалитетнију слику и то у 3-д димензији. Гама-зраци су слични икс-зрацима, само имају већу енергију. Ако користимо њих, онда можемо добити слику још ситнијих детаља и то мање инвазивно него користећи икс-зраке. То отвара могућности за примену у медицини за бољу дијагностику са смањеним ризиком погрешне дијагнозе." Колико је тешко у Србији бити научник? Истраживање које спроводи је сада у фази планирања првих експеримената, а први резултати се очекују следеће године. Марија на овом истраживању ради скоро десет година. Рад у лабораторији у Србији и Португалу - без много разлике И док се студирање у Београду и Лисабону разликује пре свега у томе што су студенти, према Маријиним речима, тамо много слободнији да постављају питања, рад у лабораторији није много другачији. „Ако сте у успешној научној групи у Србији или иностранству (што је био мој случај), то изгледа прилично слично. Истраживачи имају много сарадника са свих страна света, раде експерименте и у земљи и у иностранству, зову их да држе презентације на најпрестижнијим конференцијама из области и кад одете на конференцију сви препознају име бар шефа групе." Марија тренутно ради као млада истраживачица и план јој је да се што боље афирмише на међународном плану. На питање да ли планира да се врати у Србију, каже да су за сада све могућности отворене. „Наука је номадски позив и већина нас не може са сигурношћу да каже у којој ће земљи бити за пет година." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk