Јефтини обични лекови могу помоћи у лечењу психичких болести
Јефтини лекови за срце и дијабетес би могли да лече озбиљне психичке болести, показује истраживање.
Истраживачи са Универзитета у Лондону кажу да њихов проналазак има „енормни потенцијал" Како наводе, број пацијената којима је била потребна болничка нега опао је за петину након што су узимали лекове. Истраживачи са Универзитета у Лондону кажу да њихов проналазак има „енормни потенцијал". Међутим, истичу и да резултате сада морају да провере у лабораторијским истраживањима. Почетна тачка у истраживању им је била листа лекова за које наука сматра да би могли да помогну пацијентима са озбиљним психичким поремећајима. То су: Међутим, уместо да те тврдње провере у лабораторији, научници су доказе тражили у реалном свету. Анализирали су медицинске картоне 142.691 људи у Шведској који су имали шизофренију, биполарни поремећај или неку другу врсту озбиљне психичке болести. Те бројке упоредили су са бројем пута који је свако од њих примљен у психијатријску болницу, када су примали те лекове и када нису. Доктор Џозерф Хејс, један од истраживача, каже: „Истраживање указује на смањење од 10 до 20 одсто у броју психичких напада када са су узимали те лекове". Резултати, објављени у журналу JAMA Psychiatry указују и на мање самоповређивања код пацијената „Ово је невероватно узбудљиво и има енормни потенцијал", каже Хејс. „Веома сам задовољан начином како је све испало, али ово је све само почетак". Како каже, утицај тих лекова сада треба испитати у лабораторијским истраживањима, где ће се добити коначан одговор. Ипак, Хејс истиче да грађани не би требало да узимају лекове на своју руку. „Оно што би требало урадити јесте посетити свог лекара опште праксе и извршити комплетан преглед", каже он. „Велики број људи би могао да профитира од статина за срце, а могло би да дође и до побољшања психичког стања". Доктор Џејмс Мекејб са Инститита за психијатрију при Краљевском колеџу у Лондону, каже да су резултати истраживања „веома примамљиви". „Налази снажно указују на то да је тим лековима могуће наћи нову улогу у побољшању металног здравља људи". Ипак, постоји и једна проблем - који признају и сами истраживачи - око начина на који је истраживање спроведено. Многа истраживања пореде две групе пацијената, где једни узимају лек, а други не. Ако код једних дође до побољшања, то би могло да значи да су они иначе више бринули о здрављу и редовно узимали све потребне лекове. Због тога је професор Навид Сатар са Универзитета у Глазгову скептичан. „Био бих веома опрезан са овим подацима, а променио бих став само ако би ми ефекти тих лекова били доказани у великом лабораторијском истраживању".