Корона вирус: Може ли недељно тестирање пљувачке да оконча пандемију
Шта ако би постојао начин да се вратимо животу какав смо водили пре корона вируса? Нема више социјалног дистанцирања, нема више маски, нема више страха од Ковида-19.
Наравно, разлози за сва та ограничења су покушај да се заустави вирус и да се минимизује његово ширење. Потребан нам је брз и поуздан начин да препознамо оне око нас који су заражени. Први проблем је у томе што је на свака четири човека који су били позитивни на корона вирус мање од једног је имало симптоме на дан када су тестирани. То истиче ризик од ширења вируса код људи који нису свесни да су заражени. Други проблем је сам тест. Актуелни златни стандард откривања корона вируса подразумева вађење бриса из грла и носа. Можда сам претерано осетљив, али показало се да је забијање дугог штапића са намотајем вате око мојих крајника и унутар мог носног канала помало непријатно, изазвавши ми нагон за повраћање. Све је готово за пар секунди, али нисам сигуран да бих волео да ми се то ради редовно сваке недеље, као што је предложила Национална здравствена служба. Трећи проблем је време. Брис, илити тест полимеразне ланчане реакције (ПЦР) мора да се шаље у лабораторију и потребно је неколико сати да се он обради. Девет од 10 људи који дођу у један од драјв-ин центара добију резултате у року од 24 часа. Али то још увек није услуга чији налаз може да се сачека на лицу места. Дакле, потребан нам је рапидан, лак и поуздан тест за корона вирус. Испробавају се неки брисеви са бржим налазима, што би био велики корак напред. Али тестови пљувачке могли би све да преокрену. Хигијена руку представља прву линију одбране у борби против вируса. Замислите кад би све што треба да урадите да откријете да ли имате корона вирус било да пљунете у епрувету. У реду, није баш тако једноставно. Узорак пљувачке и даље мора да се шаље у лабораторију, али до резултата може да се дође много брже него у случају бриса. Џејн Лиз и њена породица су део четворонедељног пробног периода тестирања пљувачке које је у току у Саутхемптону. Гледао сам док Џејн и њено троје деце тинејџерског узраста, Сем, Мег и Били, седе за кухињским столом, пљују на кашику и убацују пљувачку у епрувету. „Брис делује прилично инвазивно, нарочито ако се не осећате добро", каже Џејн. „Тест пљувачке је много лакши." У овом пројекту учествује више од 10.000 лекара опште праксе и други кључни радници и њихове породице у граду. Џејн пљује у кашику „Ми мислим да је пљувачка веома важна течност за тестирање", каже Кит Годфри са Универзитета у Саутхемптону, који помаже при координисању овог пробног периода. „Пљувачне жлезде су прво место у телу које зарази вирус. Чини се да људи постану позитивни у пљувачки пре него у остатку њихових дисајних канала." „Уколико желимо да откријемо људе у раним стадијумима заразе, ово би могао да буде прави начин." Успех пробе зависиће од тога колико је прецизан тест пљувачке на откривање корона вируса. Узорци из студије у Саутемптону обрађују се у владиним лабораторијама Агенције за здравље животиња и биљака у Сарију. Узорци се додају у раствор и загревају како би отпустили генетски материјал вируса. За овај метод, познат као РТ-Лампа, потребно је око 20 минута, за разлику од неколико сати потребних за ПЦР тестове. „Веома смо узбуђени", каже професор Ијан Браун, шеф вирологије. „Дошли смо до великих помака у протеклих неколико недеља, у погледу премошћавања техничких изазова за коришћење теста пљувачке." Ту ствари постају занимљиве. Уколико проба прође добро, читавом граду Саутхемптону, са више од 250.000 људи, могао би да буде понуђен недељни тест пљувачке. „Уколико желимо да поново отворимо друштво и економију, ово би могао да буде начин да се мотри на присуство вируса у заједницама и да се епидемија открије у зачетку, пре него што дође до потребе за изолацијом", каже професор Годфри. Неки би волели да се с овим оде још даље. Група научника коју предводи професор Џулијус Пето из Лондонске школе за хигијену и тропску медицину предлаже да се читавој популацији Велике Британије понуде недељни тестови пљувачке на корона вирус. Они тврде да би епидемија Ковида-19 могла да се „заврши и да се врати нормалан живот" уколико се спроведе масовни надзор. То би значило огромно повећање масовног тестирања. Влада каже да тренутно може да врши 300.000 тестирања дневно, али то би морало да се повећа на 10 милиона дневно. Овако би то функционисало: урадите тест пљувачке и пошаљете га. За 24 сата добијете текстуалну поруку са резултатом. Уколико је позитиван, онда ви и ваша породице морате у само-изолацију. Ресторани и други јавни простори могли би да затраже доказе о скорашњем тестирању пре него што дозволе људима да уђу. Нада је да ће рано откривање заражених убрзано зауставити епидемију. СМС порука са резултатом Наравно, то би било скупо, коштало би можда чак 1 милијарду фунти месечно. Али то није ништа у поређењу са утицајем корона вируса на читаву економију. Канцеларија за буџетску одговорност (ОБР) сугерише да би криза могла да кошта укупно више од 300 милијарди фунти ове фискалне године, али вероватно и више. Проблем би могло да представља послушност људи. Колико нас би било спремно да пљуне у епрувету сваке недеље? Била би ту туробна активност. Али ако би позитивна страна била да може да се оконча социјално дистанцирање, зар не бисте обема рукама приграбили ту прилику? Кад би ово функционисало, то би значило крај маскама за лице и једносмерним системима куповине у продавницама, крај изолацији за милионе старијих и угрожених. Могли бисте поново да загрлите баку и деду и пријатеље . Нешто што је мање амбициозно а више циљано такође би могло да изврши велики утицај. Школе би могле да тестирају ученике на недељној бази. Редовни тестови пљувачке могли би да се врше и у геронтолошким центрима или у жариштима заразе. Лабораторије би могле да се поставе на аеродроме, тако да се путници који стижу или полазе тестирају док чекају. Хигијена руку представља прву линију одбране у борби против вируса. Много тога зависи од ове пробе у Саутхемптону. Један проблем који би могао све да закомпликује јесте да је појава корона вируса у овом граду тренутно у опадању. Џејн Лиз и њена породица су до сада двапут били негативни на тесту. Претпостављам да исто важи за све или скоро све који су у њему учествовали. Да би ова студија функционисала, она мора да буде у могућности да препозна позитивне узроке једнако као и негативне. Али Џејнина деца су међу онима који се надају да ће такве препреке да се премосте и да ће масовни тестови пљувачке постати решење. „Било би сјајно, могли бисмо да завршимо с пандемијом једном за свагда", каже Сем који има 19 година. „То би људима променило животе." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk