Корона вирус, кредити и рате: Колики ће вам зајам бити после нове паузе
Саша Илић је пре неколико година узео кеш кредит.
Понуда државе да три месеца не плаћа рате за кредит док траје пандемија корона вируса учинила му се примамљиво, јер је „тек кренуло све и није знао шта она доноси". Нову опцију да још два месеца то продужи - за рате које се плаћају у августу и септембру - каже, неће прихватити, јер му се не исплати, пошто има редовна примања. „Пре мораторијума рата за кредит ми је износила око 18.500 динара, а сада је за око 300 динара већа. „Према плану отплате који је сада продужен, на укупном нивоу, кредит ми је повећан за око 100 евра", каже Илић за ББЦ на српском. Почев од 31. јула па све до 10. августа људи који имају кредите, а желе да наставе са плаћањем рата треба да то саопште банци према којој имају обавезе. Опцију да не измирују обавезе за кредите, али и кредитне картице, дозвољене минусе и сличне банкарске услуге током првог пика епидемије искористило је више од 90 одсто дужника у првом удару епидемије, подаци су Народне банке Србије. Из Удружења потрошача „Ефектива" наводе да је толики одзив био, јер људи нису знали како да кажу да не желе мораторијум, али и да то неће бити бесплатно. Кредит увећан за 600 евра За око 300 динара увећана је и рата за стан Мири Јовановић, те и даље размишља да ли ће прихватити нову могућност да отплату пролонгира за још два месеца. „Kада су први пут понудили мораторијум прихватила сам јер нисам знала каква ће ситуација бити због короне, с обзиром да ми добар део плате одлази на стамбени кредит", каже она за ББЦ. Рата јој је раније била око 40.000 динара. Ипак, примање пуног износа плате није јој помогло да уштеди новац. „Иако сам имала мање трошкова, опет сам плату трошила и ништа нисам успела да ставим на страну", додаје Јовановић. Да ли светској привреди прети рецесија - или још горе - економска криза? Како има да отплаћује кредит још 20 година, то ће је на крају коштати још око 72.000 динара или 600 евра, што није знала на почетку. „Не верујем да је ситуација ни у овом новом таласу људима јаснија, јер и даље немамо оно што је први пут фалило, а то је колико ће то да кошта", објашњава Дејан Гавриловић из „Ефективе". Према закону, истиче, план отплате не сме да се мења без писане сагласности дужника кад се погоршавају услови за дужника, као у овом случају. „Многи људи нису знали или нису чули за мораторијум, нисмо ми у обавези да улазимо сваки дан на сајт НБС или да пратимо медије, зато имамо уговоре с банкама. „Обавеза банке је била да месец дана раније обавесте дужника. Да су рекли колико ће то сваког од нас да кошта не верујем да би 90 одсто прихватило", подвлачи Гавриловић. Шта је мораторијум на кредит и колико кошта Мораторијум је застој у отплати обавеза, у овом случају кредита или лизинга који држава нуди свим дужницима због ситуације са корона вирусом. То важи и за кориснике кредитних картица, минуса и лизинга, као и на оне који обавезе измирују путем административне забране или трајних налога. НБС је донела одлуку да све банке у Србији морају клијентима да омогуће да после првих три и наредна два месеца не плаћају задужења. Банке неће обрачунавати затезне камате на доспела потраживања, а период отплате кредита се продужава за два месеца. Поред неколико правила о овој паузи, најважнија коју платише треба да знају јесте да она није бесплатна и да се камата ипак плаћа и то дупла, након истека нових 60 дана. Од почетка пандемије, многи су канцеларијски посао заменили радом од куће. Како одбити мораторијум? Почев од 31. јула па све до 10. августа људи који имају кредите, а желе да наставе са плаћањем рата треба да то саопште банци према којој имају обавезе. То могу урадити електронски, поштом, телефоном или у пословним просторијама банке. Свима другима ће „додатни предах" у отплати, како је то назвала гувернерка Народне банке Србије Јоргованка Табаковић, аутоматски бити омогућен. Гувернерка НБС Јоргованка Табаковић донела је одлуку о мораторијуму Које су биле опције за прва три месеца На примеру кредита од 500.000 динара на седам година са каматном стопом од 9,82 одсто, који је подигнут у фебруару 2018. године, месечна рата је била 8.631,85 динара. Поред прве опције, за коју су се одлучили аутоматски, друге две су потрошачи могли да договоре са банком: *Извор података: НБС Нејасноће које збуњују Како је Гавриловић изјавио за ББЦ у јуну ни ови примери које је НБС дала нису разјаснили много „јер се односе само на људе који су узели баш те идентичне услове". „Ако неко прочита пример о кредиту за стан од 50.000 евра на 20 година, како може да га примени на сопствени зајам од 80.000 евра на 15 година?. „Када су им понуђене три опције - тек тада им ништа није било јасно, а ово је представљено на олакшица", рекао је он. Из Ефективе ипак кажу да мораторијум није увек лоша опција и да је корисна за оне који нису примали плату или су је примали умањену због корона вируса. Саша Илић каже да на повратак редовном измиривању обавеза гледа „као привикавање на нову нормалност у свакодневном животу". ,„Током првог мораторијума, реална примања су била већа него обично, што се осетило на буџету. „Штета је само што због короне то нисам могао да искористим и отпутујем на море са породицом", додаје. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk