Милош Биковић: Да ли је глумац непожељан у Украјини
Након што је глумац Милош Биковић објавио да му је забрањен улаз у Украјину, из Државне граничне службе ове земље кажу да званично нема те информације.
Милош Биковић непожељан у Украјини? Како за ББЦ објашњавају, Биковић би обавештење о забрани могао да добије једино уколико би покушао да пређе државну границу Украјине. „Последњих дана он није покушао да посети Украјину, па украјинска гранична служба не зна одакле му информација о томе да му је забрањен улазак", наводи се у одговору. ББЦ је покушао да ступи контакт са глумцем који је претходно за Блиц изјавио да „нема претерану жељу" да иде у Украјину. Биковић је за Радио Слободна Европа рекао да није добио званично обавештење о забрани уласка у Украјину. „Ја сам се само нашао на сајту Миротворец који избацује слике и досијее људи. Ја мислим да то може да буде повезано са тим што сам ја боравио на Криму", казао је Биковић за РСЕ. Миротворец је портал невладине организације на ком се објављују информације о људима за које ови активисти верују да су на неки начин „прекршили правила уласка на Крим" и „угрозили суверенитет Украјине". Служба безбедности Украјине није коментарисала овај случај. Ни у амбасади Србије у Кијеву немају информације о томе да ли је Милошу Биковићу забрањен улазак у Украјину, кажу за ББЦ. У амбасади Украјине у Београду кажу да због закона о заштити података о личности, податке о томе да ли може да путује у Украјину - може добити само Биковић. Шта је Миротворец? Глумац Милош Биковић објавио је у среду на Твитеру да му је забрањен улазак у Украјину због угрожавања националне безбедности. Миротворец је „независна невладина организација коју је основала група научника, новинара и стручњака за питања истраге злочина против националне безбедности Украјине, мира, безбедности човечанства и међународног права, који се баве креативним научним и новинарским активностима", пише на том сајту. На том сајту воде се подаци о људима за које активисти верују да су на неки начин угрозили националну безбедност Украјине. Биковић се налази на том списку од 8. јуна 2018. године. Како се наводи, ту се нашао због „свесног кршења државне границе Украјине како би отишао на Крим који су окупирали Руси". Такође, пише и да је учествовао у покушају легализације анексије Крима и да је обављао нелегалне активности на окупираном Криму, те због учешћа у снимању филма „Балканска међа" током 2017. и 2018. Осим Биковића, на сајту Миротворац као непожељна особа је и глумац и редитељ Гојко Митић који је такође један од актера филма „Балканска међа". „Црна листа" украјинског Министарства културе Министарство културе Украјине води листу уметника који „прете националној безбедности". Министарство има право да одбије приказивање дела у којима они учествују. Кустурица је непожељан „Министарство културе Украјине сачињава списак особа које представљају претњу по националну безбедност на основу жалби Савета за националну безбедност и одбрану Украјине, Службе безбедности Украјине, Националног савета за телевизију и радиодифузију", наводи се на сајту. Ово министарство листу саставља у сарадњи са Службом безбедности. Листа је последњи пут ажурирана у јуну ове године, а тренутно садржи 147 имена. Међу њима нема Милоша Биковића, ни Гојка Митића. Од уметника са ових простора, на списку се налази редитељ Емир Кустурица. И Бреговић био непожељан Концерт Горана Бреговића и његовог оркестра који је требало да буде одржан у мају 2015. године у Кијеву, отказан је пошто је музичар непосредно пре тога наступио на Криму. Позивајући се на украјинске законе, организатори концерта навели су тада да је Бреговић прекршио прописе јер је отишао на „окупирану територију" Украјине на коју може да се уђе само уз специјалне дозволе. „Самим тим, лице које је незаконито боравило на територији Крима, аутоматски добија трогодишњу забрану уласка у Украјину", навели су организатори концерта тада у саопштењу, а пренели су медији. За улазак страних држављана на Крим, Украјина је прописала посебна правила. Однос Београда и Кијева Од почетка сукоба у Украјини, односе Београда и Кијева обележило је неколико успона и падова. Србија није осудила акције Москве у Украјини, нити се придружила санкцијама Европске уније против Москве. У новембру 2017. године, амбасадор Украјине у Србији Олександр Александровић изјавио је да српске власти не раде на заустављању грађане Србије који одлазе у источну Украјину како би се борили уз про-руске паравојне јединице. Од 2015. до краја 2018. године, 29 особа је у Србији осуђено због учешћа у сукобима у Украјини, објавио је БИРН. У Србији су 2014. године усвојене измене Кривичног закона којима је прописана казна од шест месеци до десет година затвора за учествовање у ратовима или оружаним сукобима у страним државама. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk