Дан примирја у Првом светском рату: Пет ствари које треба да знате о празнику 11. новембра
Иако већ деценијама велике силе које су изашле као победнице у Првом светском рату обележавају 11. новембар као Дан примирја, Србија ове године то чини тек осми пут.
За симбол државног празника узет је цвет Наталијина рамонда - такозвана биљка феникс - у знак сећања на страдања које је Србија поднела, а затим се поново успоставила као држава. За разлику од претходних година када су одржаване војне параде и дефилеи у славу погинулих, ове године због корона вируса манифестације широм света биће сведене. „Србија је најдуже учествовала у том рату и у односу на број становника поднела је највеће жртве - и цивилне и војне. „То је највећи рат у ком је Србија учествовала и у њему је однела највећу победу у историји - у Колубарској бици против аустроугарске војске 1914. године", каже историчар Чедомир Антић за ББЦ на српском. 1. Шта се догодило 11. новембра? После четворогодишњег рата, највећег дотад у историји, тог дана 1918. у 11 сати потписано је примирје. Као Централне силе бориле су се Немачка и Аустроугарска, а на другој страни, силе Антанте - Русија, Француска и Велика Британија. „Примирје је потписано на територији данашње Француске на линији ратовања", каже Антић, у посебном вагону француског маршала Фердинанда Фоша у шуми у близини градића Компјењ. „Овим је договорено примирје на западном фронту, а српска војска је учествовала на јужном фронту и ту је постигла највећи продор који је једна од сила савезница постигла - пробој Солунског фронта", додаје. Како је режисер Господара прстенова рестаурирао снимке Првог светског рата: Неми снимци Првог светског рата пажљиво су рестаурирани захваљујући Питеру Џексону. Споразумом из Компјења је договорен прекид ватре, повлачење немачких трупа, размена заробљеника, као и споразум о ратној одштети и уништавање немачких ратних бродова и подморница. „Немци су то доживели као велико понижење, јер је њихова војска сматрала да је надомак победе", додаје Антић. Сматрали су да им је „забијен нож у леђа", јер су потписали примирје, а нису поражени на бојном пољу, наводи енциклопедија Британика. Верује се да су ово разочарење и одредбе о такозваној репарацији биле основа за немачко незадовољство и увод у Други светски рат. Рат, који је трајао од 1914. године, формално је окончан Версајским миром 28. јуна 1919. „Србија је потписала последње примирје 13. новембра те године, то је примирје савезника с Мађарском, али је процењено да би било бесмислено да Србија обележава два дана после свих осталих", истиче Антић. Симбол празника је цвет Наталијине рамонде на црно зеленој траци, налик оној са Албанске споменице 2. Зашто је симбол празника у Србији Наталијина рамонда? „Симболика Наталијине рамонде је вишеструка, како због станишта, тако и због имена. „Углавном расте на истоку Србије, али и на планини Ниџе, чији је највиши врх Кајмакчалан, поприште славне битке у Првом светском рату", објаснила је 2012, када је уведен овај празник, Тања Пушоња из тадашњег Министарства рада за Политику. Ова ретка и заштићена биљка расте на подручју Балкана - у Србији, Северој Македонији и Грчкој. Друга симболика лежи у чињеници да је ово биљка феникс - као што је српска војска, после свих страдања и губитака које је поднела, изашла из рата као победница. Постоје две врло сличне врсте - Наталијина рамонда и Српска рамонда, које су еволиурале тако да могу да поднесу дугачке периоде без воде, објашњава за ББЦ биохемичарка Марија Видовић. „То је древна биљка васкрсница. Оне нису као кактус, ове биљке се потпуно осуше и делују као да су мртве. „Међутим ако их залијете, за 24 сата оживеће исти ти листови и зато је узета за симбол усрскснућа српске државе и војске", напомиње Видовић. Име је добила по краљици Наталији, јер ју је 1884. открио и описао, заједно са ботаничарем Јосифом Панчићем, дворски лекар краља Милана Обреновића - Сава Петровић. Амблем за празник је цвет Наталијине рамонде на црно-зеленој траци, која симболизује траку истих боја са ордена такозване Албанске споменице, наводи Данас. Ветерани у униформама 3. Шта је Албанска споменица? Споменица за верност отаџбини је државно војно и цивилно одликовање додељено свим припадницима српске војске који су се у зиму 1915. и 1916. године повлачили преко неприступачних предела Албаније. Тада су се војска, врховна команда, краљ, народна скупштина и цивили повлачили преко Албаније у Грчку. Србија је, после огромних губитака, уз помоћ савезника на острву Крф обновила снаге и кренула у пробој Солунског фронта, до ког ће доћи 1918. године. Британика наводи податак да је Србија укупно изгубила више од 330.000 људи током рата. Краљица Елизабета, војвоткиња од Корнвола и vојвоткиња од Кембриџа 2018. године - са цветовима мака на реверима 4. Како се 11. новембар обележава у свету? У Великој Британији, Канади, Аустралији и Француској, 11. новембар је дан сећања на ветеране из Првог, али и Другог светског рата. У Британији и земљама Комонвелта обичај је да се у 11 сати жртвама ода почаст минутом ћутања у време кад је примирје 1918. ступило на снагу. Празник се назива Дан сећања или Дан примирја, а у Великој Британији се обележава од прве годишњице, 11. новембра 1919. Тада је краљ Џорџ Пети тражио да читава земља стане на два минута како би се одала почаст жртвама. Данас се тог дана присећају и страдалих у осталим ратовима - у Заливу, на Фокландима или у Ираку и Авганистану. Симбол овог празника у Великој Британији је црвени цвет мака, који расте на некадашњим бојним пољима - у Белгији и на северу Француске. Овај цвет се помиње у ратној поеми На пољима Фландрије, канадског писца Џона Мекреа. На разореним и опустелим пољима - где су војници масовно сахрањивани, а биљни и животињски свет тенковима и бојним отровима уништен - први је никао крваво црвени мак. На обележавању 100 година од потписивања примирја 2018. одржана је велика парада у Паризу, а међу гостима је била и канцеларка Немачке Ангела Меркел. У Америци се овај празник зове Дан ветерана. Почасна паљба на Калемегдану 5. Како се обележава празник у Србији? Ово је државни празник и обележава се нерадно - не раде државни органи и поједине фирме, а деци у школи ове године почиње тродневни јесењи распуст. Запослени који тог дана раде имају право на увећану зараду најмање 110 одсто основице, према Закону о раду. Ипак, ова одредба се не односи на раднике које имају уговоре о привременим и повременим пословима, уговор о делу или ауторски уговор, већ само на оне који су запослени на одређено или неодређено време. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk