Зар не звучи сјајно - радите од куће, а шефа виђате једном годишње
У свету је све популарније да компаније одустају од идеје да имају канцеларије, али поставља се питање да ли је то добро или лоше за запослене?
Рад од куће је добар за унапређење међусобне комуникације „Ако радите на овај начин, имате приступ талентованим радницима, а притом и добре пословне прилике", каже Кејт Хастон. Она предводи развојни тим Аутоматика, велике мултинационалне компаније у којој свако од 930 запослених ради од куће, односно на даљину. Ова фирма нема канцеларије. „То је део наше културе, толико да више нико ни не помиње канцеларије", каже Хастон за ББЦ. „Сви волимо слободу, путујемо како би се састали и, истовремено, уживамо у авантурама". Штедња Њен послодавац спада у малобројну, али растућу групу компанија које укидају канцеларије. Бржа интернет веза, поруке и видео апликације, већа употреба софтвера за надгледање - све то дозвољава компанијама да се одлуче на овакав потез. Тако ангажују људе из различитих места, а они раде од куће или са оближњих локација. Компанија Аутоматик има запослене у 70 земаља, а плаћа им авионске карте и смештај када организује заједничке састанке током године. Такође, компанија запосленима купује и опрему потребну за опремање домова како би лакше обављали посао. А ако не раде од куће, већ из кафића, Аутоматик им покрива трошкове за пиће. А сви ови трошкови и даље су мањи него да имају канцеларију. Кејт Хастон „Наравно да и у овој варијанти постоје трошкови. Али не плаћате изнајмљивање просторија што је велики трошак поготово у градовима као што су Лондон, Сан Франциско или Њујорк", каже Кејт. „Ипак, ми ценимо време које проводимо заједно и зато редовно организујемо сусрете. На нивоу целе компаније то се дешава једном годишње. На локалном нивоу састајемо се још по два пута у току године". „Трошимо новац на авионске карте. Моја екипа се раније ове године састала на Тајланду". Све чешћа појава Оваква врста рада ангажовања запослених је све чешћа. Више од 1,5 милиона људи у Великој Британији раде на такав начин. Пре 10 година та бројка била је 884.000, показују подаци Канцеларије за националну статистику о радној снази. Сада неке компаније потпуно одбацују идеју да им је уопште потребно централно седиште, па и локалне канцеларије. „То је дефинитивно све чешћа појава. Утиче на смањење трошкова и привлачна је за стартапове", каже Илке Инчеоглу, професорка са Егзетер универзитета. „Из угла запослених је много лакше, не морају да путују на посао". У последњих десет година драстично је порастао број људи који раде од куће Ипак, овај модел има и одређене мане. „Неким људима је тешко да разграниче посао и приватни живот. Ако стално радите од куће, где престаје такав живот? Важно је да постоје границе", наводи Инчеоглу. Постоје и други ризици. Хуманитарна организација Мајнд која се бави менталним здрављем саопштила је да људи који раде од куће имају веће шансе да се осете усамљено и изоловано. Хастон са колегиницама и колегама на Тајланду Џес Сим је радила за компанију у којој су сви, осим ње, долазили у канцеларију. Сада је фриленсер и тренутно ради за компаније The Doers каже да јој лакше када су сви раштркани. „Када су сви на једном месту, а ви негде другде, гледате на колегинице и колеге као кроз прозор. Дешавају се ствари, а ви нисте укључени", наводи она. „Некад колеге и забораве на вас, јер нисте ту. Морате да их подсећате". „Сад смо сви у истој позицији, радимо од куће. И сви смо свеснији како се остали осећају". Добра комуникација Кејт Хастон верује да је рад од куће добар за комуникацију. „Кад сте у истој канцеларији, помислите - сваки дан ручамо заједно, међусобно се подржавамо и права смо екипа. Али то не мора увек да буде тако". „Овако, када ми је екипа раштркана широм света, много више размишљамо о томе како да боље комуницирамо. Неке ствари се јасније виде", закључила је Хастон.