Србија и поскупљење струје: Зашто струја поскупљује од 1. фебруара
Када грађани Србије овог фебруара отворе белу коверту са рачуном за струју који шаље Електропривреда Србије (ЕПС), дочекаће их нешто већи износ него што су до сада плаћали.
Од 1. фебруара, електрична енергија ће поскупети за 3,4 одсто. „У време пандемије, усред грејне сезоне заиста мислим да није фер, то заиста представља ударац на кућни буџет, поготово за људе са нижим примањима", каже за ББЦ на српском Вера Јовановић, пензионерка из Београда. Војислав Вулетић, председник Удружења за гас Србије објашњава на конкретном примеру како ће изгледати поскупљење. „Ако сте струју до сада плаћали око 3.000 динара месечно, плаћаћете отприлике 150 динара више него до сада", наводи Вулетић. Он је казао и да нису тачне информације које су се појавиле у медијима да ће рачуни, поред овога, бити додатно увећани за повишење накнаде за зелену струју. Иако становници Србије, после Украјинаца, плаћају најјефтинију струју у Европи, стручњаци у области енергетике и финансија слажу се да, кад би ЕПС пословао ефикасније, до повећања цене струје у овом тренутку не би ни морало да дође. У питање доводе и његову оправданост. Цена угља - главног енергента у Србији - није већа него што је била, а ни озбиљне реформе енергетског система, које захтевају велика улагања, још увек нису дошле на ред. Зашто онда струја у Србији поскупљује? Струја поскупљује због раста намета који људи преко рачуна за струју плаћају повлашћеним произвођачима електричне енергије. Ови произвођачи праве струју из обновљивих извора, попут воде, ветра и сунца, што не загађује животну средину колико и угаљ. Већину струје Србија и даље добија из угља - према подацима ЕПС-а за 2019. годину, из термоелектрана на угаљ произведе се 70 одсто електричне енергије. Србија је по производњи енергије из обновљивих извора далеко испод европског просека - док је у ЕУ током 2019, на овај начин добијено 37,5 одсто струје, у нашој земљи је из малих хидроелектрана, ветропаркова и соларних електрана произведено нешто мање од 19 одсто струје. Како би побољшала стање екологије и испунила норме ЕУ, држава је одредила стратешки циљ да до 2025. године повећа коришћење енергије из обновљивих извора на 27 одсто. Да би то постигла, Србија је 2014. године обавезала ЕПС да откупљује сву произведену струју ових произвођача током првих дванаест година њиховог пословања, по цени која се одређује на основу формуле коју је држава утврдила. Од 1. фебруара, накнада за повлашћење произвођаче поскупљује са 0,093 динара по киловат часу на 0,437 динара по киловат часу, прописује Уредба о висини посебне накнаде за подстицај повлашћених произвођача електричне енергије у 2021. години, коју је Влада Србије усвојила 18. децембра прошле године. „Ова накнада није мењана од 2015. године, што представља озбиљно финансијско оптерећење за ЕПС", кажу у писаном одговору из Министарства рударства и енергетике. Они додају да ће издаци ЕПС-а за повлашћене произвођаче од ове године бити још већи, због отварања неколико ветроелектрана у Војводини, где је током протеклих година изграђено осам. Зато ће, објашњавају из Министарства, и рачуни бити већи. Међутим, из Фискалног савета кажу да један од суштинских разлога поскупљења лежи у лошем пословању ЕПС-а. Погледајте и како је вирус корона утицао на српски џеп Како вирус корона утиче на наше џепове Шта каже Фискални савет? Овакво повећање није ни оправдано, сматрају из Фискалног савета, који се начелно залаже за повећање цена струје како држава могла више да улаже у унапређење енергетског сектора. „Није оправдано да се додани приход који ће ЕПС остварити кроз поскупљење исплаћује повлашћеним произвођачима електричне енергије, уместо да се ЕПС стратешки позабави повећањем инвестиција", каже за ББЦ стручњак Фискалног савета Слободан Минић. А цена струје није ни морала да се увећава, сматра Војислав Вулетић из Удружења за гас Србије. „Угаљ је наш, преносна мрежа је наша, термоелектране су наше - тај трошак увек може лако да се компензује", истиче он и додаје да угаљ није скупљи него што је био. „Али, пошто износи тек мало више од један евро, неће много да смета". Минић подсећа да ЕПС, нарочито од 2014. године, када је започета реформа овог јавног предузећа, има озбиљне проблеме у пословању. „Послују лоше и остварују минималне профите, што не оставља довољно средстава за инвестиције", наводи Минић. Из Фискалног савета истичу да Србија, после Украјине, становништву продаје најјефтинију струју у Европи. Он признаје да ниска цена електричне енергије коју људи плаћају јесте део проблема, али каже да за сада не види стратешки приступ којим би се ово повећање струје каналисало у повећање инвестиција. „Све док ЕПС не реши проблеме које има, раст прихода ће се преливати на друге ствари", истиче Минић. Из Фискалног савета подсећају да је ЕПС државна фирма са највећим просеком плата у Србији, као и да се највећи део последњег повећања цена струје, из децембра 2019. године, заправо прелио на повећање плата запослених у овом јавном предузећу. У прилог томе колико одговорно ЕПС послује говори и податак да су током 2018. и 2019. године потрошили 265 милиона евра кршећи Закон о јавним набавкама, наводи се у Извештају о ревизији правилности пословања ЈП „Електропривреда Србије" од 20. јануара ове године. Да проблем постоји признала је и нова ресорна министарка Зорана Михајловић. „ЕПС, као и сва друга јавна предузећа, морају да се среде када је реч о трошковима и приходима", изјавила је почетком јануара за агенцију Бета. Струја у Србији ће од првог фебруара поскупети за 3,4 одсто Шта потрошачи мисле о повећању цена струје? Пензионерка Вера Јовановић каже да је свесна да је цена струја у Србији нижа него у другим европским земљама, али каже да су и плате на мањем нивоу. „Водим рачуна колико могу о јефтриној струји, користим штедљиве сијалице. У малом домаћинству од два члана, струја нам дође од 3.500 до 4.000". Каже да би супругу и њој месечни рачун за струју био и виши да чешће мора да се греје на струју. „Овако само повремено морам да палим климу, кад централно не греје довољно". Вери смета и то што су, како каже, почеле да поскупљују и остале ствари које се тичу свакодневног живота. „Прошли месец поскупело је изношење смећа, а најављују и поскупљење из водовода и канализације. „Нису велика поскупљења, али мало, по мало ствара додане трошкове", наводи пензионерка из Београда. Најављено поскупљење дочекано је незадовољством и на друштвеним мрежама. А када у сред зиме дође до проблема на електромрежи, за све криве далеководе „из времена друга Тита". Иако су од 1. јануара на снагу ступила најављена повећања минималне зараде, пензија и плата за здравствене раднике, твитераши подсећају су многи људи и даље у тешкој финансијској ситуацији. У Србији чак 71.014 домаћинстава због проблема да плати рачун за струју има статус енергетски угроженог купца, показују подаци Министарства рударства и енергетике из септембра 2020. године. „Од тог броја, право на умањење рачуна остварило је 70.725 домаћинстава", кажу из Министарства. Шта ће бити са ценом струје у будућности? Цена струје ће у наредним годинама морати да расте, кажу из Фискалног савета. Према њиховим анализама, ЕПС последњих година остварује приход који се креће од 20 до 30 милиона евра годишње. Ово јавно предузеће планира да унапреди мрежу за електроснабдевање и обнови неколико термоелектрана. Како би се стратешки циљеви ЕПС-а спровели у дело, израчунали су из Фискалног савета, потребно је десет пута више новца него што сада приходују - око 200 милиона евра. „Повећање цена струје је само један од начина који ће помоћи да се ова рупа попуни, а ми смо предвидели да би било потребно струја поскупи укупно 15 одсто у односу на садашњу цену, али не одједном, него у периоду од неколико година", објашњава Минић. Он додаје да ЕПС тренутно повлашћеним произвођачима енергије плаћа велику разлику у цени. „Ми од почетка сматрамо да је то решење погрешно и да то повећање не треба да иде преко леђа ЕПС-а", наводи. Најављени нови Закон о обновљивим изворима енергије доноси обећање да ће се то у будућности променити. „Планирано је да се систем подстицаја повлашћеним произвођачима усклади са политиком ЕУ", кажу за ББЦ из Министарства рударства и енергетике. То значи да би се повлашћени произвођачи за цену струје надметали на аукцијама, уместо да им се исплаћује фиксни износ. Минић додаје да, док се у Србији отварају нове фабрике, стручњаци за енергетику брину да ли ће Србија имати довољно енергије да подржи најављени привредни раст. „Због тога ће ЕПС у наредним годинама морати да инвестира у проширење капацитета", истиче. Зашто се привредни напредак не осећа у вашем новчанику? Економски подаци о привреди Србије су у порасту, али то не значи да грађани боље живе. Он додаје да ће и постепени прелазак са угља на алтернативне облике енергије бити „веома скуп", иако за сада нико нема прорачуне колико. „Ми сматрамо да је повећање потребно и то бисмо подржали, али само ако то значи да ће ЕПС више издвајати за инвестиције", закључује Минић. Министарка Михајловић обећала је да у скорије време „неће бити нових повећања струје". Тек када се заврши реформа у ЕПС-у, истакла је, „може да се прича о реалним ценама". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk