Прича о Нишлији, првом неандерталцу у Србији и његовом зубу
Анализом само једног зуба, могу се сазнати многе ствари о његовом власнику, попут пола или година старости.
Кутњак из пећине Пештурина први је поуздано идентификовани фосил неандерталца са ових простора Али детаљна анализа зуба старог више од 100.000 година може да открије много више - одговор на питање ко смо и одакле долазимо. Због тога је изузетно значајно откривање кутњака у пећини Пештурина у близини Ниша који доказује присуство неандерталаца на овим просторима, сматра Предраг Радовић из Народног музеја у Краљеву, члан тима који је радио на истраживању. „Људски фосили откривају како смо настали и ко су наши преци", каже Радовић за ББЦ на српском. Како се наводи у саопштењу Филозофског факултета у Београду, горњи кутњак пронађен у пећини у Јелашничкој клисури први је „поуздано идентификовани фосил неандерталца са територије Србије". Међународни тим стручњака из Краљева, Београда и канадског Винипега, објавио је резултате анализе фосила у часопису Journal of Human Evolution. Откуд неандерталци у пећини код Ниша? Шта се дешавало на Балкану у последњих два милиона година било је главно питање за српско-канадски тим, каже Радовић. Током најхладнијих интервала, глацијалних максимума, само су одређени делови Европе били насељиви, попут Шпаније и Балкана, објашњава он. „Балкан је важан јер имамо континуирано присуство људи. Шпанија је изолована, јер је само са северне стране повезана са копном, а Балкан је отворен, па су људи могли да мигрирају са више страна", додаје Радовић. Пећине у Јелашничким клисурама су пуне седиментa и у њима се налазе остаци животиња, алатки и људи Фосил неандерталца стар је око 102.000 година, каже у саопштењу професор доктор Душан Михаиловић са Филозофског факултета у Београду, . Било је то доба „последњег глацијала" - дуготрајног хладног раздобља током којег су настајали и ширили се велики ледени покрови од поларних према умереним географским ширинама, после којих се лед поступно повлачио. Тада је „на територији данашње Србије још увек владала релативно блага клима", објашњава Михаиловић. У Помпеји пронађени остаци коња са уздама Жртва Везува којој је стена здробила главу Неандерталац, без сумње Иако се овакав фосил ове старости у области палеоантропологије сматра млађим, Радовић додаје да то не значи да је мање важан. „Имали смо срећу јер горњи први кутњак пружа обиље информација везаних за припадност одређеној врсти организама", каже Радовић. Кутњак је „изванредно очуван и припадао је индивидуи у касном стадијуму детињства", описује у саопштењу Џошуа Линдал са Универзитета у Винипегу. „Приликом анализе користили смо тродимензионални виртуелни модел фосилног зуба, што нам је омогућило да обавимо врло прецизна мерења и поређења", додаје Линдал. Дигитални тродимензионални модел фосилног зуба из Пештурине Ко су били неандерталци? „Ово је први неандерталац са простора централног Балкана, не само Србије", истиче Радовић, мастер геологије и кустос природњачке збирке Народног музеја у Краљеву. Неандерталци су подврста човека који су се по анатомији разликовали од модерних људи, објашњава Радовић. Настали су пре око 400.000 година у западној Европи, а затим су се ширили ка Азији и стигли чак до Сибира. „До пре десетак година је владало мишљење да они нису оставили потомке, сматрали су их за сроднике модерног човека који су нестали", каже Радовић. „Међутим, генетичка истраживања у последњих десетак година су показала да данас носимо ген неандерталаца, то је неких два одсто нуклеусног генома (наследног материјала концентрисаног у једру) модерних људи ван Африке." Неки од гена које смо наследили од неандерталаца везују за функционисање имуног система, објашњава Радовић. Пронађена нова врста прачовека Откривене тајне древног „мистериозног пара“ Истраживања се настављају „Наша међународна сарадња је током последњих 15 година довела до значајних открића и има велики потенцијал да промени начин на који сагледавамо ток људске еволуције на читавом простору Евроазије", наводи у саопштењу професорка Мирјана Роксандић са Универзитета у Винипегу. Показало се да је зона око Ниша, нарочито Сићевачка и Јелашничка клисура, изузетно плодно поље за истраживање. Пећине у клисурама су пуне седимента и у њима се налазе остаци животиња, алатки, али и људи. У пећини Мала Баланица је 2011. године пронађен комад вилице стар око пола милиона година. У питању су били остаци такозваног хајделбершког човека, homo heidelbergensis. „По неком најопштијем схватању, то је последњи предак неандерталаца и анатомских модерних људи", каже Радовић. Научници сваке сезоне очекују нова открића Додаје да ће се наставити истраживања у пећини Пештурина, специфичној јер су је насељавале две врсте људи. „На истом локалитету су живели неандерталци и касније, модерни људи. Обе популације су бирале слична станишта, по логици која је била врло еколошка и економична", објашњава Радовић. А и посао око кутњака неандерталца још увек није завршен. „Следећи корак је да изолујемо древну ДНК", каже Радовић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk