Аја Софија и Турска: Ердоган потписао указ - музеј постао џамија
Реџеп Тајип Ердоган, председник Турске, потписао је указ којим се Аја Софија у Истанбулу, која је основана као црква, претвара у џамију.
Аја Софија има огроман значај и као религијски и као политички симбол Претходно је Врховни суд Турске поништио одлуку из 1934. године којом је Аја Софија добила статус музеја. Изграђена је у шестом веку по налогу византијског цара Јустинијана I, била је то највећа саборна црква на свету скоро 1.000 година. Аја Софија је део Унескове светске културне баштине, а ова организација апеловала је на турске власти да не мењају статус без шире расправе. Исламисти у Турској дуго су тражили да се она претвори у џамију, али секуларни посланици опозиције су се противили том потезу. Предлог је изазвао критике верских и политичких лидера широм света. Поглавари православних цркава широм света осудили су предлог, као и Влада Грчкe. Ово је сада једно од најпознатијих туристичких атракција у Турској Оснивач модерне Турске, Мустафа Кемал Ататурк, одобрио је статус Аја Софије као музеја 1934. године и од тада је симбол секуларизма, отворен свим верама. Али Државни савет, највиши турски управни суд, у пресуди у петак саопштио је: „Закључено је да јој је актом о нагодби додељује статус џамије и да њена употреба изван овог карактера није могућа правно". „Одлука кабинета из 1934. године којом је престала да буде џамија и постала музеј није у складу са законима", саопштено је. Руска православна црква одмах је изразила жаљење што турски суд није узео у обзир њихову забринутост кад је пресудио о Аја Софији, преноси новинска агенција Тасс. Саопштено је да одлука може довести до још већих подела. Изграђена у 6. веку по налогу византијског цара Јустинијана I, била је то највећа саборна црква на свету скоро 1.000 година. Како је текла историја? Легендарна грађевина са куполом налази се у истанбулском кварту Фатих, на западној обали Босфора. Јустинијан I је наложио градњу овог огромног здања 532. године, кад је град - тада познат као Константинопољ - био престоница Византијског царства, познатог и као Источно римско царство. Инжењери су донели материјал са Медитерана да би подигли колосални храм. По њеном завршетку 537. године, постала је седиште Православне патријаршије у престоници. У згради су се одржавала византијске царске церемоније као што су крунисања. Аја Софија служила је као седиште Источне православне цркве скоро 900 година, изузев кратког периода у 13. веку, кад је била католичка катедрала под контролом европских освајача који су похарали и заузели Константинопољ током Четвртог крсташког похода. Али 1453. године, Отоманско царство под султаном Мехмедом II заузело је Константинопољ и преименовало га у Истанбул, окончавши Византијско царство за сва времена. По уласку у Ају Софију, Мехмед II је инсистирао да се она реновира и преиначи у џамију. Он је присуствовао првим молитвама у петак у овој згради, свега неколико дана након што су је похарале освајачке снаге. Отоманске архитекте уклониле су унутрашње православне симболе или прешле малтером преко њих и здању додале торњеве и минарете. Све до завршетка истанбулске Плаве џамије 1616. године, Аја Софија била је главна џамија у граду, а њена архитектура инспирисала је градитеље Плаве џамије и неколико других у граду и читавом свету. Градитељи Плаве џамије били су инспирисани архитектуром Аја Софије На крају Првог светског рата 1918. године, Отоманско царство је поражено и подељено међу победничким силама. Националистичке снаге, међутим, успеле су да се издигну и изграде савремену Турску на пепелу тог царства. Оснивач Турске и први председник секуларне републике Мустафа Кемал Ататурк наредио је да се Аја Софија претвори у музеј. Од њеног поновног отварања за јавност 1935. године, постала је једна од најпосећенијих туристичких атракција у Турској. Многи траже да се молитве одржавају на том месту Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk