Снукер, Рони О'Саливен и Србија: „Као Пол Гаскојн - никада цвећка, али остао је најбољи“
Легендарна Крусибл сала у Шефилду, финале Светског првенства у снукеру. Светла позорнице уперена ка столу са зеленом чојом и господина у црној кошуљи, прслуку и са лептир машном.
Врх штапа лагано маже кредом и креће - један, други, трећи потез, и за тили час, сто је малтене почишћен. Са трибина се чује громогласан аплауз - Рони О'Саливен је поново првак света у снукеру, сребрни пехар је у његовим рукама шести пут у каријери. Игра коју су изумели британски официри у Индији, популарна у земљама Комонвелта, последњих година доживљава све већу популарност у свету, па и на Балкану Србији. А велике заслуге за то припадају управо О'Саливену - харизматичном господину из западне Енглеске, за многе најбољег играча свих времена, који има и бројне навијаче у Србији. Никад није био цвећка, али је увек био најбољи О'Саливен, рођен 1975, постао је професионалац већ са 17 година, а претходне три деценије изградио је репутацију човека који доминира за столом, али никад није био цвећка ван терена. „Када га ухвате бубице, уме да преда меч тек тако. Никад не знаш шта од њега можеш да очекујеш. „Као Пол Гаскојн у фудбалу, имао је испаде, био на разним одвикавањима, а остао је најбољи", каже за ББЦ на српском Милица Јовановић из Београда, која већ две деценије прати снукер. О'Саливен је недавно признао и да се на почетку професионалне каријере „превише проводио, а дан му је почињао алкохолом и џоинтом". За Младена Ђуровића из Београда, аматерског играча снукера, управо су О'Саливенови успони и падови оно што га, између осталог, чини блиским навијачима. „Често се шалим па кажем пријатељима који прате снукер - пре почетка меча погледам да ли је наместио фризуру или не и по томе знам да ли је устао на криву ногу и како ће да одигра", наводи Ђуровић. О'Саливену недостаје још једна титула светског првака да се изједначи са Шкотланђанином Стивеном Хендријем. „Необична је појава, оборио је малтене све рекорде у снукеру. То што он може да погоди не може нико. „А опет, уме и да промаши оно што нико не би", каже Ђуровић. Саливен о Ђоковићу: Новаков рецепт за титулу Уочи почетка шампионата у Шефилду, О'Саливен је део инспирације пронашао и у играма српског тенисера Новака Ђоковића. „Какав треба да будем да освојим титулу? Па, као Ђоковић. Он ради све што је потребно да победи, неће вам поклонити ниједан поен" „Можда нема стил једног Федерера или Надалов форхенд, али увек игра на високом нивоу. А одувек сам говорио - да и освојио Шефилд - не мораш да будеш бриљантан, него треба да имаш константну форму", казао је О'Саливен. А дан уочи финала Светског првенства, најбољи светски тенисер пожелео је срећу О'Саливену. Занимљивости о снукеру Снукер се сматра „господском" игром, па играчи неретко и на сопствену штету, признају фаул иако га је противник превидео, често честитају противнику на добром потезу или се извине за ситуације у којима су имали спортске среће. Kада се меч игра без судије, не примењује се правило „промашај" где играч може да враћа противника да понавља ударац све док не овери циљну куглу. Aли ако је „снукерован" - cитуација у којој је играч противнику оставио белу куглу на позицији из које се не може директно погодити циљна кугла, такмичар мора да се потруди да је погоди. Такође, у мечу без судије, док је један играч у брејку и убацује кугле без прекида, други треба да му враћа обојене кугле и броји брејк наглас. Поени се уписују на таблу након завршеног брејка. Играч не сме да омета покретима и звуковима игру противника, да стоји у линији циљања или наслања се на сто. Дамир Цероња који коментарише телевизијске преносе на каналу Еуроспорт на српском и игра снукер, каже да за О'Саливена знају и они који не прате ову игру. „На глобалном нивоу, Ронија можеш да поредиш са другим најбољим такмичарима у историји осталих спортова - Тајгером Вудсом, Мајклом Џорданом, Леом Месијем, Роналдињом или Кристијаном Роналдом", тврди Цероња. Специфичан је и по томе што дуго траје у врху светског снукера, додаје он. „Марк Вилијамс, Џон Хигинс и О'Саливен су ту већ 30 година, као неко свето тројство снукера. И даље побеђују, без обзира што се О'Саливену дешава да направи паузу и по годину дана", истиче Цероња. Милица Јовановић објашњава како је постала О'Саливенова навијачица. „Први О'Саливенов меч који сам гледала ме је одушевио. Он је тако брз - тап, тап, тап... Нема превише размишљања као многи други". Снукер у доба короне Као и на све догађаје у свету, пандемија корона вируса утицала је и на Светски шампионат у Шефилду, па је већи део такмичења у култној Крусибл сали одржан без присуства публике. Првог дана је за гледаоце била отворена трећина капацитет хале, око 300 места, али је због погоршања ситуације у том делу Енглеске, касније промењена одлука. Ипак, пред финале је Крусибл поново отворен за неколико стотина срећника који су могли да сведоче још једном О'Саливеновом успеху. „Мало ко је очекивао да после карантина и свих мера, видимо тако узбудљиво такмичење. Навијачи су се плашили какав ће траг пауза да остави на такмичаре", објашњава Цероња. „Али гледали смо веома узбудљиве мечеве и на старту такмичења, а поготово је било интересантно у полуфиналу", додаје он. Како су почели да прате снукер? Цероња наводи да му је лако да преноси снукер, јер га воли, мада му је јасно и зашто неки сматрају да тај спорт не делује превише динамично. „Наравно, има и мечева који су мање интересантни, али ови дуели врхунских играча су стварно занимљиви и узбудљиви", рекао је Цероња. Он каже и да је снукер последњих десетак година постао много популарнији и на светском нивоу, пре свега, јер су га заволели и у Кини. „Можда су људи почели да се интересују за преносе снукера, јер им је у мору фудбалских утакмица, било потребно и нешто ново и необично. „А мени и та атмосфера делује опуштајуће, зелена чоја, кугле и остало". Погледајте видео о девојци у Нигерији која тренира теквондо Није уобичајено за жену у Нигерији да тренира теквондо. Каква је будућност снукера у Србији? У односу на пре десет година, снукер се у Србији померио са мртве тачке. „Колико видим, основан је савез, ту је више клубова, а организује се и државно првенство", објашњава Ђуровић. Цероња додаје да је све више клубова који се отварају по градовима у унутрашњости Србије, али да је проблем што је снукер и даље неисплатив спорт. „За један сто је потребан простор од 30 до 40 квадрата, а замислите ако хоћете локал са две или више столова. „Притом, цена сата на столу за снукер не може да буде превисока, јер је питање ко би долазио", каже он. Које су разлике у правилима билијара и снукера? Снукер има сложенија правила - победник је онај ко прикупи највише поена, док тога у билијару нема - победник онај ко убаци црну куглу на крају. Снукеристи користе такозвани „отворени мeсто", односно штап мора да лежи отворено између палца и кажипрста, за разлику од билијара где се често користи затворени кажипрст - затворени мост. Партије трају дуже од билијарских јер снукер захтева више тактике. Наградни фондови на снукер турнирима су такође већи. Oпрема за играње снукера јефтинија је од оне која је неопходна за играње билијара. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk