Кратки програми студија: Пет ствари које знамо и још пет које не знамо
Вероника Јурић дипломирала је социологију на Филозофском факултету у Београду, али до посла ће тешко доћи, пошто је, каже, понуда послова за њену струку слаба.
Идеја је да људи лакше нађу посао „Социологија је добра наука, али је студијски програм застарео и не пружа довољно могућности", прича Јурић за ББЦ на српском. Како би лакше дошла до посла, спремна је на додатне обуке и програме преквалификације које одговарају њеним интересовањима, али и ономе што је тражено на тржишту рада. Управо је усклађивање потреба ова два тржишта - рада и образовања - разлог за увођење нових кратких програма студија. Они су предвиђени новим Законом о високом образовању, а неки детаљи у вези са овим новим курсевима утврђени су недавно усвојеним правилником. Основна идеја је приближавање компанија и образовних инстутиција, како би људи након завршених курсева били потпуно обучени за одређене послове у фирмама. „Високошколске установе ће тако по наруџбини кројити студијске програме на основу потреба компаније", каже за ББЦ на српском Хасан Ханић из Националног савета за високо образовање. Иако су неки медији пренели да ће ови курсеви доносити диплому за неколико месеци, то и није баш тако. Правилником о организацији, спровођењу, издавању сертификата и поступку вођења евиденције за кратке програме студија дефинисане су неке одредбе будућих програма, али су одређена питања остала отворена. Ево шта за сада знамо, а и шта ћемо морати да сачекамо. Пет ствари које знамо о кратким програмима студија 1. Шта су? Кратки програми студија осмишљени су тако да повежу образовни систем и тржиште рада. „То подразумева да факултети понуде тржишту кратке студијске програме и да остваре ближи контакт са компанијама. „Идеја је да високошколске установе по наруџбини скроје студијске програме који ће обезбедити тачно одређена знања и вештине које су потребне за рад у одређеним компанијама", прича за ББЦ на српском Хасан Ханић. Онај ко заврши овај програм имаће тачно одређена знања потребна у том тренутку одређеној компанији. „Факултету, када добије информацију да недостају одређени профил, треба најмање пет година за акредитовање одређеног студијског програма. „Ови кратки програми скратиће то време", прича Ханић. Они су, каже, на неки начин и „пречица" ка усклађивању потреба тржишта и образовног система. 2. Коме су намењени? Кратке програме студија моћи ће да похађају сви који желе да стекну додатне вештине за одређене послове. И компаније ће на њих моћи да шаљу запослене, за које мисле да треба да прођу додатне обуке. „Дешава се да људи после завршених студија званично имају одређена знања и компетенције, а да их, у ствари, након неколико година студирања уопште нису савладали. Зато послодавци немају адекватан кадар који би запослили", прича Ханић. На програме ће ићи и запослени Каже да је увођење ових програма начин да се реши несклад између тржишта рада и образовног система и да се задовоље потребе послодаваца за дефицитарним занимањима. 3. Ко ће их спроводи? Кратке студијске програме ће моћи да спроводи свака акредитована високошколска установа у Србији, а моћи ће да их покрену и компаније. „Свака компанија моћи ће да учествује у изради кратког студијског програма и да према захтевима потребних послова креира садржај са наставницима факултета или високе школе", каже Ханић. Компаније и факултети ће, прича, потписивати уговоре, а један од услова ће бити да запослени из компанија иду на обуке. Неке фирме ће бити у обавези и да запосле на овај начин сертификоване раднике. „Закон први пут уводи и наставнике ван радног односа, што значи да ће одређене предмете предавати стручњаци, људи из праксе. Услов је да имају завршене студије по старом програму или мастер студије по новом програму." То ће допринети квалитету наставе. 4. Звање Иако су медији пренели да ће нови програми доносити диплому за неколико месеци, то баш и није тако. На крају програма полазници неће добијати диплому, нити посебно звање, већ ће потврда о успешном завршетку бити сертификат. „Национални сертификат имаће и посебан додатак којим се детаљно описује које предмете је кандидат похађао, ко је изводио наставу, где је био на пракси", прича Ханић. Програми, каже, неће бити акредитовани. 5. Колико ће трајати? Овде долазимо до тачке која ће се поновити и на листи ствари које не знамо. У зависности од врсте програма, зависиће и његова дужина. Правилником је предвиђено да траје три и 18 месеци и да носе од 30 до 60 бодова. Трајање програма ће бити одређивано на основу природе програма и процењеног времена да се савлада. „На основу тога одредиће се колико је сати потребно да полазници добију потребна знања и вештине." Пет ствари које не знамо о кратким програмима студија 1. Када ће почети? Када ће програми тачно почети, за сада није познато. Како за ББЦ каже Ханић, до краја ове године се очекује да се направе програми и да их факултети понуде и склопе договоре са компанијама. Објашњава да није неопходно да они почињу као и уобичајени студентски семестри - у октобру, већ ће моћи било када у току године. И то ће опет зависити од саме врсте програма и обуке. 2. Тачно трајање програма Иако се зна да ће програми трајати минимално три, а максимално 18 месеци, не зна се шта ће колико тачно трајати. То све зависи поново од врсте програма, факултета, захтева компанија. Највише полазника и програма очекује се у ИТ сектору 3. Цена Правилником није предвиђено колико ће коштати ови програми, а висину школарине ће одређива високошколске установе. Школарину ће плаћати полазници или компаније које их шаљу на програм. „Буџетског" финансирања у овом случају неће бити. 4. Предмети Увођење нових програма је, према Ханићевим речима, на неки начин увођење дуалног образовања у високошколски систем Настава ће се одвијати кроз теорију и праксу. Која ће то теорија и која пракса види, биће познато тек када се дефинишу конкретни програми и курсеви. 5. Високошколске установе И на крају долазимо до још једне делимично познате ставке. Мада је већ речено да ће програме моћи да спроводе све акредитоване високошколске установе, на списак установа које ће се заиста укључити у то, мораћемо да чекамо. Неусклађеност потреба тржишта рада и образовног система разлог је више за и даље високе стопе незапослености у Србији. Застарели послови и студијски програми разлог су што је и међу високообразованима висока стопа незапослености. Нови курсеви су један од начина да се ова неусклађеност превазиђе што безболније. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk