Насиље над ЛГБТ људима у Србији: Између статистике и стварности
Већ десет година са партнерком и партнеркином ћерком живи у малом месту на северу Србије и ради као учитељица у школи.
Велики број случајева који су забележени ове године никада није пријављено надлежнима. Једног дана, у школском тоалету за особље, пришао јој је колега. „Насрнуо је на мене и повредио ме у пределу стомака и врата. Претио је да ће ме пријавити инспекцији зато што ширим штетни утицај на децу. Живим у страху да ће ме поново напасти. Страх ме је да га пријавим, будући да је део власти, а не бих могла због сина, на кога би то оставило велике последице", написала је ова учитељица београдској организације који бележи нападе на припаднике ЛГБТ популације Да се зна. Сексуална оријентација и родни идентитет били су мотив за 42 случаја насиља и дискриминације која је ова организација забележила у 2018. години. Број напада који је пријављен овој организацији тридесет одсто је виши него годину дана раније. „Можда смо охрабрили већи број људи да пријаве насиље, али сигуран сам да је број непријављених случајева и даље висок и црн", каже за ББЦ на српском Милош Ковачевић, аутор истраживања које бележи противправна поступања против чланова ЛГБТ популације. Од 42 случаја противправног поступања мотивисаног сексуалном оријентацијом или родним идентитетом забележена су: Бројеви и страх Милош Ковачевић верује да је број напада на ЛГБТ особе виши од пријављеног Највише напада у 2018. години забележено је у Београду, али и у четири друга града у Србији, као и у још шест мањих места. „Ове године смо забележили случајеве у местима ван Београда, што нам помаже да видимо како живот изгледа у малим срединама". Напад на учитељицу на коју је у школи насрнуо колега нико није видео, али Ковачевић каже да овај случај показује да је црна бројка изван Београда већа. „Мени је јако жао - овај случај је послат али није остављен контакт. Тако не можемо ни на који начин да помогнемо", каже Ковачевић. Живот ЛГБТ људи у Србији, а поготово у малим срединама, он описује једном речју - страх. „Људи се плаше реакције околине, али и третмана који ће добити у надлежним институцијама уколико пријаве насиље", каже Ковачевић. Највише напада у 2018. години забележено је у Београду, али и у четири друга града у Србији, као у шест мањих места Неповерење у институције Иста организација и ове, као и прошле године, забележила је један од случајева у полицијској станици. Случај је пријавио случајни пролазник који је у писму навео да је видео како полицајци избацују транс особу ромске националности из полицијске станице у улици Мајке Јевросиме у Београду. „Ућути транџо!" и „Ти ниси жена, ти си транџа" биле су неке од увреда које су полицајци узвикивали, написао је случајни пролазник. „За мене, то је поражавајуће. Полицијска станица би требало да служи као пример", каже Ковачевић. Он додаје да због тога што је искуство које има показало да државне институције углавном нису пример, велики број случајева случајева забележених ове године, није пријављен надлежнима. Прошле године пријављено је више од 70 одсто случајева, а ове године 19 одсто. „Подаци из 2017. године проказују да је више од две трећине особа које су пријавиле злочин из мржње третман у државним институцијама оценило као негативан, неадекватан и понижавајући", каже Ковачевић. Он истиче да у истраживању које су спровели, податке нису добили ни од једне надлежне институције и подсећа да је, иако су, изменама Кривичног закона из 2012. године, уведене строже казне за злочин из мржње, до данас донета само једна пресуда. Злочин је био мотивисан сексуалном оријентацијом. Статистика и стварност Ипак, из организације Да се зна кажу да овогодишњи извештај показује позитивну промену - расте број људи који су пријавили случајеве у којима нису жртве, већ случајни пролазници. „Имамо неколико случајева које су пријавили сведоци - што је добро, охрабрили су се да пријављују, чиме се смањује број немих посматрача", каже. Ипак, Ковачевић истиче да је статистика само бројчани приказ. „То су само подаци, који могу да се тумаче на различите начине". „Свако може да реагује у оној мери колико им ситуација у којој су дозвољава. Ми не приморавамо жртве да пријаве насиље зато што знамо какве су институције - нису савршене", додаје Ковачевић. Бесплатну правну и психолошку помоћ можете потражити овде. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk