Шта су климатске промене? Стварно једноставан водич
Научници кажу да глобално загревање може да изазове катастрофалне последице по планету.
Људске активности повећале су емисију угљен диоксида, што је повећало температуру. Међу могућим последицама су екстремни временски услови и топљене поларног леда. Шта, дакле, знамо о земаљској клими која се мења? Шта су климатске промене? Земљина просечна температура је око 15 степени Целзијуса, али је у прошлости знала да буде много виша и много нижа. Клима има природне флуктуације, али научници кажу да температура сада расте брже него у већини ранијих случајева. Сунчеву енергију која се емитује назад у свемир са Земљине површине апсорбују гасови ефекта стаклене баште и ре-емитују у свим правцима. То истовремено загрева нижу атмосферу и површину планете. Без тог ефекта, Земља би била око 30 степени Целзијуса хладнија и врло неприступачно место за живот. Научници верују да овом природном ефекту стаклене баште придодајемо и ми, гасовима које отпуштају индустрија и пољопривреда и тиме задржавамо више енергије и повећавамо температуру. Овај феномен је познат као климатске промене или глобално загревање. Шта су гасови ефекта стаклене баште? Гас ефекта стаклене баште са највећим утицајем на загревање је водена пара. Али она се у атмосфери задржава свега неколико дана. Угљен диоксид (ЦO2), међутим, задржава се много дуже. Требало би стотине година за повратак на пред-индустријске нивое, а природни резервоари као што су океани могу да упију само одређену количину. Већина емисија угљен диоксида које производи човек потиче од сагоревања фосилних горива. Кад се секу шуме које апсорбују угљеник и остављају да иструну или се спаљују, тај похрањени угљеник се ослобађа и доприноси глобалном загревању. Откако је индустријска револуција започела око 1750. године, нивои угљен-диоксида порасли су за више од 30 одсто. Концентрација ЦO2 у атмосфери већа је него било када у последњих 800.000 година. Други гасови ефекта стаклене баште као што су метан и азотсубоксид такође се ослобађају преко људских активности, али њих има много мање него угљен-диоксида. Загревање Који су докази загревања? Свет је око један степен Целзијуса топлији него што је био пре широко распрострањене индустријализације, тврди Светска метеоролошка организација. Двадесет најтоплијих забележених година у историји десило се у последње 22 године, а 2015-18 чине најтоплије четири. Широм планете, просечан ниво мора повећао се за 3,6 милиметара годишње између 2005. и 2015. године. Већина ових промена дешава се зато што, како се загрева, вода повећава запремину. ниво мора Међутим, сматра се да лед који се отапа није главни разлог раста нивоа мора. Повлачи се већина глечера у светским областима с умереном климом. А сателитски снимци показују драматично опадање арктичког морског леда после 1979. године. Гренландски ледени омотач последњих година доживео је рекордно отапање. Сателитски подаци показује да Западни антарктички ледени омотач такође губи масу. Недавна студија указује на то да је источни Антарктик такође вероватно почео да губи масу. Последице климе која се мења могу да се виде и по вегетацији и копненим животињама. Међу њима су ранија времена цветања и сазревања плодова код биљака и промене територија код животиња. Колико ће температура расти у будућности? Промена у глобалној површинској температури између 1850. године и краја 21. века највероватније ће надмашити 1,5 степени Целзијуса, сугерише већина симулација. Светска метеоролошка организација каже да ако се тренутни тренд загревања настави, температуре би до краја овог века могле да порасту за 3-5 степени Целзијуса. Пораст температуре од 2 степена Целзијуса одавно се сматра уводом у опасно загревање. У скорије време, научници и креатори политике тврде да је ограничавање пораста температуре на 1,5 степени Целзијуса безбедније. Извештај Међувладиног панела о климатским променама (ИПЦЦ) из 2018. године сугерисао је да би постизање циља од 1,5 степени захтевало „брзе, далекосежне и неприкосновене промене у свим сегментима друштва." Уједињене нације воде политичку иницијативу за стабилизовање емисија гасова ефекта стаклене баште. Кина емитује више ЦO2 него било која друга земље. Следе је САД и земље чланице ЕУ, мада су емисије по глави становника много веће тамо. Али чак и ако сада драматично смањимо емисију гасова ефеката стаклене баште, научници кажу да ће се ти ефекти наставити. Великим воденим и леденим масама су потребне стотине година да реагују на промене температуре. А потребне су деценије да се угљен диоксид избаци из атмосфере. Како ће климатске промене утицати на нас? Велика је неизвесност поводом тога колики ће утицај на нас извршити клима која се мења. Могла би да изазове несташицу пијаће воде, драматично да измени нашу способност за производњу хране и повећа број смрти од поплава, олуја и топлотних таласа. То је зато што се очекује да ће климатске промене повећати учесталост екстремних временских догађаја - иако је повезивање сваког појединачног таквог догађаја са глобалним загревањем компликовано. Како се свет загрева, више воде испарава, што доводи до веће влажности у ваздуху. То значи да ће многе области доживети интензивније кише - а на неким местима веће снежне падавине. Али ће се ризик од суше у копненим областима током врелих лета повећати. Очекује се више поплава од олуја и дизања нивоа мора. Али велика је вероватноћа да ће доћи и до веома јаких регионалних варијација према овим обрасцима. Сиромашније земље, које су слабије опремљене да се носе са брзим променама, могле би највише да испаштају. Предвиђају се изумирања биљака и животиња јер се станишта мењају брже него што врсте могу томе да се прилагоде. А Светска здравствена организација (СЗО) је упозорила да би здравље милиона људи могло да буде угрожено учесталошћу маларије, болести које се преносе преко воде и неухрањеношћу. Како се више ЦO2 испушта у атмосферу, количина коју море упија се повећава, због чега вода постаје киселија. То може да представља огромне проблеме по коралне гребене. Глобално загревање довешће до даљих промена које ће довести до даљег загревања. То укључује отпуштање великих количина метана како се пермафрост - смрзнута земља углавном на вишим надморским висинама - буде отапао. Наша реакција на климатске промене биће један од највећих изазова са којима ћемо се суочити у овом веку. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk