Мигранти, избори, вакцине, корона вирус: Недељни преглед дезинформација, манипулација чињеницама и лажних вести у Србији и региону
Фотографије, видео клипови, вести и друге објаве на друштвеним мрежама са нетачним или манипулативним информацијама о вакцинама, корона вирусу, мигрантима и другим темама шире се интензивније него пре пандемије.
Знате ли како да их препознате и проверите? Ако нисте сигурни, ми смо урадили то за вас - ово су неке од дезинформација, манипулација чињеницама и лажних вести које су се посебно истакле у претходној недељи у Србији и региону. Мигранти не добијају куће у Алибунару од државе Прошле недеље друштвеним мрежама се раширила вест под насловом „Држава купује куће мигрантима у општини Алубунар", коју је најпре објавио сајт Медиагруп, а затим је пренело још три сајта који су и раније објављивали сличан садржај. У тексту се наводи да Комесаријат за избеглице Србије купује петнаестак старих, напуштених кућа за мигранте, а саговорници су неименовани мештани који „потврђују" да су „видели" купопродајне уговоре. Највише интеракција је било на оригиналном тексту, који су пренела још три сајта и имала још више од 5.000 интеракција - лајкова, коментара, реакција и дељења Анализа алатом Краудтенгл показује да је ова вест на друштвеним мрежама до сада укупно имала више од 15.000 интеракција. Линкови са ових сајтова подељени су око 1.500 пута, махом у анти-мигрантским и националистичким Фејсбук групама и страницама. Многе од њих имају више десетина хиљада чланова. Међутим, ниједна кућа за мигранте у општини Алибунар није купљена, потврдили су за ББЦ из Комесаријата за избеглице и миграције. „У Алибинару су купљене куће за наше избеглице из Босне и Херцеговине и Републике Хрватске и то кроз Регионални стамбени програм током 2017. и 2018. године 13 кућа, прошле године две, а ове једна из тог истог програма, који је донаторски", наводи Комесаријат. Из буџета Републике Србије прошле године је купљена једна кућа српским избеглицама, а у току је куповина две куће интерно расељеним лицима са Косова. Као што је ББЦ и раније извештавао, вести и активности о избеглицама и интерно расељеним лицима са Косова, као и избеглицама из Босне и Хрватске, представљају се као вести о мигрантима и тражиоцима азила са Блиског истока и Африке. Комесаријат за избеглице и миграције Републике Србије, формиран 1992. године, брине и о једнима и о другима. У Србији је 26.164 људи из Хрватске и БиХ имало статус избеглице, према подацима из 2019. године Не гради се „Камп Ваљево" за 5.000 мигранта На новом порталу без импресума и имена аутора Проверено.рс појавила се вест о плану Комесаријата и врха локалног СНС-а да у том граду изграде „Камп Ваљево" за 5.000 миграната, уколико та Српска напредна странка победи на предстојећим изборима. У тексту је на мапи приказана и предвиђена „локација". Неименовани извор из СНС-а „открива" да ће трошкове изградње сносити Аустрија, према тајном уговору о враћању одбијених азиланата у Србију које су ове две земље наводно потписале, а да ће СНС узети новац за себе, и становницима Ваљева „оставити мигранте". У питању је потпуна неистина, наводи Комесаријат за ББЦ. Вест о „Кампу Ваљево" се појавила на сајту Проверено.рс 17. маја, а имала је више од 2.000 интеракција и до 25. маја је подељена око 240 пута. Два дана касније, на истом сајту појављује и вест да је „СНС објавио добродошлицу мигрантима на ФБ", те да је ова странка направила Фејсбук страницу „Мигранти, добродошли у Ваљево". У тексту се каже да се на њој „види слика веће групе људи са Блиског истока који показују три прста уз заставу СНС", а да у опису пише: „Ми који подржавамо мигрантску политику председника Александра Вучића и Српске напредне странке подржавамо долазак миграната у Ваљеву, јер волимо све људе и упућујемо им најсрдачнију добродошлицу у наш град!" Претрагом на Гуглу долази се до оригиналне фотографије на којој се налази група људи на Маршу толеранције у Дубаију 2017. Претрагом имена поменуте Фејсбук странице долази се до резултата који је сачувао Гугл - странцу је одиста неко направио, али и уклонио - кликом на линк отвара се обавештење да садржај није доступан. Ко стоји иза овог сајта - није било могуће утврдити доступним алатима. Домен је регистрован 16. маја, власник је физичко лице, али није омогућио да информације о њему буду јавне. Познато је само да је домен регистрован преко фирме за веб хостинг из Петровца на Млави, показују подаци Регистра националног домена Србије. Међутим, 22. маја на локалним порталима Вамедиа и Колубарске, као и у на сајту Блица, осванула је вест да је полиција ухапсила 28-годишњег Ваљевца јер је „изношењем лажних података изазвао панику међу грађанима Ваљева, изазивајући на тај начин и националну, расну и верску мржњу према мигрантима". Њихови извори наводе да приведени младић није аутор текстова, већ програмер и којег је неко други ангажовао да направи сајт. Оно што се заиста десило овог викенда у Ваљеву, а има везе са Комесаријатом за избеглице и миграције је да су 20 нових станова добиле избегличке породице - из Босне и Хрватске. Вакцина против Ковид-19 још увек не постоји и ово није њен састав Текст са саставом наводне вакцине против Ковида-19 коју је „Италија повукла из употребе после смрти 13 Италијана" протекле недеље је подељен више од 773 пута на Фејсбук страници Право на слободу, коју прати више од 85.000 људи. Позивају се пратиоци да „сами закључе" да ли је Србија сада наводно добила те вакцине и да ли ће исте „силом бити убризгане српској деци и народу". Даље се наводи да је швајцарска фирма Новартис која их је произевла преузела Институт Торлак, те да се Србима „лоше пише". У наставку је побројан састав вакцине, међу којима су различита једињења попут живе, формалдехида, алуминијума и њихова опасна дејства. На листи су и ћелије „бубрега мајмуна" и „абортираних фетуса". Одакле почети? Хипотетичка вакцина против корона вируса још увек не постоји, говоре доступни подаци - од Светске здравствене организације до других здравствених институција. Око 80 тимова научника у лабораторијама широм света раде на истраживању, њих 10 је у фази клиничких испитивања, а информације о њима могу се наћи на сајту СЗО. Неки тимови, попут Оксфорд универзитета су почели и са клиничким тестирањем на волонтерима. СЗО процењује да би могла да буде доступна за најраније за 18 месеци, али је потребно да претходно прође сва безбедносна и медицинска тестирања и процедуре. Корона вирус: Колико дуго ће трајати развoj вакцине против Ковид-19 Ипак, нема гаранција да ће било која од њих заиста бити ефективна и произведена. Када је реч „вакцинама које је компанија Новартис повукла", ова тврдња потиче из шест година старе вести о вакцинама против грипа поменуте компаније. Након спекулација да је смрт неколико Италијана старијих од 65 година доведена у везу са вакцинама Флуад 2014. године, две серије вакцина су привремено повучене из употребе. После истраге, Европска агенције за лекове је утврдила да нема доказа да је Флуад вакцина била узрок смрти. Сајт за проверу чињеница Фејкњуз Трагач је у априлу утврдио да је вест о продаји Института за вирусологију, вакцине и серуме Торлак компанији Новартис рециклирана из 2013. године, а та компанија је за овај сајт негирала ову тврдњу. Према последњим информацијама Министарства здравља на ову тему 2017, Торлак остаје у државним рукама јер је пронађен стратешки партнер који је спреман да уложи 40 милиона евра, али његово име није откривено. Састав могуће вакцине против корона вируса и заблуде Главни метод прављења вакцина против разних болести деценијама уназад је коришћење ослабљене и безопасне верзије оригиналног вируса како би се развила антитела. Зашто су вакцине важне и како раде. Данас научници користе ДНК технологију, а неки извлаче мале делове генетског кода корона вируса и стављају га у друге, потпуно безопасне вирусе. Међутим, поред антигена - супстанце која изазива стварање антитела - састојци вакцина генерално укључују и помоћне супстанце - оне који се додају да би се побољшао одговор имуног система, као и за спречавање контаминације током процеса производње, конзервансе и стабилизаторе. Ови састојци и неразумевање њихове количине, функције, деловања са другим састојцима, као и начин коришћења у истраживањау и производњи вакцина честе су бриге за родитеље и пацијенте. Набројани ван контекста, налазе се и на листи објаве о саставу непостојеће вакцине против Ковида-19 која кружи Фејсбуком. Корона вирус: Први тестови вакцине против Ковид-19 у Британији Састојци вакцина који изазивају страх и погрешна тумачења: алуминијум, формалдехид и „ћелије абортираних људских фетуса" У вестима и објавама које тврде да су састојци вакцина опасни, Иако је логично да употреба потенцијално отровних једињења може бити изузетно опасна, важно је знати да свака могућа опасност зависи од количине и улоге у процесу производње. Доказано је да дуго излагање формалдехиду може да изазове рак. У производњи неких вакцина се користи за инактивирање токсина из бактерија и вируса. Међутим, ово једињење у малим траговима увек присутно у људском телу, које га стално производи. У новорођенчету природно постоји 50 до 70 пута више формалдехида него у просечној дози вакцине, показују и подаци америчке Управе за храну и лекове (ФДА). Слично је и са алуминијумом, који је после силикона и кисеоника трећи природно најзаступљенији елемент - налази се у биљкама, земљишту, ваздуху и води, а управо тако га најчешће и уносимо. Алуминијум се као „катализатор" безбедно користи у изузетно малим количинама више од шест деценија у вакцинама, а ниједан научни доказ није наговестио другачије, показују подаци Центра за превенцију и контролу болести и ФДА. И најзад - ћелије аботираних фетуса људи или животиња нису састојак вакцине - уколико бисмо унели такво страно тело умрли бисмо - зато је и потребно да даваоци крви, коштане сржи и органа буду компатибилни. Неке вирусне болести могу добити само људи, па се за прављење ослабљених верзија тог вируса, истраживање и производњу вакцина они морају узгајати у култури људских ћелија. За то се користе ћелије које се лабораторијски умножавају из посебних ћелијских линија - и све ћелије су генетички исте како би резултати увек били униформни. То је од пресудне важности за многа истраживања у медицини. Две ћелијске линије које су заслужне за спашавање милијарди живота вакцинама за ММР и друге болести и истраживања у последњих неколико деценија су WI-38 развијена 1962. и МРЦ-5 развијена 1966. године. Обе линије су узгојене из ткива два абортирана фетуса које су научници проучавали. Важно је нагласити да ни један од ова два фетуса није абортиран са циљем истраживања или прављења вакцине, нити се данас за потребе ових истих вакцина користе ћелије из нових фетуса. Научник Леонард Хејфлик са Висар Института је развио прву лиценцирану људску ћелијску линију WI-38, након што је открио да нормалне људске ћелије памте ниво умножавања на којем су замрзнуте и када се обнове, умножавају се 40-50 пута. То је постало познато као Хејфликов лимит - до тог броја ће се у нормалним условима ћелија делити, а онда умрети. Умножавањем је направио око малих 800 бочица ових ћелија, а свака је имала у себи пар милиона истих ћелија и потенцијал да се умножи до 50 пута. Око 500 милилитара ових ћелија може да произведе 20 милиона тона ћелија. Резултат је да је снабдевање овом ћелијском линијом бесконачно и она је и дан данас најраспрострањенија у развијању вакцина, разним молекуларним и другим истраживањима, посебно о старењу ћелија. И најзад, пра-пра-пра ћелије настале из поменутих линија се не налази у вакцинама, јер крајњи материјал вакцина мора да буде прочишћен. Ипак, с обзиром да је могуће да постоје остаци ДНК ових ћелија у траговима, они се, као и било која друга супстанца, морају навести у декларацији. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk