Косовска дипломатија и избори у Србији 2020: Шта ће донети сусрети на три стране света
За пут око света у роману Жила Верна потребно је 80 дана - председнику Србије Александру Вучићу ће за дипломатски пут око света требати десет пута мање.
Српски и косовски председници, Александар Вучић и Хашим Тачи, нису постигли коначан споразум о односима Србије и Косова у присуству Федерике Могерини - сада ће између њих бити други преговарачи Само дан после парламентарних избора, на којима је његова Српска напредна странка однела убедљиву победу и обезбедила двотрећинску већину у парламенту, Вучић је у Београду угостио европског изасланика за Косово Мирослава Лајчака. „Не очекују нас лаки дани, неће бити лаких питања за Србију, али верујем да ћемо озбиљним приступом, радом и одговорношћу успети да чувамо виталне државне националне интересе, безбедност Срба на Косову и Метохији, сачувамо сакралне објекте на Косову и Метохији и обезбедити будућност свим грађанима Србије", рекао је Вучић после састанка са Лајчаком. Дане за које најављује да неће бити лаки, Вучић ће провести најпре у Москви, потом у Бриселу, па у Вашингтону и онда у Словенији. Осим у Москви, на свим осталим локацијама боравиће и председник или премијер Косова. Прва станица - Москва Одложена војна парада због победе у Другом светском рату биће само сценографија за почетак разговора о Косову - теми која ће објединити све дестинације председника Вучића. „Вучић у Москву иде да би још једном са Путином утврдио оно што је министар Лавров рекао у Београду - да ли је Русија толико чврста да је Резолуција 1244 оквир за преговоре, да ли се она може променити ако се договоре српска и албанска страна. Он увек када иде код Путина покушава да издејствује неки мекши став Русије, овом приликом о преговорима које ће водити САД и ЕУ", каже некадашњи министар за Косово и Метохију у влади Војислава Коштунице, Слободан Самарџић. Састанак са руским председником уследиће на маргинама обележавања великог историјског догађаја. Приликом посете Београду у јануару 2019. године, Владимир Путин одликовао је Александра Вучића Тај сусрет представља други разговор званичника Београда и Москве у само пет дана - пред изборну тишину, српску престоницу посетио је руски шеф дипломатије Сергеј Лавров. Вучић је тада рекао да је од руског госта добио оцене које су га „забринуле", не дајући додатне детаље. Најавио је и долазак Владимира Путина на отварање храма Светог Саве. Осим Косова, председник Форума за етничке односе Душан Јањић каже да ће бити важне и регионалне теме - формирање мини-Шенгена, питање Босне и Херцеговине, али и билатералне теме усмерене на стабилно инвестирање у Србију која је презадужена земља. „Енергетика ће бити тема само у Русији - Европска унија и САД праве стратешку грешку и не показују интерес за енергетски сектор Србије који је пред приватизацијом. Србија уопште није наиван играч у енергетици, Западни Балкан је пети у свету по богатству водама - ако не уђе проверени капитал влада, цео Балкан ће бити у проблему, јер ће ући новац нарко-картела", закључује Јањић и додаје да је Москва заинтересована и за улогу Социјалистичке партије Србије у будућој влади. Избори 2020: Ко су победници, а ко губитници Могућа успутна станица - Брисел Индивидуално и у одвојеним посетама, а на истом месту и са истим људима - тако може да гласи најава боравка српске и косовске делегације у Бриселу, планиране за другу половину ове недеље. „До дијалога неће доћи ове недеље - било је доста спекулација на ту тему, али такав састанак није планиран. Председник Србије и председник владе Косова ће доћи у индивидуалне посете Бриселу крајем недеље, али детаље агенде најбоље је проверити са њиховим кабинетима", рекао је за Јавни севрис портпарол високог представника ЕУ Петер Стано. Косовски премијер Авдулах Хоти већ је најавио сопствену агенду сусрета са врхом Европске уније и на том списку нема сусрета са делегацијом Србије - за сада. За Душана Јањића из Форума за етничке односе, боравак у Бриселу могао би да донесе много већи значај него што се најављује. „Брисел је стратешки важнији јер се тамо преговара на основу одлуке Генералне скупштине УН, повезан је са реформама и чланством у ЕУ, а до сада је уложено много новца у те процесе. Мислим да Лајчак припрема сусрет коме ће председавати лично Борел - а то је састанак делегација који би био припрема за читаву серију јулских састанака." На значај дијалога у Бриселу упућивао је и амерички преговарач Ричард Гренел који је претходних дана поручивао да управо од ЕУ очекује да поведе политички дијалог Београда и Приштине. „Европска унија је формални посредник, али се САД наметнула у последњих неколико месеци. ЕУ је изгубила кредибилитет током претходних година, мада остаје оквир преговора за убудуће", закључује Слободан Самарџић. Кључна станица - Вашингтон Од састанка у Белој кући заказаног за 27. јун, јавности Србије и Косова имају велика очекивања. Косовском премијеру Авдулаху Хотију прикључиће се и председник Хашим Тачи, па ће на окупу бити сви чланови преговарачких тимова од којих се очекује да се бар једном дохвате - оловке. „У Вашингтону се очекује састанак са суженим кругом учесника, агенда ће бити економска са примесама политичке, и нема разлога да се тамо не потпише нови меморандум на више тема попут преноса поште, платног промета, интегрисаних прелаза. Могућ је и договор о новом кораку и сусрету, јер ово не би било довољно да би Трамп направио озбиљнији пријем", каже Јањић. Ричард Гренел надгледа поптисивање писма о намерама о успостављању железничког саобраћаја између Београда и Приштине У разговору за америчку телевизију Њузмакс, специјални изасланик Доналда Трампа Ричард Гренел каже да су Београд и Приштина до сада били притиснути да разговарају само о политичким темама, а да је економија остајала у другом плану. „Оно што морамо сада да урадимо јесте да се концентришемо на економска питања како бисмо створили мини Шенжен зону", рекао је Гренел, наводећи као пример сарадње прву специјалну економску зону у Кини. Активно укључивање Вашингтона у косовске преговоре само шест месеци пред америчке изборе на којима се Доналд Трамп бори за други мандат за професора Факултета политичких наука Слободана Самарџића има јасан разлог. „САД су заинтересоване да овај спор реше зато што дуго траје, а не због Трампове кампање - то је сувише мала ствар за кампању", сматра Самарџић. Финална станица - Крањ После сусрета по светским дипломатским престоницама, српски и косовски лидери имаће једну гарантовану прилику да нечему и - наздраве. У друштву осталих лидера са Балкана, на Брду код Крања обележиће деценију постојања регионалне иницијативе „Брдо - Бриони". Пре десет година, процес су покренули тадашњи словеначки премијер, а данашњи председник Борут Пахор и хрватска премијерка Јадранка Косор. Из кабинета словеначког председника већ је најављено да су позвани представници свих земаља региона, који би у Словенији могли да имају и читав низ билатералних сусрета. Како је наведено, постоји шанса да састанку присуствују сви лидери - ако епидемиолошка ситуација то буде дозвољавала. Дванаест година након проглашења независности, Косово је признало око 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 115 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk