Које СОС линије стварно раде у Србији
Уколико вам је потребна психолошка или правна подршка због насиља у породици или размишљате о самоубиству помоћ можете да добијете телефоном - преко СОС линије.
На неке линије нема одговора Овакав тип помоћи у свету је уведен средином 1970-тих, док је у Србији прва СОС линија почела да ради 1991. године. Иако постоје бројне линије како владиних, тако и невладиних организација, на неке од њих се нико не јавља. На 15 случајно изабраних бројева, добили смо 10 одговора и проверили чему ове линије, у ствари, служе. Међу најактивнијим и најбројнијим линијама су оне за пријаву насиља над женама. Једна таква ради при Аутономном женском центру и према речима Тање Игњатовић из те организације, битно је да СОС линије буду стално доступне. „Ако неко позове СОС телефон у време када би линија требало да је активна, а са друге стране нема одговора, то може да потврди претпоставку да нема коме да се обрати и да јој нико неће помоћи, што је честа претња коју насилници упућују", прича Игњатовић за ББЦ на српском. Национални СОС телефони Од почетка године, Србија је добила два нова национална СОС телефона. После много најава, на број намењен женама жртвама породичног насиља почели су да се јављају оператери. Овај телефон је доступан 24 сата дневно, седам дана у недељи и ради у оквиру Центра за заштиту одојчади, деце и омладине у Звечанској. На број 0800 222 003 нам се после неколико секунди јавила оператерка. Жене им се, каже, јављају свакодневно, а оператери им пружају подршку да пријаве насиља. „Разни су проблеми због којих зову, али се тешко одлучују да пријаве насиље. „Ми смо ту да их освестимо, помогнемо у стицању самопоуздања и оснажимо их да пријаве насиље", рекла је оператерка која је одговорила на позив. У разговору жене добијају и информације о томе којим институцијама могу да се обрате, као и неке савете. Потписивањем Конвенције савета Европе 2013. године, Србија се обавезала да уведе национални СОС број, који је женама жртвама насиља бити доступан 24 часа дневно. Од потписивања те конвенције до увођења броја прошло је пет година. Током 2018. године најмање 30 жена убили су партнери или чланови породица. Према подацима Аутономног женског центра, због породичног насиља, без мајке је у Србији у периоду од 2010. до 2017. године остало 368 особа. У истом периоду, 251 жену убио је партнер или члан породице. Мрежа СОС телефона за жене жртве насиља Много пре државе, невладине организације успоставиле су линију за помоћ женама жртвама насиља. Таква линија постоји од када је основан АЖЦ пре 25 година. Линија у Београду једна је од 24 броја у 18 градова које пружају помоћ женама жртвама насиља. Ова мрежа годишње одговори на око 15 хиљада позива које упути око пет хиљада жена. Позив на број 0800 100 007 је бесплатан и доступан од понедељка до петка од 10 до 20 часова. Како кажу у АЖЦ-у, њихове линије свакодневно звоне, а појачано после празника и понедељком, после викенда. „За СОС телефон је важна сталност и доступност. „Идеално би било да су СОС телефони доступни 24 сата сваког дана у години, да се подршка добија на језику који жена (боље) разуме, на пример на ромском, мађарском, словачком, румунском, албанском", каже Тања Игњатовић. За насиље у породици највише линија Запослене у Центру које се јављају на овај број, не дају савете женама шта треба да ураде, већ им помажу око тога коме треба да се обрате даље, да изграде самопоуздање и верују у себе. МУП За пријаву насиља у породици постоји и линија у полицији. Како нам је рекао оператер, неко зове због савета, неко да би пријавио кривично дело. Телефон готово стално звони, реко нам је дежурни службеник у оперативном центру Министарства унутрашњих послова. Самоубиства У Србији у просеку годишње 1.500 људи себи одузме живот, што нашу земљу смешта на 13. место у Европи по броју извршених самоубистава. Како би се тај број смањио, у Клиници за психијатријске болести „Др Лаза Лазаревић" недавно је отворена Национална СОС линија за превенцију самоубистава. Депресија је најчешћи ментални проблем и разлог за суицидне мисли Србија је међу последњим земљама у Европи која је увела овакав вид подршке људима са менталним проблемима, а на основу искустава других земаља очекује се смањење броја самоубистава за око 30 одсто. Ова линија ради 24 сата и од када је покренут број 011 77 77 000 зазвонила је више од 1.800 пута. Обраћају им се људи који имају менталних проблема, чланови њихових породица, али и они који имају суицидалне намере. Особама које размишљају о самоубиству, годинама је доступна и СОС линија центра Срце. На број 0800 300 303 ће вам се свакодневно од 17 до 23 сата неко јавити. Оно што не ради Док су за насиље према женама и суицид линије доступне 24 часа, било у владином или невладином сектору, има бројева на које нико не подиже слушалицу. На истом месту где ради државна линија за жене жртве насиља у Центру за заштиту одојчади, деце и омладине у Београду постоји и НАДЕЛ СОС дечија линија. Одговора на позив на број 011 116 111 неколико пута није било. И за пријаву насиља у школи постоји посебан број при министарству, међутим након што добијете обавештење да је реч о бесплатној линији, можете да оставите поруку и да се надате да ће вас неко позвати. И мада нам се на првих неколико позива нико из удружења Дуга није јавио, после неког времена узвратили су позив. Они, између осталог, пружају помоћ особама које живе са ХИВ-ом. Како су нам рекли, људи им се јављају свакодневно, а када не могу одмах да одговоре, зову у најкраћем року. Ни на број наведен да пружа помоћ ЛГБТ особама нисмо добили одговор. Иако се на многе линије ипак јављају оператери, питање је колика је заправо права помоћ коју пружају. У свету се 16. мај обележава као Међународни дан СОС телефона. Овакав тип помоћи у свету је уведен средином 1970-их, док је у Србији прва СОС линија почела да ради 1991. године. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk