Доналд Трамп и Кина: Шта се крије иза нове америчке стратегије
Напетости између Америке и Кине трају већ дужи низ година, а пандемија и предстојећи председнички избори само су појачали тај ривалитет. Ове недеље, вербални рат је достигао нови врхунац. Шта је америчка стратегија?
Председници САД и Кине: Доналд Трамп и Си Ђинпинг Председник САД Доналд Трамп ове недеље је направио заокрет у кампањи за реизбор 2020. године. „Кина ће учинити све што може да изгубим ову трку", рекао је он новинској агенцији Ројтерс. Његова све оштрија реторика против Пекинга обележила је нову фазу у покушајима да се преобликују избори чији је изглед изменила пандемија вируса корона. И најавила је бурнија времена за ионако буран однос између две највеће светске економске силе. Трампова кампања испочетка је требало највише да се бави процватом америчке економије, али то је пропало. A анкете показују све мању подршку председнику у одлучујућим изборним државама због критика на рачун његовог учинка у решавању кризе изазване корона вирусом. И ту на сцену ступа Кина, извор пандемије и земља оптужена да је деловала сувише споро у заустављању његовог глобалног ширења. Супротстављање Пекингу Републиканска стратегија заправо је да се нападне бивши потпредседник Џо Бајден, претпостављени кандидат демократа за изборе 2020. године. Трампови савезници у политичком одбору Акције Америке на првом месту (АФА) избацују огласе у којима нападају „Пекиншког Бајдена" зато што „предводи јуриш" вашингтонске елите сувише спремне да угоди грабљивој Кини. Трампа оптужују да превише верује Кини Бајден је узвратио огласом који оптужује председника да покушава да избегне кривицу за властиту спору реакцију на пандемију и зато што је био сувише поверљив према првобитним информацијама које су потекле из Кине о вирусу. Заједнички елемент у овим драстично различитим ставовима јесте да обе кампање верују да је добар политички потез тврдити да је њихов човек најјачи да се супротстави Пекингу. „Уколико погледате најновију анкету Пјуа и Галупа, неповерење Америке према Кини, било да сте републиканац или демократа, на рекордно је високом месту", у отприлике две трећине земље, каже Кели Садлер из АФА-е. „То је опште питање око кога могу да се сложе и републиканци и демократе." Негативна перцепција До драматичног скока у негативном доживљају Кине свакако је дошло откако је Трамп преузео дужност и појачао трговински рат. Билборд у Шенјангу, Кина Кад је у питању одговорност Пекинга за вирус корона, међутим, председник је редовно лелујао, повремено засипајући хвалоспевима председника Си Ђинпинга, повремено критикујући „кинески вирус". Али сад је почео да се служи тврдим говором у кампањи, зарекавши се да ће натерати Кину да плати за нанету штету. Агресивна реторика гради се на све већем бесу у администрацији и међу бројним законодавцима због одсуства транспарентности кинеске владе о вирусу који је довео до глобалне катастрофе. Државни секретар Мајк Помпео прилично је директан по овом питању. Он редовно изјављује да кинеској Комунистичкој партија не сме да се верује. Он пажњу усмерава ка неспособности Пекинга да заустави вирус убрзо након што се појавио и сумња у безбедност кинеских лабораторија, што су све оптужбе које Кина енергично одбија. Влада забринутост због понашања Кине у најширем политичком спектру, каже Мајкл Грин, који је био саветник за Азију председника Џорџа Буша. Али чланови Трамповог националног тима за безбедност имају „став према односима са Кином у контексту игре са губитком или добитком и посебну су усредсређени на то да спрече Кину да извуче корист из било које ситуације." На интернету се води узаврела дебата о пореклу корона вируса Кинеска пропаганда Понашање председника Си Ђинпинга такође је „много агресивније" од оног његових претходника, каже Грин, истакавши опсежну кампању кинеске пропаганде која је чак сугерисала да је вирус потекао од америчке војске. „Из Кине долази идеолошки и геополитички спин о игри на добитак или губитак са Америком који потиче из времена пре Доналда Трампа." Али тај националистички ауторитарни заокрет сукобљава се са национализмом „Америке на првом месту" Трампове администрације, појачавши конфронтацију и спречивши ону врсту сарадње која би могла да се супротстави пандемији и да спречи нову. Грин истиче да је пре него што је председник Трамп преузео дужност било више од двадесет америчких и кинеских стручњака из Центра за контролу болести који су „радили на овим проблемима" у Пекингу. У време кад је избила криза, било је их је свега троје или четворо, мада он тврди да су обе владе криве за то. Експерте за националну безбедност потиру „њујоршки глобалисти" из круга Трампових блиских сарадника, који тврде да је САД-у Кина потребна због пословања и трговине. „Однос између Кине и САД-а ће у будућност бити веома неуједначен", каже Гери Лок, Американац кинеског порекла који је био амбасадор председника Обаме у Пекингу. „Биће антагонистички на једном нивоу, али ће желети да склопи крупну сарадњу на економском плану, зато што велики број америчких фармера зависи од Кине која треба да купи оно што они произведу." Соколови и голубови Како се приближавају избори, Трамп наговештава да ће више слушати соколове него голубове из свог кружока опречних саветника. А подржаће га велики број републиканских законодаваца који подстичу администрацију да се супротстави Кини. Очи света упрте су у двојицу председника, са надом да ће Кина и САД разрешити међусобне несугласице Неколицина је усвојила законе или представила идеје које би казниле Пекинг због скривања или извртања информација о вирусу корона. Државе Мисури и Мисисипи су предузеле неприкосновене кораке подношења тужбе ради одштете. А најстрожи критичар Кине у Републиканској странци, сенатор Том Котон, отишао је до толиког екстрема да оптужи кинеску владу да је намерно допустила да вирус побегне преко њених граница, „зато што ако ће већ они претрпети економске последице, неће дозволити да остатак света настави да напредује." Али његов позив да се границе снабдевања повуку у САД изазваће реакције код обе странке, пошто је пандемија истакла у први план америчку зависност од Кине у погледу лекова и медицинске опреме. Кључно, влада забринутост да ће анти-кинеска реторика учврстити атмосферу ксенофобије која већ расте због пандемије, што ће за последицу имати пораст вербалних и физичких напада на Американце азијског порекла. „Само зато што сам Американац кинеског порекла, то не значи да сам званичник кинеске владе", прокоментарисао је Гери Лок јетко своје неочекивано појављивање у Трамповом политичком огласу који напада Џоа Бајдена. Бајдена је критиковала и левица зато што је „надтрамповао Трампа" уместо да оспори „расистичко националистички" дискурс. Обе кампање негирале су да потпирују ксенофобију. Али Кина је непогрешиво гурнута у средиште избора у време кад су гласачи бесни и плаше се за примања. До новембра би могли да буду само још бешњи и сиромашнији. Њихови гласачки листићи показаће кога окривљују за то. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk