Нобелов комитет брани Хандкеа: „Имао је провокативне изјаве, али заслужује награду"
Одлука да Петер Хандке добије Нобела за књижевност изазвала је доста буре, али чланови Нобеловог комитета и Шведске академије истичу да нису погрешили.
Хандке је 2006. говорио на сахрани бившег председника Југославије Слободана Милошевића Критика је било зато што је Хандке подржавао Србе у ратовима на простору бивше Југославије током деведесетих. Ипак, Хенрик Петерсен из Нобеловог комитета каже да је Хандке у писању био „радикално аполитичан" и да је његова подршка Србима била погрешно схваћена. Ребека Карде, такође из Нобеловог комитета, додаје да Хандке „апсолутно заслужује" награду. Реакције из Шведске академије Иако су Хандкеове књиге, представе, поеме и филмови у протеклих пет деценија добили бројне похвале, одлука да он добије Нобела изазвала је праву буру. Матс Малм и Ерик М Рунерсон из Шведске академије су зато објавили текст у шведском листу Dagens Nyheter. Како наводе, Хандке је „дефинитивно имао провокативне, неприкладне и нејасне изјаве о политичким питањима". „Шведска академија сигурно није имала намеру да награди ратног осуђеника и некога ко негира ратне злочине или геноцид, што је утисак који се тренутно добија из медија", истакли су. У тексту се додаје да „није пронађено ништа што је Хандке написао, а да садржи нападе на цивилно друштво или удар на једнакост свих народа". „Оно што се сада питамо је које су изворе критичари користили и зашто су Хандкеове изјаве игнорисане", истичу. Освајач Нобелове награде за књижевност добије медаљу, диплому и 740.000 фунти Шта је био проблем? У књизи из 1996. године Хандке баца сумњу на масакр у Сребреници, оптужујући муслимане из Босне да су све лажирали, да би три године касније судбину Србије упоредио са Јеврејима током Холокауста. За то се касније извинио. Хандке је потом 2006. говорио је на сахрани Слободана Милошевића, оптуженог за геноцид и друге ратне злочине. Међутим, из Шведске академије цитирају текст из 2006. године у којем Хандке Сребреницу назива „најгорим ратним злочином у Европи од Другог светског рата". „Очигледан избор" Избор Хандкеа бране Хенрик Петерсон и Ребека Карде из Нобеловог комитета, који Шведској академији препоручује победника. Петерсен наводи да ће у будућности Хандке бити виђен као „један од најочигледнијих избора" за награду. Он је у тексту за лист Svenska Dagbladet за Хандкеа рекао да је заговорник мира и да је против национализма. У београдском музеју књиге изложено је више од милион експоната. Осим тога, Карде није желела да се извини „за све ствари које је Хандке без сумње изјавио и урадио, а од којих се диже коса на глави". „Нобелов комитет је морао да, поред 70 књига написаних током 50 година, прочита и све текстове о Југославији - што смо и урадили", наводи она. Како каже, закључак је био да Хандке „апсолутно заслужује Нобелову награду". Бес Хандке је љутито реаговао на реакције на његову победу. „Нико ко ми приђе ми не каже нешто о мојим радовима или нечему што сам написао - само ме питају како ће свет реаговати и реакцијама на реакције", изјавио је аустријски писац. Аустријски ОРФ тако преноси Хандкеове речи да „никада више неће разговарати са медијима". Follow us on Facebook, or on Twitter @BBCNewsEnts. If you have a story suggestion email entertainment.news@bbc.co.uk.