Најновија научна истраживања: „Сибирски једнорог" је шетао земљом са људима
Носорог би могао да добије занимљивог мистериозног претка - једнорога, показују нова истраживања научника.
Уметнички дојам заборављене звери У питању је животиња која је живела пре најмање 39.000 година, много раније него што се мислило. Позната као сибирски једнорог, животиња је имала дугачак рог на носу и живела је на пашњацима Евроазије. Нови докази показују да је ова врста највероватније изумрла јер је била превише избирљива у избору хране. Ова нова сазнања би могла да помогну у спасавању преосталих носорога на планети, кажу научници. Носорозима данас прети изумирање јер не могу да опстану у различитим пределима, објашњава професор Едријан Листер из Природњачког музеја у Лондону, који је предводио студију. „Свака промена окружења представља опасност за носороге", рекао је Листер за ББЦ. „Из фосилних остатака смо научили да када нека врста нестане - то је то, нема јој спаса." Сибирски једнорог је, верује се, био тежак чак четири тоне, са јединственим рогом на глави. Научници мисле да је делио простор на нашој планети са првим људима пре најмање 39.000 година. Скелет носорога у Ставропол музеју Шта знамо о древним носорозима? Преци носорога, Elasmotherium sibericum, су изумрли пре 100.000 до 200.000 година. Истраживањем методама радиоактивног угљеника, истраживачи су открили да је ова велика животиња преживела Ледено доба и населила пределе источне Европе и централне Азије пре најмање 39.000 година. Изумирање сибирског једнорога означило је крај читаве једне врсте носорога. Зашто су изумрли? Научници су испитивали и како су се животиње храниле и утврдили су да су стално биле у потрази за сувом травом. „Древни носорози су били нека врста праисторијске косилице за траву. Заправо су стално пасли", рекао је професор Листер. Таква исхрана носорога можда је и била узрок изумирања врсте. Како се Земља загревала и почела да излази из Леденог доба пре око 40.000 година, зелена површина се смањивала. Стотине великих врста сисара нестало је након последњег Леденог доба, због климатских промена, нестанка вегетације и лова који су људи почели све више да примењују. Шта нам то говори о судбини савремених носорога? Данас постоји само пет врста носорога. Мали број њих преживљава изван националних паркова због кријумчарења и губитка станишта. Истраживањем фосилних остатака научници могу много да открију о судбини праисторијских врста носорога који су некада лутали планетом. Одакле нам митови о једнорозима? Легенде о једнорозима или зверима са једним рогом, постоје одувек. Неки митови би могли да буду засновани на носорозима који су тада живели, попут сибирског једнорога. И друге животиње, као што је нарвал - необична врста кита који има рог на сред главе - добри су кандидати за митове о једнорозима.