Избори у Северној Македонији: Гласање без победника
Северна Македонија добиће председника после промене имена тек после другог изборног круга.
Премијер Заев (лево) и председнички кандидат Стево Пендаровски славе победу - после другог круга видеће се да ли стварну или „пирову" Кандидат владајуће коалиције Социјалдемократског савеза Македоније (СДСМ) и Демократске уније Албанаца (ДУИ) Стево Пендаровски и кандидаткиња опозиционе ВМРО-ДПМНЕ Гордана Сиљановска Давкова готово изједначени улазе у одлучујући изборни круг. Трећепласирани је независни кандидат кога су подржале странке албанске опозиције, Бљерим Река. Изборни дан обележила је изузетно ниска излазност бирача - према подацима Државне изборне комисије (ДИК), свега 41,9 одсто. То је за пет процената већа излазност него на неуспелом консултативном референдуму о Споразуму о имену којим је Северна Македонија променила име, одржаном у септембру 2018. године. Други изборни круг одржаће се 5. маја, а победник ће бити кандидат који освоји већину гласова. Да би други круг избора био успешан, мора да гласа најмање 40 одсто уписаних бирача. Ко је победник ових избора? Разлика између два првопласирана кандидата на нивоу је статистичке грешке. Иако су предизборне анкете показивале да ће Стеву Пендаровског и Гордану Сиљановску Давкову делити неколико процената гласова, између кандидата владајуће коалиције и водеће опозиционе странке нема ни процента разлике. Сви досадашњи председнички избори у Македонији после увођења вишестраначја одлучени су у другом изборном кругу, али ниједном кандидати нису у другу рунду ушли овако изједначени. Резултати првог круга председничких избора у Северној Македонији *подаци Државне изборне комисије Северне Македоније, на основу 99,95% обрађених гласова У изборној ноћи, прва је славље почела опозициона кандидаткиња Сиљановска Давкова. „Остајем посвећена праву и правди за Македонију - и то је најважније за мене јер сам у кампањи указала на неодрживост система, режима, одсуство владавине права, потонуће система у криминал и корупцију. „Опозиција је успела да убеди грађане да је прикривање одсуства права и правде само представа за ЕУ и НАТО." Гордана Сиљановска Давкова на гласање је дошла у пратњи супруга и ћерке Нешто касније, грађанима се обратио и Стево Пендаровски који се и на претходним председничким изборима 2014. године пласирао у други круг, где је касније убедљиво поражен од тадашњег кандидата ВМРО-ДПМНЕ. „Једва чекам да се ухватим посла за евроатлантску и економски развијену Републику Северну Македонију и све њене грађане. „Ова земља десет година није имала председника - сада треба да урадимо нешто за своју државу." Досадашњи председник био је Ђорђе Иванов, кандидат данас опозиционог ВМРО-ДПМНЕ, који после два петогодишња мандата није имао права на нову кандидатуру. После смене режима Николе Груевског и доласка на власт Зорана Заева, Иванов је одбијањем да потписује законе и међународне споразуме покушао да опструира политику нове владе. Шта је порука властима, а шта опозицији? У историји македонских председничких избора, све двобоје у другом кругу добијали су кандидати странке која је контролисала парламентарну већину и чинила владу. „Ови резултати показују да је земља дубоко подељена и да ће избор председника и у другом кругу бити веома компликован. „Исход представља и ударац владајућима који нису успели да задрже предност у рејтингу коју су имали приликом избора", каже за ББЦ на српском новинар дневника „Нова Македонија" Дејан Србиновски. Избори су били тест за владу Зорана Заева која је решила два важна дугогодишња спора са суседима - о имену земље са Грчком и о отвореним питањима са Бугарском. „Негативан предзнак овим је добио низ догађаја из претходне године - од споразума са Грчком, који је добар за евроатлантски пут земље, али је негативно утицао на национални понос, па до бекства бившег премијера Николе Груевског и чињенице да нема објашњења како се то десило, нити истраге о кривцима", сматра Србиновски. У наредне две недеље, пажња ће бити усмерена ка гласовима трећепласираног кандидата Бљерима Реке, али и ка бирачима који нису изашли на изборе. Посебно је велики резервоар гласова у већински албанским срединама, где је одзив у првом кругу био упадљиво низак. „У другом кругу на сцену ступа и трговина међу странкама, а ако опозиција добро искористи свој положај, постоји шанса да земља добије прву председницу", каже Србиновски. Изборе би у другом кругу могла да одлучи излазност бирача Који су сценарији могући за други круг? Кључно питање 5. маја биће да ли ће на биралишта изаћи више од 40 одсто уписаних бирача, што многи аналитичари оцењују као готово немогућу мисију. Уколико се то не деси, избори ће бити проглашени за неважеће. У овом случају, био би отворен нови изборни циклус, док би земљу водио привремени председник - председник Собрања Талат Џафери (ДУИ). Слична ситуација догодила се у Србији 2002. и 2003. године, када је укинут цензус од 50 одсто за избор председника да би, након три неуспешна изборна циклуса, избори коначно били успешни. И пре првог круга, званично Скопље наговестило је могућност да изборни праг буде укинут или да се избор председника пресели у парламент. Пре председничких избора 2009. године, Македонија је већ смањила изборни праг за други круг са 50 на 40 одсто уписаних бирача. Десет година касније, и та лествица може се испоставити као постављена превисоко. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk