Израел-Палестина: Трамп представио дуго очекивани план за Блиски исток, ПЛО одбија
Амерички председник Доналд Трамп представио је дуго очекивани мировни план за Блиски исток, обећавши да ће Јерусалим остати неподељени главни град Израела.
Циљ Трамповог плана је решење једног од најдужих сукоба у историји Предложио је и независну палестинску државу, као и признање суверенитета Израела у насељима на Западној обали. Овај план би „могао да буде последња прилика" за Палестинце, рекао је Трамп новинарима у Белој кући. Обраћању америчког председника присуствовао је и израелски премијер Бенјамин Нетанјаху. Палестински председник Махмуд Абас одбацио је план, описавши га као „заверу". „Поручујем Трампу и Нетанјахуу: Јерусалим није на продају, сва наша права нису на придају и нису за ценкање. Ваш план, завера, неће проћи", рекао је Абас у телевизијском обраћању из Рамале, на Западној обали. И Палестинска ослободилачка организација (ПЛО) одбила је Трампове предлоге. План признаје израелску „колонизацију и анексију окупираних територија", пише у саопштењу ПЛО-а. Трампов предлог, чији је циљ решење једног од најдужих сукоба у свету, начињен је уз саветодавни надзор зета америчког председника Џареда Кушнера. Хиљаде Палестинаца је раније у уторак протестовало у појасу Газе, док је израелска војска послала појачања на окупирану Западну обалу. Заједничко саопштење Трампа и Нетанјахуа стиже у време јаких политичких изазова за обојицу лидера у њиховим земљама. У Америци је у току процес импичмента пред Сенатом, док је Нетанјаху у уторак повукао захтев за имунитетом за оптужбе за корупцију. И Трамп и Нетанјаху поричу све оптужбе. Дејвид Фридман, амерички амбасадор у Израелу, изјавио је да је време објаве плана није повезано ни са једним политичким догађајем, додавши да се већ „дуго кува." Подручје Западне обале Шта је рекао Трамп? „Данас је Израел начинио велики корак ка миру", рекао је Трамп у Белој кући. „Мој план представља прилику којом добијају обе стране, реалистично решење две државе које за израелску безбедност отклања ризик палестинске државности." Трампови предлози су: „Палестинци живе у сиромаштву и насиљу, и искоришћавају их они који хоће да их искористе као пионе да шире тероризам и екстремизам. Они заслужују много бољи живот", рекао је Трамп. Трамп је такође наговестио да, према плану, Западна обала неће бити подељена. План који руши наде Палестинаца Џонатан Маркус, ББЦ дописник за безбедност и одбрану Све до сада, о свим најтежим аспектима мировног споразума између Израела и Палестине - питања такозваног коначног статуса - попут граница, будућности израелских насеља на Западној обали, дугорочни статус Јерусалима и судбина палестинских избеглица - требало је да разговарају сами Израелци и Палестинци. Више није тако. План који је представио председник Трамп а са пуно ентузијазма подржао премијер Нетанјаху у суштини сва ова питања разрађује у корист Израела. Палестинци не само што нису били присутни на овом састанку - они бојкотују Трампову администрацију откако је једностраном одлуком реселила амбасаду у Јерусалим - већ им је у суштини предложен ултиматум: прихватите Трампове параметре и то је то. Да, добили су четири године да разраде план Држава коју председник Трамп нуди Палестинцима била би врло крња. Ниједан јеврејски насељеник не би био пресељен, а израелски суверенитет ће наводно бити проширен и на насеља у долини Јордана. Палестинци би могли да добију главни град у предграђима Источног Јерусалима. Ова „узми или остави" понуда запрепастиће многе дугогодишње познаваоце региона. Питање више није колико би користи овај споразум могао да донесе, већ колико би штете могао да изазове срушивши палестинске наде. Како је дошло до предлога? После разговора за Трампом у Вашингтону у понедељак, Нетанјаху је одао признање америчком председнику као „највећем пријатељу Израела у Белој кући до сада". „Споразум века је прилика века, и ми је нећемо пропустити", рекао је он. Израелски званичици су саопштили да ће Нетанјаху у среду отпутовати у Москву да би са руским председником Владимиром Путином разговарао о Трамповом предлогу. Израелски опозициони лидер Бени Ганц, који се такође састао са Трампом у понедељак, описао је план као „значајну и историјску прекретницу." Захтев Палестине је повратак пет милиона расељених Палестински политичари су унапред одбацили план, рекавши да му је циљ да успостави трајну израелску власт над Западном обалом. „Америчка администрација неће пронаћи ниједног Палестинца који подржава овај пројекат", саопштило је палестинско Министарство спољних послова у недељу. „Трампов план је завера века са циљем ликвидирања палестинског питања." Палестински председник Махмуд Абас сазвао је хитан састанак највиших званичника после заједничке објаве Трампа и Нетанјахуа. Палестинци су прекинули све контакте са Трамповом администрацијом у децембру 2017, пошто је амерички председник одлучио да призна Јерусалим као главни град Израела и преселио амбасаду из Тел Авива у новопризнату престоницу. Од тада су Сједињене Државе окончале сву билатералну помоћ Палестини, али и подршку агенцији УН за палестинске избеглице. У новембру је амерички државни секретар Мајк Помпео изјавио да је САД променила, после четири деценије, став да јеврејска насеља на Западној обали нису у складу са међународним правом. Званичници Арапске лиге сазвали су хитан састанак за суботу. Која су спорна питања? Од свих сукоба на Блиском истоку, овај између Израела и Палестине је најупорнији. Иако су две стране потписале преломни мировни споразум 1993, данас, више од четврт века касније, Израел и Палестина су једнако удаљени у ставовима као и раније. Јерусалим: И Израел и Палестинци полажу право на овај град. Израел је 1967. године окупирао источни део града некада под јорданском контролом и сматра да је цела територија Јерусалима главни град. Палестинци инсистирају да је Источни Јерусалим, у коме живи око 350,000 људи, главни град будуће независне државе. Палестинска државност: Палестинци желе сопствену независну државу, коју ће чинити Западна обала, Газа и Источни Јерусалим. Израелски премијери су јавно прихватили идеју о палестинској држави, али не и њене будуће границе и облик. Нетанјаху је рекао да би било какава палестинска држава морала да буде демилитаризована, уз самосталну власт која никада неће претити Израелу. Признање: Израел инситира да било који мировни споразум мора да садржи палестинско признање ове земље као „националне државе јеврејског народа", тврдећи да би без тога, Палестинци наставили са захтевима за територијом, што би, кажу, само продуживало сукоб. Палестинци кажу да је питање како ће Израел назвати своју државу ствар ове земље, али да би њено признавање као јеврејске државе значило дискриминацију арапског становништва палестинског порекла - муслимана, хришћана и друза. Границе: Обе стране имају у основи потпуно различите замисли где би требало да буду границе евентуалне палестинске државе. Палестинци инсистирају на границама заснованим на линијама примирја које раздвајају Израел и Источни Јерусалим, Западну обалу и Газу између 1949. и 1969. Израел каже да су ове линије војно неодбрањиве и да никада није било планирано да буду сталне. Званичници Израела до данас нису објавили где би границе требало да буду, сем што су јасно ставили до знања да би источна граница ове земље морала да буде дуж реке Јордан. Насеља: Од 1967, Израел је изградио око 140 насеља на окупираној Западној обали и у Источном Јерусалиму, као и 121 насеобина - насеља изграђених без дозволе власти. У овим насељима живи око 600,000 израелских Јевреја. Већи део међународне заједнице сматра да су насеља незаконито изграђена, али се Израел томе противи. Палестинци кажу да сва насеља морају да буду уклоњена да би палестинска држава могла да заживи. Нетанјаху је, међутим, не само чврст у ставу да насеља никада неће бити расељена, већ и да ће бити под израелским суверенитетом. Избеглице: Различите агенције Уједињених нација помажу око 5,5 милионал палестинских избеглица на Блиском истоку - палестинске власти кажу да их је око шест милиона, међу којима су и потомци побеглих или протераних после офанзиве јеврејских снага током рата 1948-1949. године са територија које ће касније постати Израел. Палестинци инсистирају на њиховом праву на повратак у некадашње домове, али Израел тврди да на то немају право, објашњавајући да би таквом одлуком земља била демографски прегажена те да више не би била јеврејска држава. Сто година израелско-палестинског сукоба: Најважнији датуми* * избор датума је селективан и скраћен Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk