Загађење ваздуха на Балкану: Ваљево до Пекинга
„Градови у Србији загађенији од Пекинга". „У Македонији продужен школски распуст због загађености ваздуха". „Сарајево најзагађенији град на планети".
Грађани Ваљева покушали су да заштите споменике народним херојима од загађеног ваздуха Има ли разлога за бригу на Балкану због оваквих медијских наслова? Ако питате активисте за заштиту животне средине и стручњаке - има, а ако питате надлежне - проблем је сложен и деценијски, а ситуација није гора него иначе. „Највећи узрок загађења ваздуха у Београду, као и у већим градовима, јесу саобраћај, индустрија, термоенергетска постројења и локална ложишта", наводи у писаном одговору за ББЦ директор Агенције за заштиту животне средине у Србији Филип Радовић. Међутим, саветник за здравље и енергију за Балкан из Алијансе за здравље и енергију (ХЕАЛ) Срђан Кукољ каже да квалитет ваздуха у овом делу Европе јесте брига. „Мерења показују да грађани Србије по целој земљи удишу ваздух који се сматра штетним по здравље", каже он. Страсти јавности узбуркале су и процене Светске здравствене организације (СЗО) да загађеност ваздуха у Србији доводи до респираторних обољења од којих прерано умре више од 5.000 људи годишње. Такође, према рачуници СЗО, Србија има губитак од 33,5 одсто БДП-а због трошкова повезаних са случајевима преране смрти услед загађености ваздуха. У исто време, термоелектране на угаљ из пет земаља Западног Балкана узрокују између 2,9 и 8,5 милијарди евра трошкова годишње због штете по здравље грађана у овом делу Европе. Термоелектране у Европи - највећи загађивачи Хероји са хируршким маскама Ваљево, град у западној Србији, центар је Колубарског округа који броји више од 90.000 становника. Смештен је у котлини, без довољно струјања ваздуха - за шта многи грађани криве непланску градњу - те се, када температура падне, а влажност ваздуха повећа, изнад града појави густ жуто-сиви облак. Ваљево је данас и званично један од најзагађенијих градова у Србији. Какав ваздух удишемо Који су највећи еколошки проблеми Балкана Докле ћемо живети са опасним отпадом Због тога су пре годину дана статуе народних хероја у овом граду јутро дочекале са хируршким маскама на лицима. „Када су ме ћерке питале зашто поподне не можемо да отворимо прозор, ја нисам знао одговор. „Рекао сам им да можемо да искажемо незадовољство и са њих две и супругом изашао у парк, поставили смо маске и медији су то испратили", објашњава за ББЦ Андрија Петровић, један од иницијатора ове акције. Акцији се брзо прикључио велики број грађана, који сада најављују још сличних потеза Петровић је део неформалне групе грађана „Да Ваљево продише", чији је циљ да скрене пажњу на проблем загађења у овом граду. Како објашњава, на идеју са споменицима дошли су због тога што су статуе поцрнеле услед загађења, те да би то био добар вид протеста „како би се нешто урадило по питању које Ваљевце мучи деценијама". Биљана Младеновић из Завода за јавно здравље у Ваљеву каже да се квалитет ваздуха редовно прати у овој институцији, као и да је веће загађење уобичајено за ово доба године. „У Ваљеву, као и у другим местима, највише загађења долази из индивидуалних ложишта, као и из саобраћаја, али ту нема већих флуктација у зимском периоду", објашњава она. Како каже, у Заводу се 15 година прати концентрација чађи, сумпор- и азот-диоксида. Када су у питању честице ПМ 10 - које су доминантна загађујућа материја - њихова концентрација се званично не контролише у Заводу у Ваљеву. Ипак, каже Младеновић, једне зимске сезоне су пратили и то. „Резултати су да је концентрација и до 10 пута веће од граничне. И да тако буде и по пола године", каже она. Према извештају Агенције за заштиту животне средине у Србији за 2017. годину, највећа измерена концентрација ПМ 10 честица измерена је управо у Ваљеву и износила је 806 микрограма по метру кубном ваздуха. Према директивама ЕУ, да би се ваздух сматрао чистим, концентрација ових честица не треба да буде већа од 40 микрограма по метру кубном, а прекорачења не смеју бити дужа од 35 дана годишње. Суспендоване честице ПМ 10 и ПМ 2.5 су међу најопаснијим загађивачима, а производи су управо индивидуалних ложишта и материјала које грађани користе за огрев. Шта су ПМ 10 и ПМ 2.5 супстидарне честице? Објашњава Андреј Шоштарић, доктор хемијских наука у Заводу за јавно здравље Београд Ради се о суспендованим честицама, односно чврстој материји која се налази у ваздуху. То су такозване лебдеће честице или, како то најближе можемо да појмимо - „ситна прашина". Такве честице могу бити природног и антропогеног порекла. Антропогене су оне које настају као последица некомплетног сагоревања фосилних горива. Пре свега говоримо о кућним и индивидуалним ложиштима где се сагоревају чврста горива као што су угаљ и дрво, али и о саобраћају са нагласком на дизел моторе. ПМ 10 значи да су то честице мање од 10 микрометара у аеродинамичном промеру. ПМ 2.5 значи да су мање од 2.5 микрометара - што су честице ситније, то су опасније јер дубље продиру у организам приликом удисаја. Места за панику нема, ситуација је увек била слична, осим што су данас информације доступније а мониторинг чешћи. Грађанима саветујем да се информишу, буду свесни проблема и избегавају физичке напоре уколико су обавештени да је ваздух загађен. Kako zagađenje vazduha utiče na zdravlje? Према информацијама Топлане у Ваљеву, тек 20 одсто укупне грејне површине прикључено је на систем даљинског грејања. Остатак од скоро 80 одсто чине индивидуална ложишта. Разлози за то су економски. Грађани сматрају да је прикључење је скупо, а рачуни високи. Чак су и надлежни у Ваљевској болници годинама одбијали да се прикључе систему даљинског грејања, правдајући то високом ценом грејања. У Топлани су нам рекли да прикључење није скупо, већ бесплатно, у склопу пројекта који спроводе са надлежним Министарством. „Од 2012. године урађено је 8 километара мреже и још 34 топлотних подстаница. Прикључци су инвестициони трошак Топлане. Остаје само добра воља грађана, који нажалост нису информисани и са њима треба разговарати", каже руководилац развојних инвестиција у Топлани Деспотовић Драган. Међутим, управо је разговор између грађана и локалних политичких актера нешто што је тешко договорити. Жељко Трифуновић, активиста Локалног Фронта из Ваљева, каже да се град не бави овим проблемом. „Aко узмемо извештај о извршењу буџета за првих девет месеци 2018. године, јасно ћете видети да је за побољшање квалитета ваздуха издвојено нула динара", каже он. Коалиција Српске напредне странке и Социјалистичке партије Србије у Ваљеву је по доласку на власт усвојила Програм о заштити животне средине 2016 - 2025. Трифуновић тврди да ништа из тог плана није испуњено. Због тога је самостални одборник и активиста Локалног Фронта Љубомир Радовић у марту поднео захтев за допуну дневног реда и предложио да се расправља о том плану. Његов предлог је одбијен апсолутном већином гласова. У новембру 2018, активисти Локалног Фронта су у сарадњи са групом „Да Ваљево продише" прикупили више од 1,500 потписа као иницијативу за организовање јавне расправе на тему усвојеног плана и резултатима који су до сада постигнути. Истог дана су сазнали да је владајућа већина организовала јавну расправу, али не о усвојеном програму и резултатима, већ на тему аерозагађења, која је далеко општија. До објављивања овог текста, из кабинета градоначелника Ваљева Слободана Гвозденовића нису одговорили на наша питања. Балкан до Пекинга Ваљево је само један од градова на Балкану где политичка атмосфера и лоша економска ситуација спречавају дијалог о питањима која се тичу јавног здравља. Друштвене мреже су месецима преплављене информацијама о високој загађености ваздуха које долазе са различитих сајтова намењених оваквим мерењима. У Агенцији за заштиту животне средине наводе да такви сајтови углавном користе податке прелиминарних мерења и сателитске информације. „У Србији се мерења, уз пуну усаглашеност са ЕУ директивама, врше на основу средњих годишњих вредности загађујућих материја које се прате", наводе из Агенције. maska - zaštita ili mit? Детаље о квалитету ваздуха грађани могу да пронађу на сајту агенције у реалном времену, док се коначни извештаји раде на годишњем нивоу и такође објављују на сајту. Према Извештају за 2017. годину прекомерно загађен ваздух измерен је у Београду, Ваљеву, Краљеву, Нишу, Панчеву, Ужицу и Суботици. Управо грађани ових градова последњих дана изражавају протест на сличне начине попут грађана Ваљева - од црвених беџева у Смедереву до „кабина за дисање" у Нишу. Срђан Кукољ из ХЕАЛ-а каже да то јесте нешто што грађани могу да ураде „у свом дворишту", да захтевају и учествују у јавним расправама које се тичу животне средине и здравља. Јер, како објашњава, последњих година се открива веза између ПМ честица и здравствених проблема - посебно код рањивијих категорија друштва какве су болесници, труднице и деца. „На пример, научници су открили да ПМ честице кроз плућа трудне жене путују до плаценте и тиме утичу на даљи развој фетуса, односно детета", каже он. Додаје и да се квалитет ваздуха доводи и у везу са појавом астме, док је Међународна агенција за истраживање рака загађење ваздуха уврстила у исту категорију као дувански дим, УВ зрачење и плутонијум. Кукољ објашњава да су и трошкови здравствених система држава Западног Балкана због загађења ваздуха огромни. „Када је реч о емисијама сумпор-диоксида и финих честица (ПМ 2.5) термоелектране на Балкану доминирају топ 10 листом највећих загађивача у Европи", каже он. С обзиром да квалитет ваздуха није проблем који остаје унутар државних граница, процене су да државе овог региона годишње губе милијарде евра за штете по здравље грађана у Европи. Процењени здравствени трошкови из постојећих постројења на угаљ у Србији и Европи у милионима евра „Штете по здравље људи односе се на трошкове повезане са случајевима преране смрти, здравствене неге, мањом продуктивношћу радника и слично. Загађеност ваздуха је главна опасност по здравље људи на Западном Балкану", каже Кукољ. Грађани често могу да чују савете о томе да треба да буду одговорнији, више користе одржив превоз и енергију и мисле на животну средину. Ипак, тешко је замислити да се овакав системски проблем може решити само активизмом грађана. Зато Кукољ владама земаља на Балкану сугерише да се придржавају правила која су дефинисана унутар закона и брже примене одлуке о смањењу емисија штетних супстанци. „То смањење на термоелектранама на Западном Балкану значило би да се сваке године спаси више од шест хиљада људских живота и уштеди 2,7 милиона евра здравствених трошкова", закључује Кукољ. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk