Адресни регистар: Сви грађани би до средине 2019. требало да добију адресу
Ходајући Београдом није нимало чудно да наиђете на таблу са именом улице на којој је исписано и више од пет назива.
На Врачару и Старом граду без неименованих улица Некима вероватно није чудно ни то што не знају у којој тачно улици живе - пошто је толико пута мењала име, да ни сами не знају како се тренутно зове. Они су променили више адреса, живећи на истом месту. Са друге стране, има и оних који и даље живе на адреси - „Нема улице, бб" - и то у већини градских општина на територији Београда. Истовремено, у читавој земљи, према подацима Министарства унутрашњих послова, више од три милиона грађана има пријављено пребивалиште у улицама без одређеног кућног броја, од чега више од 2,6 милиона људи живи на адреси - „Нема улице, бб". Како за ББЦ на српском кажу у Влади Србије, сматрасе да тих 2,6 милиона становника Србије да и даље нема утврђену адресу. Тамо где ја живим нема бројева, нема улица Како би сваки грађанин добио тачну адресу - са називом улице и бројем - Влада Србије је пре годину дана покренула пројекат за допуну Адресног регистра Србије. Пре почетак овог пројекта у фебруару 2018. године - у Србији је било више улица без имена од оних које имају назив. Тако је, према подацима Владе Србије, број улица са именом у бази тада износио 53.941, док су у међувремену локалне самоуправе доставиле предлоге за именовање преосталих улица и заселака - и то за чак 66.488 у 4.721 насељеном месту. Од тада до данас називе је добило нешто више од девет и по хиљада улица широм Србије - наводи се у одговору који је ББЦ на српском добио од Владе Србије. Сва имена само на Врачару и Старом граду Пре почетка пројекта, на територији Београда без назива је било 5.247 улица. „Нема улице, бб“ иде у историју Ако бисмо свели на једноставну математику, међу 12 улица без назива у Србији, једна се налазила у београдским општинама. На седници Скупштини града, одржаној крајем децембра прошле године, донета је одлука о именовању нових 1.369 улица.. Преосталих готово 3.900 безимених улица требало би да добије називе на наредној седници Скупштине града Београда, која има и посебну Комисију за споменике, називе тргова и улица. Како за ББЦ на српском каже председница те комисије Андреа Радуловић, на основу елабората које је израдио Републички геодетски завод, потреба за именовањем улица јавила се у 15 од укупно 17 београдских општина. У свим општинама осим на Врачару и Старом граду. „Усвајањем предлога одлука о именовању улица на општинама Савски венац, Вождовац, Раковица, Звездара и Гроцка, на седници Скупштине града Београда, преостало је десет општина са неименованим улицама", каже Радуловић. Колико улица на територији Београда је и даље без имена: Извор: Град Београд Шта је Адресни регистар? Адресни регистар је основни и јавни регистар о кућним бројевима и називима улица и тргова у насељеном месту. У њему се, између осталог, налазе подаци о називима општина, насељених места, катастарских општина, улица, тргова, бројеви кућа, али и све измене у називима и бројевима. Адресни регистар обухвата и утврђивање кућних бројева за стамбене и пословне зграде, као и за катастарске парцеле које су урбанистичким планом предвиђене за изградњу. Како наводе из Владе Србије за ББЦ на српском, локалне самуправе треба да усвоје предложене називе. Улице у Београду на таблама имају и по неколико назива „Највећи број општина и градова је до сада овај поступак спроводио нередовно, како због различитог тумачења прописа, тако и због неажурности у раду. Зато адресни регистар који води Републички геодетски завод није могао бити комплетан и није могао да одрази реално стање на терену, тј. адресе свих објеката у којима се живи или ради", наводи се у одговору Владе Србије. Како додају, пуну функционалност адресни регистар ће добити када буде одражавао реално стање на терену - што се очекује најкасније до средине 2019. Првобитни план Владе је био да се то догоди до краја 2018. Када све буде готово, нико у Србији у документима више неће имати податак - „Нема улице, бб". Грађанима ова промена неће донети додатне расходе, јер ће, кажу у Влади Србије, све трошкове замене важећих личних докумената, које су неопходне због ажурирања адресног регистра - сносити држава. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk