Аутомобили, киша и гужва: Зашто киша у Београд увек донесе и гужву у саобраћају
Закрчени прилази кружном току са свих страна, стотинак возила која немају где, заробљени аутобуси, тролејбуси и трамваји, сирене, много бесних људи - и киша.
Тако је било на Славији пре неколико дана, када је пљусак у време поподневног шпица потпуно парализовао читав град. Прве кишне капи у Београд редовно донесу и саобраћајну гужву, коју пљусак веома брзо претвори у потпуни колапс. „То је један од феномена Београда - не знам, можда се људи плаше да брже возе кад је киша", каже Лука Павличић, који због посла доста времена проводи у аутомобилу. „Фрустрирајуће је, нико не воли да касни, нарочито што зато и користимо аутомобил - да бисмо брже негде стигли", додаје Весна Бјелић, која такође често вози. Метеоролози најављују да ће кишовито бити и наредних неколико дана, што значи да ће бројне аутомобилске сирене - а самим тим и уши и живци - имати доста посла. Због чега је то тако? Зашто по киши долази до гужве? Стручњаци кажу да постоји неколико разлога за то. Један од њих је прилично једноставан - људи неће да кисну, каже за ББЦ Милан Вујанић са Саобраћајног факултета. „Кад падне киша сви се возе и у лошијим условима буде више саобраћаја - шта друго да очекујете него гужву", наводи Вујанић. Он сматра да је проблем и што мрежа саобраћајница, како каже, није пројектована и направљена тако да издржи пуно оптерећење. „Направе их тако да 85 одсто дана у години могу да издрже број возила, а осталим данима се гужвамо", наводи. Дамир Окановић из Комитета за безбедност саобраћаја каже да су у Београду „постојећи саобраћајни капацитети на ивици". „То видим и мислим као возач", наводи. „Београд се шири, све је више становника и возила, мења се и инфраструктура, али не тим темпом, због чега услед повећаног оптерећења долази и до колапса", додаје. Саобраћајне гужве у Београду су последњих година постале свакодневне и када није киша, нарочито током јутарњег и поподневног шпица. Из Агенције за безбедност саобраћаја наводе да до застоја током кише долази јер јер је потребно да „инфраструктура уклони сву воду која је на улици и омогући несметано кретање". Међутим, често се дешава и да сливници буду запушени, због чега на саобраћајницама настају велике баре, па саобраћај буде додатно успорен. Тако се током пљуска у уторак у саобраћају заглавила Весна Бјелић. „Због кише се на улици створио базен, па смо морали једни друге да чекамо и пропуштамо, а саобраћајца није било… Потрајало је све то", наводи. Из агенције као узроке кишних гужви виде и то што су „возачи опрезнији, свесни да им је смањена прегледност", као и да пешаци „нису спремни да чекају на семафорима, већ им је приоритетно да не покисну". Шта кажу возачи? Павличић истиче да се сваки пут заглави у гужви када падне киша. „Врачар, центар града, почетак Новог Београда… Изгубим сигурно по 45 минута, ако не и више", наводи. „Ипак, трудим се да се не нервирам превише око тога", додаје. Лука Рајн, који је такође често у аутомобилу, каже да се возачи свуда боје кише, али да му се чини као да је у Београду то посебан случај. „Путеви су лошији, на сваком кораку су рупе и велике су шансе да наглим кочењем или маневром оштетите аутомобил или изазовете незгоду", каже. Како наводи, све су чешће гужве по Новом Београду, где живи и ради. „Пут од Сава центра до Блока 45 ми често траје и до 45 минута, а требало би око 15. „А о центру града више нико и не прича, сви су се навикли на константну гужву и застоје, чак и када није јутарњи или поподневни шпиц", наводи. Ипак, он каже да ситуација у Београду није тако екстремна „ако погледамо велике европске метрополе, где се у шпицу чека и по четири сата у гужви". Како да се заштитимо од буке у Београду? Бјелић сматра да постоји неколико узрока гужви у Београду током кише. „Саобраћај се успори, возачи су опрезнији, али то онда створи загушења на семафорима и раскрсницама, где најчешће долази до проклизавања и чукања, а онда и гужви", наводи. Гужви доприносе и неусклађени семафори, шине и рупе због којих трамваји стају, стварајући додатни застој, као и већи број такси возила у тим тренуцима, додаје. „Наравно, сви ће рећи да треба кренути на време, али сумњам да неко очекује да буде 45 минута у колони пре посла, или да пет пута стаје истом семафору", каже Бјелић. Како је у гужви када нисте из Београда? Београдски саобраћај задаје доста мука и онима који не живе у главном граду Србије. Многи чак паркирају на ободима града и онда користе градски превоз - што је сигурно, сигурно. „Гужве, застоји… Тешко подносим све то, недавно ми је требало 45 минута да прођем три километра", каже Тривко Максимовић из Шапца. Тврди да се возачи често „понашају безобразно". „Ретко ме пусте када по таблицама виде да нисам из Београда, иако могу да претпоставе да ми град није познат… Неко ко дође са стране може само да кука", каже. Тривко каже да по Београду вози на сваких 15 дана и да сваки пут кад падне киша наиђе на „хаос". „Често је тако и кад није киша", каже. „Живео сам у Бечу пет година и тамо је култура возача неупоредиво боља - други вас пусте да се паркирате, престројите, нико не свира и нема нервозе". Зашто заселак у Лесковцу вреди колико стан у Београду? Како решити питање гужви? Из Агенције за безбедност саобраћаја наводе да постоји неколико мера. На првом месту је развој јавног превоза, истичу. Други начин је, на пример, да возила у којима има више људи добију дозволу да користе жуте траке, намењене јавном превозу. Како наводе, тренутна попуњеност путничких возила у Београду је веома мала и у просеку износи 1,2 возила по човеку. „Свако возило у којем седи само један возач заузима простор и уколико га више људи користи тако ћемо значајно утицати на смањење гужве", наводе. Исту меру предлаже и професор Вујанић. „На тај начин бисмо посебно могли да смањимо оптерећење у време јутарњег и поподневног шпица, када би људи заједно ишли на посао или се враћали кућама", наводи. Лука Рајн сматра да је решење у правилном планирању радова на путевима и израде инфраструктуре. „У Београду се константно гради, нових зграда има све више и више, а путеви остају исти… Дефинитивно нам фали метро и више бициклистичких стаза", каже. Бјелић такође чека метро. „Метро нам је неопходан јер породице у главном граду имају сада и по два аутомобила по домаћинству, инфраструктура за то није припремљена", наводи она. Прича о изградњи београдског метроа постоји више деценија, помињале су га готово све градске власти, али радови никако да почну. Крајем јануара 2021. потписан је још један меморандум о пројекту Београдски метро са француским и кинеским компанијама. „Градња прве линије креће у новембру ове године и биће завршена 2028.", рекао је министар финансија Синиша Мали. Док се то не догоди Тривко Максимовић би волео да возачи рационалније употребљавају аутомобиле. „Да људи не седају у кола када треба да пређу мале раздаљине, да користе бицикл када је то могуће, као и да деле превоз на пример са колегама", наводи. Коју су оцену Београђани дали споменику Стефану Немањи? Како возити по кишном времену? „Од возача се захтева да у таквим временским условима прилагоде вожњу", каже Окановић. „Да мало скину ногу са гаса, раније почну кочење и успоравање пре раскрснице или пешачког прелаза", додаје. Важно је одржавати и дистанцу између возила. „Чим се повећа дистанца између возила, то аутоматски значи да десет возила неће заузимати 50, него 100 метара", наводи Окановић. „То аутоматски значи да мање оптерећујете постојеће капацитете". Из Агенције за безбедност саобраћаја апелују на возаче да се „наоружају стрпљењем, крену на време, буду толерантнији и да поштују саобраћајне прописе". Шта ће бити са зградом БИГЗ-а у Београду? Како је београдска гужва постала интернет звезда Протеклих дана у Београду је било доста кише, а самим тим и доста гужви. Ситуација са Славије је твитерашима нарочито била инспиративна. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk