Корона вирус: Фејсбук упозорава кориснике изложене дезинформацијама
Корисници Фејсбука који су читали, гледали или делили лажни садржај о вирусу корона добили су упозорења у склопу покушаја ове компаније да се бори против ширења дезинформација.
Фејсбук је у средишту дезинформација о корони, показује ново истраживање Нови систем упозоравања реакција је на оно што Светска здравствена организација назива „инфодемијом" око Ковида-19. Независна студија показала је да се ова платформа „налази у епицентру дезинформација о вирусу корона", а да је апликација на неким језицима угроженија од других. Из Фејсбука кажу да ово истраживање не одражава рад који је та компанија недавно уложила. Ова калифорнијска технолошка фирма наводи да ће „у наредним недељама" почети да приказује упозорења при врху њуз фидова. Лажне вести о корона вирусу: Како се шире и како да их препознате Преусмеравање на истину Поруке ће усмеравати људе на веб страницу Светске здравствене организације, где се руше митови. Апликација ће кориснике преусмеравати на сајт СЗО Портпарол Фејсбука рекао је да ће се на тај начин „људи који су можда видели штетну дезинформацију о вирусу повезати са истином из званичних извора, у случају да поново виде или чују те тврдње на Фејсбуку". На промене је подстакла велика студија о дезинформацијама на овој платформи на шест различитих језика коју је спровео Аваз, активистичка група финансирана преко краудфандинга. Лажне вести – три савета како да их препознате Истраживачи кажу да су милиони корисника Фејсбука и даље изложени дезинформацијама о корони, без икаквог упозорења са саме платформе. Група је открила да су неке од најопаснијих лажних тврдњи добиле стотине хиљада прегледа, укључујући тврдње као што су она да су „црнци отпорни на вирус корона" и да „корона вирус може да се уништи хлор-диоксидом". Истраживачи Аваза анализирали су узорак из више од 100 примера дезинформација о вирусу на Фејсбуку на енглеским, шпанским, португалским, арапским, италијанским и француским верзијама сајта. Истраживање је показало: Фејсбук тврди да наставља да проширује вишејезичку мрежу фектчекера одобравањем грантова и склапањем партнерства са организацијама од поверења на више од 50 језика. Фади Кваран, директор кампање у Авазу, каже: „Фејсбук се налази у епицентру кризе дезинформација". Лажне вести нас обасипају свакодневно. Пазите да се не опечете. „Али компанија сада прави кључан заокрет ка чишћењу овог токсичног информационог екосистема, поставши прва друштвена мрежа која упозорава све кориснике који су били изложени дезинформацијама о вирусу корона и усмеравајући их на чињенице које могу да спасу живот." Вода и гргљање Једна од лажних тврдњи коју су истраживачи пратили била је да људи могу да се реше вируса тако што ће пити пуно воде и гргљати сољу и сирћетом. Пост је подељен више од 31.000 пута пре него што је на крају скинут - пошто је Аваз скренуо пажњу Фејсбуку. Међутим, више од 2.600 копија поста и даље остаје на платформи, са скоро 100.000 интеракција. Већина ових клонираних постова није обележено упозорењем Фејсбука. Марк Закерберг, оснивач и генерални директор Фејсбука, бранио је рад своје компаније рекавши: „На Фејсбуку и Инстаграму смо усмерили до сада више од две милијарде људи на ауторитативне здравствене изворе преко нашег Информационог центра за Ковид-19 и едукативних поп-апова, са више од 350 милиона људи који кликћу на њих да би сазнали нешто више." „Уколико неки садржај има штетну дезинформацију која би могла да доведе до непосредне физичке штете, њега скидамо. Скинули смо стотине хиљада дезинформација везаних за Ковид-19, укључујући теорије као што је она да испијање варикине лечи од вируса или да физичко дистанцирање није ефикасно у спречавању ширења болести." Закерберг инсистира да поп-апови са упозорењима раде, са 95 одсто корисника који одлучују да не погледају садржај након што прочитају упозорење. „Мислим да је овај последњи корак добар потез Фејсбука а видели смо и много проактивнији став према дезинформацијама током ове пандемије него током других ситуација као што су били амерички избори", каже Емили Тејлор, ванредна сарадница Четам хауса и стручњакиња за дезинформације на друштвеним мрежама. „Не знамо да ли ће то чинити неку велику разлику, али сасвим сигурно вреди покушати, зато што разлика између дезинформација током здравствене кризе и избора је та да су овде буквално угрожени животи." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk