Како време утиче на људе: Метеоропатија – приче или наука
Боли вас глава, нерасположени сте, једва сте устали из кревета или вам се само не иде на посао - „Ма, то ти је од времена".
Могу ли временске прилике да не утичу на људе? Колико сте пута чули то објашњење? Иако се метеоропатија назива болешћу савременог доба, то ипак није прави назив. „Метеоропатија није болест у класичном смислу речи и не постоји једна посебна дијагноза која се примењује код описа тегоба", каже за ББЦ на српском Марија Машановић, начелница Одељења за социјалну медицину Завода за јавно здравље Дубровачко-неретванске жупаније. А тегобе су различите - од тескобних мигрена до скоро потпуне обамрлости организма, описују „метеоропате", како себе називају сви они који пате кад год време пресуђује нашем општем стању. Нико није потпуно имун Још је Хипократ, „отац медицине" из древне Грчке, писао је пре 2.400 година у делу „О ваздуху и води" да „ко се жели бавити истраживањима у медицини треба да узме у обзир годишња доба јер се свако од њих разликује". „Научно је доказано да на здравље човека и његов комфор у спољашњој средини највише утичу четири климатска елемента: температура ваздуха, влажност ваздуха, брзина ветра и глобално Сунчево зрачење", наводи климатолог и професор Географског факултета у Новом Саду Драган Милошевић за ББЦ на српском. Kомбиновани ефекат ових климатских елемената, додаје, може довести до тога да се људи осећају пријатно, или као протеклих дана - лоше. „Најризичније групе су старије особе, труднице, деца, као и особе са повећаном телесном масом и они који пате од кардиоваскуларних и респираторних хроничних болести", истиче Милошевић. Ипак, тврди, нико није потпуно имун. Три деценије мигренозног стажа Далеко од имуне је професорка француског Тамара Ковачевић, која се већ 30 година бори са главобољама на које време директно утиче. „Имам 47 година и дуже живим са мигренама изазваним временским условима него што сам провела времена са мужем, са најбољом пријатељицом, мигрена је двапут старија од моје ћерке, дуже је познајем него што сам се школовала, а радни стаж ми је дужи код ње него у књижици", каже она за ББЦ. Тачно зна када први пут није могла да устане из кревета, јер је „ваздушни притисак напољу био испод оне чувене границе од 999 милибара". Под нормалним притиском се подразумева 1.013 милибара на нивоу мора. Обично је притисак испод 1.000 милибара праћен ружним временом или облацима. „Требало је да идем са пријатељима на нечији плац, да роштиљамо, и ујутру су нас уместо сунца дочекали облаци. Kренула сам да се спремам и само се стропоштала у купатилу", сведочи Ковачевић. После читаве деценије испитивања - докторка јој је утврдила да су њене тегобе повезане у великој мери са ниским атмосферским притиском и порастом влажности у ваздуху. „Да ли је то званична дијагноза, немам појма, али уз њене савете, а касније још неких лекара, успевам да се доведем у полуфункционално стање када време полуди", додаје она. Артритис представља упалу зглобова и укључује јаке болове Да ли је то болест? Метеоропатија укључује „скуп симптома који се јављају код промене времена и његових параметара, где првенствено треба узети у обзир и целокупно здравствено стање особе - године, пол, хроничне болести и стања, као и социо-економске услове у којима живи", каже докторка Машановић. Машановић је раније писала о метеоропатији и прави разлику између метеоропата и метеоролошки осетљиих људи. „Према наведеној опште прихваћеној дефиницији, метеоролошки осетљиве особе су појединци који имају здравствене проблеме или погоршање хроничних болести повезаних с лошим временским условима и временским променама док су код метеоропата симптоми и потешкоће израженији. „Симптоми метеоропатије обично се јављају 24 до 48 сати пре промене времена, трају дан или два и пролазе или се повуку када се организам прилагоди новим временским условима", наводи Машановић. То је посебно изражено у модерном начину живота. Дуготрајни боравак у затвореним и климатизованим просторијама смањује способност организма да се прилагоди временским условима, додаје докторка. Ипак, да време утиче на људе познато је већ вековима. Још у средњевековној Дубровачкој Републици постојао је пропис да се не доносе закони док дува југо, јер тај ветар утиче на расположење и концентрацију људи. Уколико би био почињен какав злочин и казне су биле блаже, подсећа докторка Машановић у тексту. Која наука се тиме бави? Биометеорологија је област метеорологије која изучава утицаје времена и климе на човека, животиње и биљке. Хумана биометеорологија се бави изучавањем утицаја времена и климе на живот и здравље човека. Ово је мултидисциплинарна област којој једнак допринос дају прогностичар, биометеоролог и лекар, наводи се на сајту Хидрометеоролошког завода Србије. Биометеоролошка прогноза - она са смајлијима - крајњи је производ њиховог рада. Служи да помогне планирњу активности наредних дана. „Мисао америчког климатолога Кричфилда је `атмосфера океан ваздуха на чијем дну живи човек` врло сликовито указује на чињеницу да атмосфера мора деловати на човека. „Сви живи организми подложни су деловању атмосферских прилика и морају им се прилагођавати" рекла је Ксенија Гаћеша Заниновић, некадашња начелница хрватске Службе за климатолошка истраживања Државног хидрометеоролошког завода у интервјуу. „Глава од 300 кила" Шта се дешава у вашем мозгу када имате мигрену Какав је осећај? Другачији код сваког. Тамара Ковачевић једва устаје, ноћу се зноји и преврће и и буди се сваких сат времена. „Глава ми има 300 кила, повраћа ми се, а пред очима су ми стално некакве тачкице. „Не видим слова, сва се спетљају у једно, у стомаку ми је исто бетонска плоча, а осећам се као нилски коњ колико сам надувена. Најближе је неком мамурлуку после тешког пијанства, уз тешко кретање и бежање од светла", описује она. Њен муж то зове „пијани вампир". „А кад коначно падне киша, сви беже унутра, а ја бих излетела напоље и трчала горе-доле, што и јесам неколико пута урадила. Занимљиво је да на мору, нарочито тамо где је сув ваздух, на пример у Египту, немам никаквих проблема", истиче Ковачевић. Атмосферски притисак је познати окидач за главобоље и мигрене, иако није потпуно јасан разлог због ког се то дешава. Годишње доба такође има везе, као и изложеност јаком светлу, а за оне са алергијама и полен може бити окидач за главобоље, наводи се на британском сајту Ведер клаб, посвећеном временским приликама. Влажност ваздуха умногоме утиче на људе подложне оваквим проблемима За бол у зглобовима одговорна влага И пацијенти са хроничним обољењима зглобова попут артритиса вероватније ће осећати болове током ветровитих и влажних дана, показују научна истраживања Универзитета у Манчестеру. Иако се често говори да хладно време погоршава тегобе, мало је истраживања која су се тиме директно бавила. Низак ваздушни притисак повећава шансе за 20 одсто код оболелих од артритиса да осећају тегобе током тих дана. Али на то не утичу појединачно температура или падавине. Професор Вил Диксон са Центра за епидемиологију и артритис Универзитета у Манчестеру који је водио истраживање каже да се утицај времена „као симптома код пацијената изучава још од Хипократа". „Приближно три четвртине људи на свету са артритисом верују да на њихове тегобе утиче време", каже Диксон за ББЦ. Утицај на психу и расположење Истраживања су показала да временске прилике могу утицатии на људе који имају одређене психолошке проблеме. „Занимљив је пример веће заступљености агресивног понашања код особа које су дужи временски период биле изложене високим температурама ваздуха, као и повећаној влажности ваздуха", наводи климатолог Милошевић. Поједина истраживања показала су да, посебно код жена, постоји веза између суицидалних мисли и времена, наводи се у италијанском научном порталу Псикокардио. Шта је решење? „Метеоропатија је производ нашег начина понашања", наводи група италијанских аутора. У тексту Метеорпатија: нова болест дају и неколико корисних савета за борбу с временским ветрењачама. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk