Крушик, избори, Ратови звезда и Путин: Шта нас чека у земљи и свету ове недеље
Као и сваког понедељка ББЦ на српском вам доноси преглед важних догађаја у недељи пред нама.
Случај Крушик ће и ове недеље изазивати доста буре у Србији 1) Избори у Британији, нова епизода Политичка ситуација у Британији неколико година после Брегзита делује све компликованије и компликованије. Након ванредних избора одржаних прошле недеље у четвртак ће британски парламент почети са радом, а краљица Елизабета ће одржати говор. Конзервативци Бориса Џонсона освојили су значајну већину на изборима, што би могло доста да олакша ситуацију око споразума са ЕУ. Британски премијер је са ЕУ постигао споразум о начину „развода", али тај споразум тек треба да одобри парламент - за шта Џонсон сада има значајну већину у парламенту. Према тренутним плановима, Британија треба да до 31. јануара 2020. напусти Европску унију. Борис Џонсон најављује да ће Британија изаћи из ЕУ 31. јануара 2) Избори у Хрватској Недељу завршавају председнички избори у Хрватској - 19. децембра биће одржан први круг. Уколико нико од кандидата не освоји 50 одсто плус један глас, избори ће прећи у Нову годину, када ће бити одржан други круг. То су седми председнички избори у Хрватској, а истраживања јавног мњења највећу шансу дају актуелној председници Колинди Грабар Китаровић. Њен највећи ривал биће некадашњи премијер Зоран Милановић. Хрватски председник се бира на мандат од пет година. 3) Путин пред новинарима Руски председник Владимир Пут одржаће у суботу велику годишњу конференцију за медије, која увек привуче доста пажње. Конференција увек траје неколико сати, током којих се више од хиљаду новинара бори за питања. Најдужа годишња конференција била је 2008. године, а трајала је четири сата и 40 минута. Путинова годишња конференција за медије увек изазове доста пажње 4) Петиција за ослобађање Александра Обрадовића Случај Крушик већ неколико месеци готово свакодневно изазива буру у српској јавности. О њему је било и речи на протесту „1 од 5 милиона" у суботу у центру Београда - организатори су нови скуп заказали већ за понедељак испред Републичког јавног тужилаштва у Немањиној. Како наводе, тада ће тужилаштву предати више од 30.000 потписа прикупљених у петицији за ослобађање Александра Обрадовића, некадашњег радника ваљевског Крушика. Обрадовић је медијима достављао информације о наводној корупцији у Крушику, а у коју је наводно умешан и отац министра унутрашњих послова Небојше Стефановића. Јавност је тек 10. октобра сазнала да је Обрадовић због тога ухапшен 18. септембра, што је изазвало бурну реакцију и протесте. У међувремену је Апелациони суд у Београду укинуо решење Вишег суда о одређивању притвора, одредивши Обрадовићу кућни притвор. 5) Шпанија, Каталонија и Белгија Белгијско правосуђе ће истог дана размотрити захтеве за изручење Шпанији три бивша каталонска званичника - међу којима је и некадашњи лидер те покрајине Карлес Пућдемон. Каталонија је 2017. на референдуму прогласила независност од Шпаније, али је суд ту одлуку прогласио неуставном. Три недеље после гласања каталонски парламент прогласио је независност, на шта је Мадрид одговорио увођењем принудне власти у том региону. Нови избори праћени су кризом у Каталонији Неколико каталонских лидера је тада или ухапшено или побегло у иностранство. Иначе, шпански Врховни суд је у октобру осудио деветоро Каталонаца на између девет и 13 година затвора због побуне и организовања референдума. 6) Асанж пред судом Један од оснивача Викиликса Џулијан Асанж појавиће се у петак пред судом због оптужби за шпијунажу. Шпански суд Асанжа ће саслушати путем видео линка. Асанж је ухапшен у априлу 2019. године након што му је еквадорски председник укинуо азил у амбасади те државе у Лондону. Асанж отпоздравља фоторепортерима током хапшења 7) Допинг и Русија У петак се наставља прича око једног од највећих светских скандала у свету спорта. Русија је прошлог понедељка добила четворогодишњу забрану учешћа на највећим спортским догађајима, одлучила је Светска антидопинг агенција (ВАДА). У четвртак ће се зато Руска антидопинг агенција (РУСАДА) састати како би одлучили да ли ће поднети жалбу на ту одлуку. ВАДА је руским спортистима забранила учешће након што је проглашено да је Русада манипулисала лабораторијским подацима. 8) Чаушеску, 30 година касније Румунија ће обележити 30 година од свргавања брачног пара Чаушеску са чела државе. Николае Чаушеску је на власти био од 1967. до 1989. године и тај период памти се као један од најрепресивнијих политичких режима у светској историји. Чаушеску и његова супруга Елена ухапшени су и погубљени 1989. године. 9) Враћају се Ратови звезда Трећи део „треће трилогије" о Ратовима звезда стиже у биоскопе у недељи која је пред нама, тако да ставите лајтсејбере на пуњаче, јер Сила ће бити јака! „Ратове звезда: Успон Скајвокера" режирао је Џ.Џ. Абрамс и фанови једног од најпознатијих филмских франшиза много очекују. У филму ће се последњи пут појавити и лик Леје Скајвокер, коју је тумачила глумица Кери Фишер, а која је преминула у децембру 2016. године. 10) 30 година Симпсонових Једна од најпознатијих породица на свету у уторак слави тридесети рођендан. Породицу Симпсон знају сви широм света Тог 17. децембра 1987. године свет је упознао Хомера, Марџ, Барта, Лису и Меги, али и остале необичне становнике Спрингфилда. Симпсонови су се тада први пут појавили као анимирани скеч у „Трејси Улман шоуу". Након три сезоне гостовања код Улмана, Хомер је Барта почео да дави и у само њиховој серији. Остало је историја - Симпсонови су постали најдуговечнија америчка ситком серија, освојила је бројне награде, снимљен је и филм, постоје видео игре и једноставно читав свет зна за њих. Погледајте неку епизоду у ту част. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk