Нови талас протеста: Буди ли се опозиција у Србији
Дугачка колона незадовољних грађана која је за викенд шетала против крвавих кошуља, али и бројних других проблема Србији, изненадила је и власт и опозицију.
Опозиција треба да се бори за фер изборе и демократију, каже Бобан Стојановић „Ја сам стварно више него изненађен бројем, расположењем и спремношћу људи, делују мање инертно него што су били ових година и чини ми се мало спремни да истрају", каже за ББЦ Бранислав Трифуновић, глумац који је отворио протест. И председник Србије је лично коментарисао протесте: „Може и пет милиона да вас се скупи, ниједан захтев нећу испунити... Нисам ни када су четири месеца шетали", рекао је Александар Вучић након суботњег протеста. Већи број присутних него што су многи очекивали, али и најава новог протеста већ за наредни викенд, отворили су питање - да ли нас чекају нове масовне шетње незадовољних, попут протеста против „Београда на води" или окупљања студената „Против диктатуре". „Опозиција се на неки начин пробудила. Ово је и буђење грађана који желе демократију и слободне и фер изборе", каже за ББЦ Бобан Стојановић, истраживач у Центру за демократију Факултета политичких наука. Организатори претходних масовних окупљања кажу да је за нове шетње битно - и да их „не организују само стара политичка лица". Нови протест следећег викенда - један твит или права организација Да ли ће једна шетња покренути и нове - лидери опозиције још се нису договорили. Опозиционар Борко Стефановић је за ББЦ на ово питање само рекао: „Биће још пуно акција, рада на терену и разговора са грађанима и не мислим само на опозицију." Из табора Драгана Ђиласа ББЦ незванично сазнаје да је термин за нови протест, који је на мрежама заказан већ за 15. децембар, заправо настао спонтано јер га је једним твитом најавио глумац Сергеј Трифуновић. „Не знам да ли ће бити нови протест, време је да се испоставе неки захтеви", каже његов брат Бранислав Трифуновић. „Поготову што је председник рекао да неће испунити никакве захтеве, иако нису били ни постављени, осим оног да престану да се пребијају људи који другачије мисле." Глумац каже да „суштински, и грађани и опозиција морају да се договоре око неких ствари, а то је шта је то најнормалније - то су вероватно слобода медија и фер избори". „Стоп крвавим кошуљама”: За шта се боре „жути прслуци” у Србији Зашто су толико чекали? Незадовољни грађани, али и чланови опозиције, нису шетали више од годину и по дана, од „Протеста против диктатуре". Опозиција у Скупштини се неколико дана пред протест побунила због, како кажу, немогућности да говоре у парламенту. Међутим, пракса на коју се жале, а која подразумева велики број амандмана на законе владајуће већине, није новост и дешава се више од годину дана. „Питање - зашто је опозиција оволико чекала - јесте питање од милион долара", каже политиколог Бобан Стојановић. „Прилика за фер и демократске изборе је пропуштена 2016. године, а ови нови протести имају и нову ноту - то је борба за демократију." Стојановић мисли да опозицији не преостаје ништа друго „кад се њихово мишљење не чује ни у Скупштини ни у медијима". Он додаје да би још већи ефекат имали излазак опозиције из Скупштине и бојкот избора. „Питање за наредне протесте јесте - да ли грађани заправо желе демократију", мисли Стојановић. Последњи велики протести у Београду Жута патка или жути прслук - сличности и разлике Куда иду нови протести - могу да објасне и они који су последњих година извели на улице највећи број незадовољних грађана, Иницијатива „Не давимо Београд". У периоду од маја 2016. до фебруара 2017. године организовали су осам масовних уличних протеста, на којима се окупљало више хиљада људи. Радомир Лазовић каже да Иницијатива „не учествује у организацији нових протеста". „Ипак, био сам на протесту и позвао људе на друштвеним мрежама да дођу. Разумем што су људи имали потребу да опет изађу", каже Лазовић за ББЦ на српском. Последњи који су масовно извели људе на улицу Он додаје да види да је „незадовољство људи огромно". „Протесте против контроле избора и спречавања насиља, као и десног екстремизма и слободе медија ћемо увек подржати", каже он у име Иницијативе. На питање да упореди њихове протесте са скупом „Стоп крвавим кошуљама", Лазовић каже да мисли да је битно и то - где људи могу да сазнају за протест. „Ми смо се трудили да одржимо тај темпо и покушавали смо да организујемо људе да се сами баве својом борбом и укључе у организацију протеста - да организатори не буду све стара политичка лица." За њега је ипак од велике важности и питање зашто Мирјана Карановић није говорила на протесту, како је било планирано. Интернет лице протеста Бранислав Трифуновић такође истиче да му је жао због тога што глумица Мира Карановић и кошаркашки тренер Дуле Вујошевић нису говорили на протесту. „Могли су, хтели су али ето одлука је била таква. Надам се да ће говорити други пут и да ће оваквих ствари бити више", каже Трифуновић. „Време је да се испоставе неки захтеви", каже Бранислав Трифуновић Таква одлука је, како су организатори објаснили, донета из безбедносних разлога. Ипак, полемика о избору говорника на интернету умало није засенила сам протест. Други су их подржали и били разочарани када се нису обратили. Једина два Фејсбук догађаја под именом „СТОП крвавим кошуљама" направљени су са налога опозиционог Савеза за Србију и Покрета слободних грађана - Стари град. Трифуновић каже да је позив добио од студената који су прошле године организовали протесте „Против диктатуре". „Ја иначе не комуницирам више са политичарима. Даље, ко стоји да ли је и ко организовао то ме не занима - желим само да знам шта ми је циљ, да се ова власт склони", каже он. Број младих још једна је од тема које су се наметнуле на мрежама после протеста: Трифуновић каже да је мањи број младих људи заправо „предност". „Tај свет чека да види шта ће да се деси, ти клинци гледају да их опет неко не превари. Мислим да нема ко више да их превари и надам се да ће их бити много више", каже Трифуновић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk