Светски дан без дуванског дима: Како је пушење од „здраве навике“ постало „тихи убица“
Вековима је пушење изазивало велике контроверзе. Док 31. маја обележавамо Светски дан без дуванског дима, ова серија фотографија прати како је јавност од стимуланса који спасава живот почела готово једногласно да осуђује дуван као „смртоносну биљку".
Холандски истраживач Џајлс Еверард Дуван убија и до половине укупних корисника, показују подаци Светске здравствене организације (СЗО). Сваке године шест милиона људи умреће од директних последица употребе дувана, док ће скоро 900.000 непушача умрети због изложености дуванском диму. Ипак, вековима се пушење сматрало здравом навиком, а дуванска биљка, Никотијана, у 16. веку је називана „светим биљем" и „Божјим леком". У складу са широко распрострањеним веровањем, холандски истраживач Џајлс Еверард сматрао је да ће благотворно дејство Никотијане довести до смањења потребе за лекарима. „Сам дим сматра се јаким противотровом за заразне болести", написао је он 1587. у књизи Панацеа; илити универзални лек, откриће предивних својстава пушења дувана у лули. Највећи број врста дувана потиче из Северне и Јужне Америке Први Европљанин који је приметио да се дуван користи у медицинске сврхе био је морепловац из Ђенове Кристофер Колумбо, написала је професорка Ен Чарлтон у чланку објављеном у Часопису Краљевског медицинског друштва. Колумбо је 1492. године приметио да дуван у лулама пуше на острвима које данас знамо као Кубу, Хаити и Бахаме. Понекад се лишће спаљивало бакљама како би се дезинфиковале просторије, а људи заштитили од болести и малаксалости. Дуван, вероватно мешан са кречом или кредом, користио се и као паста за зубе у данашњој Венецуели - што је пракса која и дан-данас живи у Индији. Европски лекари сматрали су да дуван може да се користи у лековите сврхе Португалски истраживач Педро Алвареш Кабрал, који је у Бразил стигао 1500. године, писао је да се бетум - како се неки називали ову биљку - користи за лечење гнојних чирева и хроничних полипа. А у Новој Шпанији (данашњи Мексико), шпански фратар и фрањевачки мисионар Бернардо Де Сахагун од локалних лекара сазнао је да се болести које захватају жлезде у врату могу излечити тако што би се на хируршки рез нанела врела смеса направљена од листова дувана самлевених са сољу. Током епидемије куге у Лондону 1665. године, деци је налагано да пуше дуван у учионицама Европски лекари и апотекари брзо су се заинтересовали за потенцијалну употребу у медицини. Наредних векова, према колекцији Велкам, музеју и библиотеци здравља, лула или цигарета постали су неопходно помагало доктора, хирурга или студената медицине, нарочито у сали за сецирање. Анатоми су саветовани да слободно пуше како би прикрили мирис леша и заштитили се од потенцијалних болести које могу да потекну са беживотног тела. Током епидемије куге у Лондону 1665. године, деци је налагано да пуше дуван у учионицама. Задужени за сахрањивање лешева пушили су глинену лулу како би се заштитили од куге. Сматрало се да дим штити од испарења за која се веровало да преносе болести. Задужени за сахрањивање лешева пушили су глинену лулу како би се заштитили од куге. Али чак и међу раним ентузијастима било је оних који су доводили у питање ефикасност дувана као лека. Енглески лекар Џон Кота, аутор књига о медицини и магији, запитао се 1612. године да ли би могло да се испостави да је ова биљка која се тада сматрала панацеом, заправо „чудовишни узрочник многих болести". Било је необичних употреба дуванског дима Упркос забринутости, дуван је и даље био веома тражена роба, а апотекари су пазили да га увек имају у залихама. Једна од његових необичнијих употреба била је она уз прибор за клистир - дим се дувао се у ректум жртава дављења. Лекари су сматрали да је дим ефикасан против хладноће и поспаности, да пружа топлоту и стимулише ум. Бесплатни прибори за уживање дувана били су доступни дуж обале реке Темзе за хитне случајеве. Дување дуванског дима у уво такође се у 18. веку препоручивало против болова. Камел је тврдио да њихове цигарете пуше доктори Након изоловања никотина из листова дувана 1828. године, свет медицине постао је неповерљивији према дувану као супстанци за опште методе лечења. Али терапије засноване на употреби дувана и даље су биле доступне, као на пример ректална примена која се препоручивала као лек против констипације, хемороидног крварења и глиста. Како је забринутост због лошег утицаја дувана на здравље почела да се јавља двадесетих и тридесетих година прошлог века, марка цигарета Камел покушала је да умири муштерије тврдећи да лекари препоручују пушење, као и да и сами пуше камел. Причало се и да су пушење препоручивали певачи како би се „одстраниле нечистоће штетне по деликатно ткиво грла". Реклама за цигарете из 1937. године Протеклих 30 година, штетно дејство пушења постало је очигледно, баш као и проблем пасивног пушења. То је довело до тога да многе земље забране пушење у затвореним јавним просторима. Кампање о ширењу свести све су се више служиле тактиком шока како би пренеле поруку јавности. У неким земљама постало је обавезно да кутија цигарета садржи непријатне слике неизлечиво болесних пацијената оболелих од рака плућа, кардиоваскуларних стања и других болести које изазива дуван. У Енглеској се употребљавала лутка по имену 'Смоки Су' за едукацију трудница о штетности пушења по нерођено дете. У Енглеској се употребљавала лутка по имену 'Смоки Су' Данас су е-цигарете постале све уобичајеније као алтернатива за оне традиционалне. То су уређаји на батерије које могу да се пуне и омогућују вам да удишете никотин у пари уместо у дуванском диму. Е-цигарете не производе катран или угљен-моноксид, два најштетнија елемента дуванског дима, али нису потпуно безопасне, тврди британска Национална здравствена служба. Ваповање - како се зове употреба е-цигарета - такође није лишено контроверзи. Филип Морис Интернешенел, највећи светски произвођач цигарета који се проширио и на тржиште е-цигарета, и Јуул, тужени су у САД због наводне намере да циљају младе људи у маркетиншким кампањама на друштвеним мрежама. Амерички законодавци су се обрушили и на малопродајне објекте који олакшавају деци и тинејџерима да купују е-цигарете. Е-цигарете не производе катран или угљен-моноксид, два најштетнија елемента дуванског дима Светска здравствена организација сматра дуван „епидемијом" и „једном од највећих претњи по јавно здравље које је свет икад видео". Она позива земље да усвоје политику за превенцију употребе дувана, као што је ограничавање рекламирања и спонзорстава за дуванске компаније и повећање такси на цигарете. Она тврди да је употреба дувана у опадању: 20 одсто људи широм света пушило је дуван 2016. године, у поређењу са 27 одсто 2000. године. Али тај ритам није довољан да би се постигли међународно зацртани циљеви. На свету постоји 1,1 милијарда одраслих пушача, а 80 одсто њих потиче из земаља са средњим или ниским приходима.