Корона вирус, туризам и туристичке агенције у Србији: „Свега имамо, али немамо извесност"
Игор Мушић је директор туристичке агенције Трип Топ из Београда.
Да ли ћемо ићи на море следеће године? Од 2014. године, када је основао агенцију, Мушић каже да су бележили „константан раст и успех". „Та прича се, нажалост, завршила у марту", каже Мушић за ББЦ на српском. Удружење туристичких агенција (УТАС) и Асоцијација независних туристичких агенција (АНТАС) упозорили су да ће због пандемије корона вируса која је условила отказивање многих аранжмана без посла остати око 4.000 туристичких радника. „Ми смо знали и упозоравали од краја априла, почетка маја, да ће, уколико не буде неке директне секторске помоћи, многи остати без посла", каже Александар Сеничић, директор Националне асоцијације туристичких агенција (ЈУТА). Министарка трговине, туризма и телекомуникација Татјана Матић изјавила је, међутим, за ТВ Прва да нису тачне информације да су хиљаде запослених у туристичким агенцијама остале без посла. Позивајући се на податке Централног регистра обавезног социјалног осигурања, она је рекла да је од избијања пандемије до данас без посла у тој делатности остало око 670 људи. Нема плана, али има жеље за путовањима Оптимистични нису ни запослени из Пера-Турса у Зајечару. Кажу да је „тренутна ситација таква да није битно да ли се послује у већем или мањем месту". „Целокупно пословање нам је под знаком питања, јер зависи од даљег развоја ситуације с пандемијом", кажу за ББЦ на српском из Пера-Турса, који се претежно баве организацијом ђачких екскурзија. Додају да су сва заказана путовања отказана или померена за пролеће 2021. године, тако да „ништа не могу да планирају". Погледајте видео: Лет за нигде Пре пандемије летели смо авионом да бисмо се превезли из једног места у друго. У мало другачијој ситуацији је Филип Милосављевић, водич који ради за Џанглтрајб (Jungletribe). Егзотична путовања заменио је обиласцима по планинама у Србији. Каже да је ишао и до Турске са групом туриста и да се нико није заразио на тим путовањима. „Дугорочно решење јесте навикавање на живот у такозваном новом нормалном", „Спремни смо да путујемо, једва чекамо", каже Филип. Додаје да се од „њихових путника нико није заразио на тим путовањима, нити имао неке последице". И Милица Раковић, запослена у агенцији Трип Топ као водич за Мароко и организаторка, каже да је „ситуација лоша". Њене колеге које се баве вођењем група само током сезоне, такозвани „фриленсери", сада уопште немају посла. „Они више не раде у туристичком сектору већ на грађевинама, пијаци, држе приватне часове енглеског језика", каже Милица. Телевизија Н1 је у октобру објавила прилог о 45-годишњем Нишлији Дејану Сенћанском, власнику једне туристичке агенције, који је био принуђен да због мањка посла у туризму почне да таксира. Милица Раковић на једном од својих путовања Решење у поштовању заштитних мера и отварању граница Директор туристичке агенције Трип Топ из Београда Игор Мушић каже да би бранша могла да опстане уколико се границе отворе и уведу заштитни протоколи како би људи наставили да путују. Али, наглашава, да би велику улогу одиграо и уређенији систем државне помоћи. „За туризам и навике коју имају наши потрошачи извесност је велика ствар", „Сада свега имамо, али немамо извесност", каже Игор. Тврди да су путници који користе услуге његове агенције углавном људи с просечним платама, који, уз добру организацију, успевају да отпутују у Мексико, Јапан, на Бали, да обиђу Европу. Због тога, али и погодних услова плаћања који они нуде, путници би имали времена да се уклопе у план исплате, односно да формирају буџет. Сада то није могуће, из простог разлога јер они сада немају програме и формиране ценовнике. „Не можемо да знамо каква ће епидемилошка ситуација бити за неколико месеци, као ни наши партнери у иностранству", каже Мушић. Планове у агенцији сада праве два или три месеца унапред, али то не одговара туристима са просечним платама. Они далека и скупља путовања не могу себи да приуште, односно не могу да ушеде новац за тако кратко време, додаје. Шта кажу из ЈУТЕ „Мислим да немамо бољи аргумент од тога да је промет у туристичком сектору пао за 90 одсто", каже Александар Сеничић, директор Националне асоцијације туристичких агенција. Додаје да су у целој западној Европи државе реаговале и давале неке додатне субвенције и помоћ и да запослени у туризиму „нажалост, нису имали ту привилегију". О броју радника који су остали без посла каже да ће их бити још више, јер се завршила обавеза за задржавање радника због помоћи државе. „Велики број агенција није ни ушао у други круг за апликацију субвенција, јер су већ били исцрпљени обавезама у она три месеца током обавезе задржавања радника", каже Сеничић. Очекује да ће до неког решења доћи после састанка са новом министарком туризма Татјаном Матић. „Надам се да је она обавила неке разговоре до сада и да ће ускоро изаћи с неком идејом шта ту може да се уради", каже Сеничић. Ако се то не догоди, упозорава половина запослених у туристичком сектору могло би да остане без посла. Оно што је најхитније потребно је финансијска инјекција која би била бесповратна. „То би могло да угаси пожар", рекао је он. Какву помоћ је туристички сектор до сада добио Држава је издвојила 1,2 милијарде динара као директну помоћ за градске хотеле, рекао је у августу бивши министар туризма, трговине и телекомуникација Расим Љајић. Он је рекао да је услов за добијање 350 евра по лежају и 150 евра по соби да хотелијери не отпусте више од 10 одсто радника до краја године. То би у пракси значило да уколико хотелијер пријави да има десет једнокреветних соба, добиће 500 евра по соби, односно укупно 5.000 евра бесповратне помоћи. Туристичке агенције су предложиле решење о заменским ваучерима за аранжмане, а Министарство је то прихватило. Међутим, Сеничић каже да је то „само одлагање обавеза туристичких агенција да те обавезе испуне или да врате новац до 1. јануара 2022". Наглашава да су највећи проблем банкарске гаранције, односно њихова висина. „Висина банкарских гаранција од 200 до 400 хиљада евра је недостижан износ за већину туристичких агенција. „Ти износи осигурања који су уведени почетком ове године су нерационални, то су највећи износи у Европи. „Ни у Немачкој немате минималну полису осигурања од 200 до 400 хиљада евра", указује Сеничић. Министарка трговине и туризма Татјана Матић се у изјави за ТВ Прва се осврнула и на проблем издавања полиса осигурања туристичким агенцијама, рекавши да је, захваљујући посредовању Министарства и бившег министра Расима Љајића, до сада седам агенција добило полисе. Она је нагласила да је потребно да се наставе разговори између туристичких агенција и министарства, пошто се та делатност суочава са великим губицима. „Процењује се да су губици домаће туристичке индсутрије, али и угоститељства и сектора организације догађаја око милијарду евра", рекла је Матић. „Од 1. јануара биће на располагању још туристичких 100.000 ваучера, а радићемо на туристичкој инфраструктури", додала је министарка. Влада Србије је 5. новембра одобрила 150 милиона динара за субвенције премија полиса осигурања туристичким агенцијама. Министарка Татјана Матић каже да је циљ ове мере да се помогне агенцијама, а посебно мањим организаторима путовања, који су највише угрожени током кризе. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskoм@bbc.co.uk