Светска банка: Шта значи напредак Србије на Дуинг бизнис листи и шта је уопште ова листа
За годину дана, Србија је скочила за четири места на најважнијој листи за данас све „ређе зверке" - инвеститоре који пажљиво преламају одлуке о улагању новца у привреде светских земаља.
Колико је Србија напредовала Србија се налази на 44 месту од 190 земаља на Дуинг бизнис листи за 2020. годину Светске банке. Позиција на овој листи показује колико је амбијент у Србији добар за отпочињање пословања, објашњавају економски аналитичари. Економиста Милан Ковачевић каже да је сваки напредак на овој листи важан, али да на уму треба имати да се рангирање врши у односу на друге земље. „Напредовање је некад резултат назадовања других, али је у већој мери стварно резултат нашег напредовања", додаје он. Инвеститорима ова листа може послужити само као почетна тачка за одлучивање о томе у коју земљу ће уложити новац - коначна одлука ипак зависи од тога како ствари функционишу у пракси. Шта је Дуинг бизнис листа? Светска банка сваке године рангира 190 земаља према пословном окружењу које у њима важи. „На овој листи објављује се позиција појединих земаља у погледу атрактивности пословног амбијента за инвеститоре, како домаће, тако и иностране", објашњава економиста Хасан Ханић. Позиција на тој листи зависи пре свега од макроекономске стабилности земље, од резултата који се остварују у области фискалне консолидације, позиције јавног дуга у односу на бруто друштвени производ и свих оних стубова који обезбеђују конкурентност једне земље, додаје. Положај на листи мери се у односу на раније године, али Ханић објашњава да некад на листи може да се оствари велики напредак, а да је заправо мало урађено - и обрнуто. „Може се догодити да Србија мало напредује, али да и друге државе напредују још мање, па да ми имамо добар резултат", прича Ханић. Наравно, важи и супротно - да Србија доста напредује, али и да друге земље остварују још бољи резултат - па да се онда лошије рангирамо, додаје он. Листа је први пут објављена 2003. и обухватила је 133 земље. На њој није било Србије, све до 2007. У односу на прошлу годину, то је побољшање, али и даље је лошији резултат од најбољег, постигнутог 2017. То ипак није био толики напредак Србије, већ је Светска банка између 2014. и 2015. мењала методологију, чиме је то 91. место постало заправо 68. Земље се рангирају према овим критеријумима: У којима областима је Србија напредовала? Србија је унапредила пословање у шест области, а значајно назадовала у једној. У преостале три је стагнирала. Мерење напретка заправо значи утицај донетих реформи у одређеној области. Светска банка је оценила да су направљене реформе у области издавања грађевинских дозвола (девето место), области добијања прикључка за струју (94. место), заштите мањинских акционара (37. позиција), плаћање пореза (85. позиција), спровођење уговора (65. место) и решавање стечаја (41. место). Пад је забележен у области отпочињања пословања - по том критеријуму Србија је на 73. месту, а прошле године је била на 40. Разлог за пад је начин на који је уведена нова процедура у функцији спречавања прања новца - евидентирање стварних власника. У области регистровање имовине, узимања кредита и прекограничне трговине није било реформи, ни помака. 9. mesto u izdavanju građevinskih dozvola 23.mesto u prekograničnoj trgovini 37.mesto u zaštiti manjinskih akcionara 41.mesto u rešavanju stečajeva 65.mesto u sprovođenju ugovora 94.mesto u dobijanju priključka za struju Иако је по издавању грађевинских дозвола Србија на деветом месту, Милан Ковачевић каже да у тој области и даље има проблема. „Дозволе се брже и лакше издају, али нелегалној градњи и даље нисмо стали на пут." Које реформе је Србија спровела и како су утицале на ранг? Извор: Светска банка Шта промене значе за пословање у Србији? Када је реч о инвеститорима, резултати показују да је Србија атрактивна земља за привлачење страних инвеститора и да смо водећи у региону, каже Хасан Ханић. „Тако се инвеститорима шаље информација да се заинтересују за могућности које у том погледу пружа наша земља", објашњава. Дуинг бизнис листа битна је за привлачење нових инвеститора, али не показује како се у Србији послује, каже Милан Ковачевић. „То што смо у неким областима напредовали, а у неким назадовали или стагнирамо, говори да ова листа не потврђује стање даљег обављања послова. Обављање посла јесте проблем у Србији", каже он. Он каже да је потребно да се створе услови за конкурентнији систем који би омогућио инвеститорима да лакше покрену пословање, реализују уговоре, али и изађу из посла. Оно што недостаје су подстицаји за покретање бизниса, сагласни су Ханић и Ковачевић. „Нема довољно извора финансирања за оне који имају добре идеје, тако да би требало обезбедити повољније изворе финансирања и другачије начине обезбеђења, јер многи немају хипотеке као услов да од банке добију новац", каже Ханић. Ковачевић каже да је мало инвеститора који имају довољно новца да сами граде, а да кредитирање све теже иде. „Мање-више само банкарски сектор даје кредите, неразвијено је финансијско тржиште акција, обвезница и осталих средстава. То мора да се промени." На најновијој листи од Србије су од земаља региона боље рангиране Северна Македонија која је на 17. месту, затим Словенија која је на 37. позицији. Црна Гора је на 50, Хрватска 51. месту, Косово заузима 57. позицију, док је Босна и Херцеговина 90. у рангу од 190 земаља. По лакоћи пословања на првом месту је Нови Зеланд, а следе Сингапур и Хонг Конг. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk