Парламентарни избори 2020: Како ће гласање у Србији утицати на односе у региону
Иако су током предизборне кампање границе Србије биле тек делимично отворене, утицај изборних прича на односе са суседима није на њима и заустављен.
Једна од ретких фотографија Александра Вучића и Мила Ђукановића - сусрет у време кад су обојица били премијери, на маргинама регионалног скупа у Бриселу За истраживаче - ништа ново. „Пошто је регионална политика Александра Вучића већ добро позната и састоји се од мешавине привидног прагматизма и отворености за изградњу регионалне сарадње са стратешки произведеним кризама по политичкој потреби, не видим да ће се ту ишта променити. На нивоу свакодневних и стратешких одлука по питању регионалне сарадње и односа, и после избора у Србији имаћемо само - мало више истог", каже за ББЦ на српском Ведран Џихић, виши истраживач на Аустријском институту за међународну политику. У овој политичкој игри, Џихић каже да учествују и српски суседи. „Вештачка производња криза и проблема на регионалном нивоу, односно инструментализовање нерешених регионалних конфликта и тензија из прошлости током предизборних кампања, већ су дуже су саставни део односа у региону. Занимљиво је да је таква врста понашања готово искључиво одлика десничарских или националистичких политичких странака у регији." За Џихића, избори у Србији имају још једну димензију - доброг или лошег примера за суседе. „Ови избори у Србији су нелегитимни избори без избора, с јасним исходом и Александром Вучићем и СНС-ом који ће изборну победу још једном искористити да се и следећих неколико година позивају на легитимитет и користе га да и даље учврсте власт - управо оваква врста система се може описати као фантом-демократија. Ако пример Србије оснажи неке друге лидере у регији у оваквом схватању избора онда то дугорочно може довести до наставка тренда ерозије демократије и слобода у целој регији", сматра он. Избори у Србији биће одржани 21. јуна, а део опозиције позвао је на бојкот гласања незадовољан изборним и политичким условима у земљи. Црна Гора Предизборни шум у комуникацији најјачи је био у односима са Црном Гором. Литије на улицама црногорских градова против Закона о слободи вероисповести, привођења свештеника, чињеница да су све до избора границе Црне Горе остале затворене искључиво за грађане Србије из, како је наведено, епидемиолошких разлога. „За овакво стање у односима држава које су можда и међу најближим у Европи, јасно је да су одговорне политичке елите и да од њиховог избора зависи будућност односа. Њих неће решавати дипломатија, него врхови власти", сматра Борис Раонић, председник Грађанске алијансе из Подгорице. У литијама у црногорским градовима вијориле су се и српске заставе Због свега тога је и интересовање за исход избора у Србији нешто другачије. „У неким другачијим оклоностима, интересовање би било огромно, али када је резултат известан, онда се више очекује да избори прођу како би се Црна Гора скинула са агенде у кампањи, јер је очигледно да служи за хомогенизовање бирача и скретање пажње са неких других, непопуларних тема." Изласком из кампање, два лидера, која несумњиво имају добре личне односе, могу да се посвете ресшвањима бројних питања која предуго чекају да буду решена, а од животног су значаја." Ипак, неће се дуго чекати на следећу кампању - већ за почетак јесени најављени су редовни парламентарни избори у Црној Гори. Хрватска Иако су избори у Србији до сада увек били једна од централних тема хрватске јавности, овогодишње гласање протиче без велике пажње у суседству. „Један од разлога такве незаинтересованости су последице епидемије корона вируса и страх шта ће бити од предстојеће туристичке сезоне у Хрватској од које пуно тога зависи. Ипак, главни разлог оваквој незаинтересованости је чињеница да и у Хрватској ускоро следе парламентарни избори, а који су једни од интересантнијих од како је Хрватска независна држава", каже новинар Вечерњег листа Бранимир Брадарић. Грађани Хрватске на биралишта ће изаћи две недеље након грађана Србије - посланике у Сабору бираће 5. јула. Ипак, Брадарић каже да ни исход неизвесне трке у Хрватској неће значајније утицати на односе Београда и Загреба. „Обзиром да је у Србији главни фаворит избора СНС, који има јасну и већ неко време препознатљиву политику, а уз то је оптерећен реповимаиз рата, а да у Хрватској влада препознатљива атмосфера према Вучићу, СНС-у и Србији, тешко је да ће доћи до било каквих промена у односима. Многи су мишљења како решавање односа и проблема није у интересу ни Србије ни Хрватске, а све ради дневнополитичких ствари, те да ће се нешто променити тек када то буду затражили ЕУ, САД или неко трећи", закључује Брадарић. Северна Македонија Иако су Македонци планирали да у априлу на изборе изађу две недеље пре грађана Србије, продужена епидемија вируса корона условила је да ће се у тој земљи гласати 15. јула. И тамошња вирусна и изборна неизвесност допринела је да српско гласање падне у други план, а оцене остану генералне. „Просперитетан и стабилан, демократски оријентисан сусед је увек добар за цели регион, па и за Македонију. Свака дестабилизација или проблем код суседа носи проблем за околне земље - све функционише по принципу спојених судова", каже дипломата Огњен Малевски. Иницијатори идеје о „Малом Шенгену", слободном путовању на Балкану - Вучић, Заев и Рама (слева) Иако су власти у Београду након претходних парламентарних избора у Северној Македонији истицале своју блискост са тада пораженим ВМРО-ДПМНЕ, године мандата донеле су бољу сарадњу и са режимом Зорана Заева. „Не видим назнаке да ће се десити нешто драматично на изборима у Србији, па мислим и да се односи неће мењати Они су до сада ишли по фазама топло-хладно, посебно када су биле у питању изјаве које се тичу Косова", подсећа Малевски. Босна и Херцеговина Од свих српских суседа из бивше Југославије, у Босни и Херцеговини ове године гласаће се најкасније - локални избори још нису заказани. Можда и због тога, предизборне буке између Београда и Сарајева било је најмање. Ипак, истраживачи кажу да ни сарадње неће бити више. „Ни последњих година није било конструктивног односа Србије према БиХ, већ се све сводило на стратешко комуницирање за Србе у Републици Српској (РС) и на подршку Милораду Додику, коју је он онда користио у унутрашњеполитичке сврхе. То ће се наставити и ове године", сматра Ведран Џихић, виши истраживач на Аустријском институту за међународну политику. Милорад Додик већ више од деценије представља константу односа Београда и Сарајева Пошто ће политички актери у великој мери остати исти, Џихић не очекује да ће се прекинути оно што зове „интересном заједницом" члана Председништва БиХ Милорада Додика и српског председника Александра Вучића. „Вучићу треба Додик због гласова Срба из РС-а у Србији, Додик треба Вучића због подршке Србије која њему у БиХ даје додатни легитимитет - та токсична симбиоза се неће променити. Док год у РС-у и у Србији имамо овакву политичку констелацију, све ће на линији Београда и Сарајева односно Београда и Бања Луке остати исто", закључује Џихић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk