Корона вирус: Пет начина како да будете ведри током изолације
Последњих неколико месеци било је неподношљиво за многе људе, са милионима оних који се носе са тугом, стресом, финансијским потешкоћама, губитком посла и изолацијом изазваном пандемијом.
Ново закључавање у Енглеској и слична ограничења широм Шкотске, Велса, Северне Ирске, Немачке и других земаља сада додају суморност зиме - сезоне која за многе људе може бити тешка чак и у нормално време. Међутим, водећи стручњаци за ментално здравље у земљи кажу да постоје ствари које многи од нас могу учинити да би се покренули. Ево неколико њихових савета. Покрените се Вежбање на отвореном може бити тешко зими, али углавном се сви стручњаци слажу да је то сјајан начин да побољшате своје расположење. „Наш ум и тело су потпуно нераздвојни", каже др Брендон Стабс са Краљевског Колеџа у Лондону. Вежбање покреће ослобађање ендорфина у крвоток, ублажавајући бол и стварајући осећај благостања. Истраживање др Стабса такође је показало да вежбање такође повећава електричну активност у подручјима емоционалне обраде мозга, посебно хипокампусу и предфронталном кортексу. „Од виталне је важности да будете активни да бисте побољшали своје ментално здравље и стимулисали свој мозак, укључујући та подручја", каже он. „Ако не вежбате, активност опада." То је један од разлога зашто недостатак вежбања повећава ризик од анксиозности и депресије. Вежбање такође може појачати производњу протеина, БДНФ-а или неуротрофичног фактора изведеног из мозга, што је пресудно за здравље мозга. „Можете на то гледати као на неку врсту ђубрива за мозак - помаже деловима вашег мозга да се регенеришу", каже др Стабс. Чак и кратки периоди вежбања - само 10 минута - могу вам помоћи. „Све што вас остави без даха, попут брзе шетње или нечега попут вртларења или вожње бициклом, биће довољно." Погледајте видео: Како пандемија утиче на наш мозак Вирус корона и ментално здравље: Колико наш мозак трпи Престаните да претерано размишљате Усвајање корисних навика како бисте спречили претерано размишљање једна је од најбољих ствари које можете учинити, каже психолшкиња проф. Џенифер Вајлд са Универзитета Оксфорд. Она то назива „избацивањем из главе". Људи се често задржавају на проблемима, понављајући исте негативне мисли, а професорка Вајлд има неколико једноставних предлога да то заустави. „Ако се бринете о проблему тридесет минута или више, а да нисте смислили план деловања или сте прелазили преко питања без одговора, време је да престанете", каже она. Главна ствар је преусмерити пажњу са брига на практично решавање проблема. Зато се зауставите и запитајте се које кораке можете предузети да бисте решили проблем. Није лако, наравно, зауставити се задржавајући се на проблемима. Неки препоручују физичку активност која ће вам помоћи да промените менталну брзину. У сваком случају, потребан је одређени тренинг. Сасвим је нормално да се бринемо, али многе наше бриге се никада не остваре. Студија пацијената са анксиозношћу пронашла је да се само око једне од десет брига покаже као прави проблем. Једно од објашњења је начин на који смо еволуирали. Због тога смо високо прилагођени негативности и опасности, као одбрани од претњи које су довеле до смрти или озбиљне повреде. Опасност је „превише кодирана у нашем мозгу", каже професорка Вајлд. „Можете да се осећате много смиреније ако препознате да превише размишљате, зауставите се и усредсредите на чињенице." Поставите нови циљ „Постављање новог циља или изазова заиста вам може помоћи да вас извуче", каже кардифски неуро научник, др Дин Барнет. То би могао бити велики пројекат попут учења језика или нечега тако малог попут испробавања новог рецепта. Ако је великих идеја превише, почните малим. Поента је у томе да вам, ако је изван ваше зоне комфора и ако вас гура напред, даје фокус и осећај контроле. Многим људима је то од велике помоћи за њихово ментално стање. „Новост је у основи корисна", каже др Барнет. „Учење да радимо нове ствари често је начин на који стичемо сопствену вредност", додаје он. „Циљно мотивисано понашање је један од најважнијих начина на који делујемо." Поразговарајте Ковид-19 је учинио много тежим дружење кроз сусрет са другима, а зима то још може да отежа. То је велико питање за милионе људи и последице по ментално здравље за неке ће бити озбиљне. Дакле, добра је идеја повећати оно мало социјалног контакта који је на располагању. „Нисмо дизајнирани да будемо сами", каже професорка Емерита Елизабет Кајперс са Краљевског Колеџа у Лондону. „Ми смо социјално оријентисани. Осећамо се боље уз социјални контакт." Разговарање о проблемима када можете је добра идеја, али кључно је како се то ради, каже она. „Преиспитивање проблема изнова и изнова, само понављање како се осећате ужасно, можда неће нимало помоћи. „Разговор са неким ко вам може помоћи да преобликујете своје проблеме и помоћ у кретању кроз њих може вам бити од веће користи." Изоловани људи ће се више фокусирати на себе, каже професорка Кајперс, и то може ствари погоршати. Дакле, обратите се људима кад год можете и ако Ковид-19 значи да то не можете учинити лично, телефонирајте пријатељу или уговорите разговор на мрежи. Уради то лоше Оптимисти живе дуже, имају боље односе и бољи имунолошки систем, каже Оливија Римс са Универзитета у Кембриџу. Добра вест је да можете неговати оптимизам: унутрашњи осећај да можете променити свој живот и да није све у стварима изван ваше контроле. Како? Њен савет број један је принцип „уради то лоше". Другим речима, не чекајте да ствари направите савршено у право време и у прави дан. То је још важније зими када вас суморно време може натерати да добро размислите о нечему. „Наш унутрашњи глас критике нас непрестано спречава да радимо вредне ствари", каже она. „ Скочите директно у акцију. Урадите нешто и прихватите да би у почетку могло бити лоше. Кад то учините, резултати углавном нису толико лоши - и готово су увек бољи од нечињења." Остали Оливијини савети укључују свакодневно записивање три ствари на којима сте захвални, како бисте се натерали да се усредсредите на оно што је добро прошло и зашто. Распламсаће вам леву страну мозга која је повезана са позитивношћу. „Емоције су заразне", каже она, па „ако можете, нежно се склоните од негативних, бедних људи који се непрестано жале", јер ћете и сами постати једни од тих људи. Илустрације Гери Флечер Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk