Додик и независност Републике Српске у 100 и 500 речи
„Довиђења БиХ, добродошао РС-Егзит" ( Goodbye BiH, welcome RS-exit ), речи су којима је српски члан Председништва Босне и Херцеговине Милорад Додик почео обраћање посланицима у Народној скупштини Републике Српске.
Додик већ дуго најављује референдум о независности Републике Српске Додику није страна претња отцепљењем Републике Српске (РС) из јединствене послератне Босне и Херцеговине - и као премијер, и као председник српског ентитета је упозоравао на ову могућност кад год одлуке заједничких институција или страних представника не би биле у складу са његовим политичким ставовима у том тренутку. Овог пута је повод била одлука највише правне институције у Босни и Херцеговини - Уставног суда - да пољопривредно земљиште на територији Републике Српске не може да буде у власништву овог ентитета. После Додикове најаве, посланици скупштине РС усвојили су закључке којима се обавезују све „институције Републике Српске да не прихватају и не спроводе било какве будуће антидејтонске и недемократске одлуке високог представника и Уставног суда Босне и Херцеговине". Најава независности у 100 речи Потписивањем Дејтонског мировног споразума 1995. године којим је окончано 36 месеци рата у овој бившој југословенској републици, утврђено је да Босну и Херцеговину чине два високо аутономна ентитета - Република Српска и Федерација БиХ, са сопственим законодавним и извршним властима, као и уставима који морају да буду у складу са уставом БиХ. Највиша судска институција у Босни и Херцеговини, Уставни суд, утврдио је да је члан Закона о пољопривредном земљишту Републике Српске, којим је прописано да је државно земљиште својина РС, супротан Уставу Босне и Херцеговине. Посланици у РС усвојили су закон прошле године, а Уставни суд је сада навео да је државно земљиште у „искључивој надлежности БиХ". На крају обраћања посланицима у понедељак увече, Додик је рекао да верује да ће за 60 дана - када се поново буде састала скупштина РС, бити ближи реченици с почетка говора - о независности овог ентитета од Босне и Херцеговине. Последња изјава Милорада Додика једна је у низу најава независности Републике Српске - само је овог пута први пут искористио појам РС-Егзит. Најава независности у 500 речи Милораду Додику није страна позиција да Република Српска треба да буде независна. Јануара 2020, поводом обележавања Дана Републике Српске, Додик је рекао да се не сме одустати од првобитне намере да Република Српска буде независна држава и да је Дејтонским мировним споразумом она „згурана" у БиХ. „По дефиницији Република Српска је од 9. јануара 1992. године до данас, а тако ће бити и у будућности још више, држава. Држава се дефинише као простор који насељава народ који има извршну и законодавну власт и који показује способност да влада тим просторима", рекао је Додик за АТВ. У априлу 2019, Додик је за Вечерње новости рекао да остаје при ставу да би Република Српска требало да прогласи независност уколико Косово добије столицу у УН. „Ми смо већ одвојени, само то није проглашено. БиХ је потпуно подељено друштво. Држава не функционише, већ постоји нека њена имагинација. Дејтонски споразум је склепао ту земљу која нема ништа заједничко, а ми сад треба да покушамо да направимо неку заједничку политику. То не иде", изјавио је Додик. Осим независности, српски члан председништва БиХ, помињао је неколико пута до сада и могућност уједињења Републике Српске и Србије, рекавши да ће се у геополитичком и регионалном кретању створити моменат када ће уједињење бити могуће. „Немам дилеме да ће се уједињење десити, само се бојим да ја, или неко други, тај моменат не пропустимо", рекао је Додик тада Новостима. Он је током интервјуа за Дојче веле две године раније, у новембру 2017, нацртао и мапу Балкана како га он види убудуће. На њој су РС и Србија уједињене, а Косово подељено, при чему север припада Србији. Из кабинета председника Србије Александра Вучића дневни лист Данас тада је добио коментар - да власти у Србији не желе припајање Републике Српске Србији. Поједини политичари раније су изјављивали да Додик то питање користи у манипулативне сврхе. Референдум о независности био је једна од тема уочи локалних избора 2016. године. Додик је и 2014. године најавио да ће РС прогласити независност, ако се земља не реорганизује као трипартитна конфедерација. Избори у РС су одржани у октобру те године. Опозициона Српска демократска странка је тада саопштила да Додик питање референдума поставља само уочи избора и да питање независности користи за манипулацију бирачима. Исте године Додик је питање независности покренуо и после кримске кризе, упоређујући Крим са Републиком Српском. У интервјуу за Ал Џазиру 2013, рекао је да не искључује могућност да Република Српска у будућности одржи референдум, позивајући се на пример Шкотске и Каталоније. Годину дана раније за Вечерње новости изјавио је да верује да је Република Српска способна да постане независна земља. „Нико нас не може спречити да одржимо референдум. Никада нисмо одустали од тога, али све има своје време", рекао је Додик тада за Вечерње новости. С обзиром на то да се у Уставу БиХ ни не помиње могућност отцепљења ентитета, Додик најавама о независности не крши Устав Босне и Херцеговине, као ни понеки политичари из редова хрватски партија који желе формирање трећег ентитета, Херцег-Босне. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk