Жене и посао у Србији: Мајка и власница приватног бизниса - „није лака комбинација"
Мирјана Илић је власница туристичке агенције пуних седам година и мајка двоје деце.
Пре него што је требало да се породи морала је да замрзне фирму како би добила 100 одсто боловања. „Примала сам 15.000 динара као накнаду за породиљско, од чега сам плаћала доприносе, што је значило да ми је остајало 3.000-4.000 динара, једва за пелене", каже Илић за ББЦ на српском. Додаје да је уредно плаћала обавезе према држави, као и радницу која је била запослена код ње у агенцији. „Плаћала сам и њене доприносе, тако да она сада има накнаду у вредности од 100 одсто плате", каже она. Није лако, додаје, ширити породицу и имати фирму и наводи да је у неким тренуцима размишљала и да је затвори. Закону о раду каже да свака запослена жена има право на посебну заштиту за време трудноће и порођаја. Ипак, према Закону о финансијској подршци породици са децом све мајке-предузетнице, предузетнице и мајке које нису ангажоване по уговору о раду имају другачији третман у односу на жене које су у радном односу. На руководећим позицијама у компанијама у Србији само је 30 одсто жена, показују подаци истраживања у оквиру пројекта Адико 100 највећих из 2019. године. У чему је проблем Разлика у обрачунавању накнаде за мајке предузетнице и за запослене жене - постоји. Милена Ранчић, председница скупштине Удружења рачуновођа и књиговођа Србије (УРИКС), каже да се мајци-предузетници исплаћује само нето део - држава јој не плаћа доприносе. „Ако она сама не уплати доприносе, неће имати ни стаж, ни здравствено осигурање док је на породиљском", каже Ранчић за ББЦ на српском. Поред тога, мајка-предузетнице ће имати само годину дана одсуства које год да јој је дете по реду, објашњава Ранчић. Детаљније објашњење пише Милена Ранчић, председница УРИКС-а Накнада коју добија запослена жена током породиљског одуства назива се накнада зараде, док предузетнице добијају остале накнаде. Ове две категорије се рачунају другачије. Накнада зараде се рачуна као просек зарада у 18 месеци који претходи отварању породиљског одсуства или одржавања трудноће уколико је то случај. Цео тај просек садржи нето накнаду и припадајуће доприносе. Запослена породиља добија нето накнаду на рачун, а држава на њено име уплаћује доприносе за време док је на одсуству. Породиљско траје до дететовог трећег месеца, а онда почиње период неге детета који истиче када дете напуни годину дана. За треће и свако следеће дете запослена породиља добија две године одсуства и за то време има здравствено осигурање и иде јој стаж. За предузетнице породиље се такође рачуна просек током 18 месеци пре отварања породиљског. Узима се бруто основица на коју су се у тих 18 месеци уплаћивали доприноси, онда се то подели са 1,5 и то је износ накнаде коју ће мајка-предузетница добити до краја одсуства. Накнаде се рачунају од рођења детета, а не од тренутка породиљског, иако породиљско и нега детета заједно такође трају годину дана. За разлику од запослених жена, предузетнице за свако дете имају право само на годину дана одсуства. Погледајте видео о тати из Србије који је два пута користио породиљско одсуство Очеви у Србији могу да користе породиљско одусуство током прве године живота бебе. Ранчић каже да је из Секретаријата за социјалну заштиту града Београда добила информацију да супруг мајке предузетнице нема право да преузме негу детета. Разлог лежи у чињеници да се приватне предузетнице Законом о раду карактеришу као незапослене. То значи да због тога што немају уговор о раду, немају ни право на породиљско одсуство и одсуство са рада зарад неге детете. Мајка предузетница може да отвори породиљско боловање после рођења детета, када добије извод из матичне књиге рођених за бебу. Мора да приходује, чак иако не ради Уколико предузетнице желе да њихова фирма настави да ради док су оне на породиљском, могу да ангажују пословођу за ког додатно морају да плате порезе и доприносе. Ово не важи ако ангажују члана домаћинства, што није увек могуће. Тако да од плате коју добијају на породиљском, уколико желе да им тече стаж, морају да плате доприносе и себи и пословођи, наводи се на сајту Бебац. Породиље као „колатерална штета" Једна од последњих епизода у којој су мајке и породиље биле оштећене, догодила се управо током пандемије корона вируса. Проблем је настао због умањења накнаде породиљама код послодаваца који су користили државне мере помоћи. Тада је Ратко Дмитровић, министар задужен за бригу о породици, написао на Твитеру да су породиље „колатерална штета". Убрзо потом се огласио и Синиша Мали, министар финансија, рекавши да труднице и породиље ни на који начин неће бити оштећене и да ће наставити да примају пун износ накнаде за време трајања боловања. Шта даље Ранчић из УРИКСА као један део решења наводи то да отац детета преузме коришћење одсуства ради неге која почиње од бебиних три месеца живота. „У случају када тата користи одсуство ради неге детета, ради се нов обрачун на основу његових примања 18 месеци пре почињања породиљског предузетнице", објашњава Ранчић. Наводи да ако је тата запослен код неког послодавца, има сва права која има и запослена жена. Крајем прошле године, представнице Инцијативе „Маме су закон" поднеле су захтеве за измену појединих одредби Закона о финансијској подршци породицама са децом. У јануару су представници ове иницијативе разговарали са министарком за рад и социјална питања, Даријом Кисић-Тепавчевић и министром Ратком Дмитровићем. Договорено је да приоритет у могућим изменама буду одредбе које се односе на пољопривредне осигуранице, као и породице деце са инвалидитетом и жена које примају више од три републичке просечне зараде. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk