Десет година СНС: Шта треба да знате о овој партији у 100 и 500 речи
Деценија рада, два председника, десетине преизборних кампања и пет изборних циклуса - овако је у бројкама радила Српска напредна странка.
Пре тачно десет година, Александар Вучић вероватно није могао ни да сања да ће имати данашњу политичку моћ Прочитајте у 100 и 500 речи које су одлуке, закони и турбуленције довеле до тога да једна од најмлађих партија у Србији за само десет година постане убедљиво најмоћнија политичка сила у земљи. СНС У 100 РЕЧИ Пре тачно десет година, Александар Вучић вероватно није могао ни да сања да ће имати данашњу политичку моћ. Данас несумњиво најприсутнији политичар у Србији, Вучић је напустио радикале и прикључио се „политичком оцу" Томиславу Николићу у формирању нове Српске напредне странке. Убрзо пошто је Николић победио на председничким изборима 2012. године, странку преузима Вучић. Њена популарност почиње вртоглаво да расте од избора до избора, са владама од којих ниједна није издражала читав мандата без промена. СНС функционише по принципу catch all, што значи - обухвати што више идеологија У бројкама то значи да су грађани за шест година два пута бирали председника државе и три пута народне посланике. Странка нема јасну програмску и идеолошку визуру, функционише по принципу catch all, што значи да за њу гласају бирачи најразличитијих мишљења - од крајњих левичара до крајњих десничара. Закони по којима ће СНС бити упамћен до сада, а који су изазвали највише полемика у јавности су они који се тичу зарада - радника у јавном сектору, пензионера, трудница, радника на одређено време. Ту је, наравно, и Београд на води. СНС У 500 РЕЧИ Избори скоро сваке године: За шест година, пет пута бирани Српска напредна странка основана је 21. октобра 2008. године - нешто више од месец дана након што су њени оснивачи Томислав Николић и Александар Вучић напустили Српску радикалну странку. Остављајући есктремно десничарску реторику иза себе и уз нове проевропске идеје, напредњаци полажу први велики тест - опште изборе 2012. године. Садашњи и бивши - Вучић се те 2008. године неколико недеља премишљао да ли да остане уз Шешеља или оде са Николићем Председник напредњака Томислав Николић изабран је за председника Републике Србије, док коалиција око СНС осваја највише гласова и 73 мандата у скупштини. Исте године, напредњаци остају у опозицији у Војводини и највећим градовима - Београду и Новом Саду. Као председник Србије, Николић подноси оставку на место председника СНС-а, остављајући странку у рукама тадашњег министра одбране и првог потпредседника Владе Александра Вучића. Наредних седам година, популарност странке и лидера Вучића вртоглаво расте од избора до избора, у владама од којих ниједна није издражала читав мандата без промена. На вандредним парламентарним изборима 2014. напредњаци на челу са Вучићем освајају апсолутну већину у парламенту од 158 мандата, а председник странке постаје и премијер државе. Исте године долазе на власт у Војводини, Новом Саду, Београду и већини градова и општина у Србији. Успех понављају и 2016. године када са нешто мање мандата остају у апсолутној већини у парламенту. Идеологија: „Да буду на власти" Доцент Факултета политичких наука Бобан Стојановић каже за ББЦ на српском да после десет година постојања СНС нема јасну „идеолошку и програмску визуру" и да странка функционише по принципу catch all. Он објашњава да је главна идеја овог концепта - да окупи што шири спектар идеолошки различитих странака, као и гласача. Тако су у колиције са СНС ушли и - проруски СНП и СПО, који је за улазак у НАТО. „Од крајње деснице, до крајње левице", каже он. „Њихова идеологија је уствари власт, странка привлачи људе искључиво тиме што је на власти, а то је проузроковано тиме што су надградили претходни партократски систем и усавршили га." Томислав Николић је победио први, али је Алесандар Вучић наставио вртоглав низ Према подацима истраживачке агенције ЦРТА , од локалних избора 2016. године забележено је више од 500 случајева прелетања из странке у странку, док је 45 одсто прелетача прешло у СНС. „Највећи део гласача СНС су чланови, којих има око 700 хиљада. Велики део гласа лидерски, односно за Александра Вучића, док је највише оних лошије информисаних 'губитника транзиције' који верују да држава иде на боље и да се нешто мења", каже Стојановић. Најбитнији закони - плате и Београд на води Зараде - овако би у једној речи могли да се опишу најбитнији закони које је донела СНС, а који су за ових шест година изазвали највише помпе у јавности. Закон о раду дубоко је променио услове за рад грађана Србије, а један је од најбитнијих закона који су донети без јавне расправе. Закони који су мењали Србију Исте године изгласан је и Закон о смањењу плата и пензија, којим је више од 700.000 људи у Србији остало без десет одсто месечне зараде. И пензионери су остали без дела пензије, али су њима примања смањивана у зависности од тога колико су примали. Према подацима Синдиката пензионера, за три године им је држава узела 430 милиона евра. У кампањи „Стави тачку на пљачку", за тужбу Европском суду правде у Стразбуру, се јавило 150.000 најстаријих грађана. Власт СНС-а биће до сада упамћена и по доношењу посебног закона о пројекту Београд на води - по којем је 2015. зарад уређења Савског приобаља дозвољено кршење закона о експропријацији и земљиште дато фирми из Уједнињених Арапских Емирата. Делови овог уговора још нису објављени. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk