Фриленсери, порез и протести: Без договора - радници на интернету одбили предлог Владе Србије
Ни нова, фебруарска рунда преговора представника Владе Србије и фриленсера о начину плаћања пореза није донела решење прихватљиво за обе стране.
Држава је фриленсерима понудила репрограм дуга, уз отпис камате и плаћање дуга на рате током десет година, рекла је за телевизију Н1 Kатарина Павловић, правница Удружења радника на интернету. Ипак, представници Удружења одбили су ову понуду. „Сматрамо да је такво решење неприхватљиво, јер једноставно - немамо калкулацију испред себе. Поготово зато што и даље остају доприноси који су за нас најпроблематичнији", поручила је Павловић. Фриленсери су крајем прошле године добили решења Пореске управе која им је за последњих пет година обрачунала астрономске порезе који су, како тврде фриленсери, „апсолутно ненаплативи". Радници на интернету, који немају заснован стални радни однос, тражили су да им се порез обрачунава након доношења закона којим би се ти порези регулисали. Како је протекао састанак? „Министар финансија Синиша Мали је одбио предлог да се порези фриленсерима обрачунавају од октобра 2020, али по моделу који би био утврђен изменом Закона о порезу на доходак грађана. „Само нудио растегљив период од пет до девет година да се измири дуг по урученим решењима", рекао је Погачар за Бету. Мали је, према речима Погачара позвао фриленсере да се јавно изјасне да ли је предлог Владе и тог Министарства разуман. „Наставићемо борбу против обрачунатих пореза", рекао је Погачар. Kако се наводи у саопштењу из Владе, предложено је да се за све који до сада нису плаћали порезе и доприносе обустави поступак наплате до измена Закона о порезу на доходак који би на свеобухватан начин регулисао ову област, а био би усвојен до 1. маја ове године. „Предлог Владе усмерен је ка томе да се на прави начин, без урушавања постојећег пореског система, и без обесхрабривања оних који већ плаћају порез држави, изађе овој групи људи у сусрет", наводи се у саопштењу. Поред представника Удружења и премијерке Брнабић, састанку у Влади Србије присуствовали су премијерка Ана Брнабић, министар финансија Синиша Мали и директорка Пореске управе Србије Драгана Марковић. Протести Средином јануара, шетњу под слоганом „Стоп пљачки радника на интернету" организовало је Удружење радника на интернету. Окупљање је почело испред Народне скупштине, одакле су демонстранти прошетали до зграде Владе Србије. Носили су транспаренте на којима је писало „Стоп пљачки радника на интернету", „Зарада 200 евра - дуг 9.000 евра", „Прво закон, онда порез". У завршници протеста председник удружења Миран Погачар рекао је да власти од фриленсера траже „харач". „Не дамо године свог рада у којима смо се борили сами", поручио је. Шта траже фриленсери Фриленсери окупљени у Удружењу радника на интернету су једногласни - порески намети су превисоки, а надлежни често нису умели да објасне како се порез обрачунава и како могу да измире обавезе. „Ми желимо да плаћамо порез, али када буде у разумним оквирима, од 10 до 14 одсто, као што је у околним државама", рекао је раније за ББЦ Миран Погачар. Њихови захтеви односе се на два проблема: Министар финансија Синиша Мали рекао је крајем 2020. године да ће разговарати са фриленсерима о евентуалним променама неких закона. Међутим, истакао је да треба сагледати све ефекте и да пореске законе не би требало често мењати. „Не могу да будем неодговоран министар финансија само зато што је неко пропустио нешто да прочита или неко нешто није видео", рекао је тада Мали. Пореска управа је у октобру 2020. објавила да велики број људи који раде преко интернета за иностране компаније не плаћа порез и позвала их да обавезе самоиницијативно испуне док не почну контроле и кажњавања. Закон о пореском поступку и администрацији прописује да се дуговање за порез може потраживати пет година уназад. Затезна камата је казнена камата која се примењује приликом кашњења у испуњавању обавеза, а стопу одређује Народна банка Србије. Уз ту камату, суме новца које би фриленсери требало да плате далеко премашују примања већине, упозоравају у Удружењу радника на интернету. Шта ако фриленсери не плате порез? Закон прописује прекршајне казне, а у кривичном законику се наводи и дело пореске утаје. Казне могу бити новчане и затворске и крећу се од пет до 150 хиљада динара или до 50 одсто утврђеног пореза. Кривични законик за утају пореза прописује новчану и казну од једне до пет године затвора, уколико износ пореза премашује милион динара. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk