Kорона вирус и вакцине: Ко не би требало да прими вакцину и зашто - 10 питања и одговора
Да ли сте дијабетичар? Или сте можда трудни? Да ли сте алергични на пеницилин? Или сте здрави и млади и мислите да вам не прети вирус?
Док се у Србији више стотина хиљада људи пријавило да прими неку од пет понуђених вакцина, поједине групе људи могу бити у већем ризику од других. „Дилеме које људи имају о вакцинацији некад нису резултат неповерења људи у вакцину већ једноставно страха, несигурности и мањка знања о детаљима сваке вакцине против Ковида-19", каже за ББЦ на српском доктор Иван Ђикић, директор Института за биoхемију на Гете универзитету у Франкфурту. „Ипак, највећи број људи сме да прими вакцину, а јако је битно објаснити људима који су на пример, алергични на пеницилин, лече се од тумора, имају дијабетес - шта да раде, као и у ком тренутку је најбоље да приме вакцину". На главне недоумице одговарају доктор Иван Ђикић, члан Немачке академије наука, који је учествовао у припремама стручних мера у борби против епидемије у Немачкој, и епидемиолог Радмило Петровић, који је радни век провео на институту Торлак, а правио је вакцине против грипа у Србији. Погледајте видео о лекарима у Србији који су се вакцинисали против Ковида-19 Имунизација против корона вируса у Србији, почела је 24. децембра 2020. 1. Алергичан сам на пеницилин. Да ли то значи да не смем да примим вакцину? Иван Ђикић: Вакцину могу да приме људи алергични на пеницилин, амброзију, прашину, јаја, шкољке. Ипак, веома је битно да они који имају било који вид алергије, а посебно на лекове, о томе обавесте свог лекара и посаветују се са њим пре него што оду да приме вакцину. Најугроженија за примање било које од вакцина је група људи који су раније имали анафилактички шок. Људи који су имали анафилактички шок за сада не треба да приме вакцину, барем док не буде прикупљено више података. Људи који су алергичне на познате састојке у одређеној вакцини не смеју да приме ту вакцину. Срећа је да постоји неколико вакцина која имају различите састојке па се може пронаћи адекватна за свакога. Радмило Петровић: Када је у питању алергија на лекове, вакцине међусобно имају различите састојке, а лекар ће вас добро упутити да, ако сте алергични на неки од састојака вакцине, не добијете њу, а управо је то случај са алергијом на пеницилин. Јако је важно и да вакцину не идете да примате када имате акутно испољену алергију. Када алергија прође, вакцинација је много безбеднија. 2. Да ли могу да се вакцинишем ако се лечим од канцера или ако имам дијабетес? Радмило Петровић: Они који су на имуносупресивној терапији, а то је терапија кортикостереоидима или цитостатицима, морају да се консултују са својим лекаром. Није довољно само рећи у амбуланти где се вакцина прима, потребно је да пацијенти оду код свог лекара за примарну болест и он ће им рећи када је најбољи тренутак да приме вакцину. Иван Ђикић: Има много људи који су под хемотерапијом и на некој су од терапија за лечење канцера. Вакцину не би требало да приме пацијенти који су у тешкој акутној фази болести. Уколико нису - не постоје контраиндикације за примање вакцине. Слично је и за друге тешке болести. Ако имају температуру, витално су угрожени, имају акутну фазу срчане болести или разних инфекција - потребно је да сачекају док се не опораве. Битно је знати да пацијенти који су преживели трансплатацију, на пример срца или бубрега, и на имуносупресивима су - могу да добију вакцину, али под контролисаним условима. То значи да је не могу добити у малој ординацији у малом месту већ је потребно да се ово давање вакцине надгледа у болничким условима. Слично је и за оне који имају дијабетес - могу да се вакцинишу, али када је њихова болест у мировању и када су на терапији лековима. 3. Трудна сам. Да ли да се пријавим за добијање вакцине? Радмило Петровић: За сада се трудницама не препоручује да примају вакцину јер нису учествовале у контролним групама када је вакцина давана малом броју људи. Ипак, сигурно ће бити случајева да труднице не знају да су трудне у тренутку када примају вакцину, . Тако ће бити прикупљене и информације о томе како је вакцина утицала на њих и евентуално и на плод. Зато очекујемо да ће се за две или три године много више знати о безбедности вакцинисања трудница. Препоручује се да жене које сумњају да су трудне ипак оду код лекара и ураде тест на трудноћу пре него што приме вакцину. Погледајте видео: Како настаје колективни имунитет Како настаје колективни имунитет Иван Ђикић: Све вакцине које постоје за Ковид-19 нису радиле испитивања на трудницама, па се не може дати препорука да је труднице приме. Оне то могу да ураде на сопствену одговорност. Слично је и за децу. Нису рађена истраживања, па се у овом тренутку вакцина не даје деци млађој од 18 година. 4. Које нуспојаве може да изазове вакцина? Иван Ђикић: Нежељене реакције су као и код других вакцина: црвенило, осип, локална бол, једнодневна температура, главобоља. Такве реакције су чешће после друге дозе. Уз то, свака вакцина може да има и ретке последице код појединаца с обзиром на њихове специфичности, што подразумева и различите алергијске реакције које се најчешће појављују унутар првих неколико сати, највише 24 сата после вакцинисања. Њихова учесталост, према до сада познатим подацима, изразито је ниска. Примера ради - у Америци је за седам дана вакцинисано 1,1 милион људи и само је десет њих имало алергијску реакцију, а ни она није била животно опасна. Радмило Петровић: Постоје и тешке, системске реакције, које се јављају унутар 30 дана после прве дозе, а то су неуролошке реакције попут запаљења мозга, менингитиса, неуритиса. Могућност за то је јако мала. 5. Шта је опасније - нуспојаве од вакцине или компликације од корона вируса? Иван Ђикић: Јако је битно знати - у вирусу има на десетине протеина, а вакцина садржи само један. То значи да су компликације од вируса небројено пута веће него компликације од добијања вакцине. Радмило Петровић: Неупоредиво је опасније не вакцинисати се. СЗО о вакцинама за Ковид-19 6. Да ли могу да престанем да носим маску када сам се вакцинисао? Радмило Петровић: Никако, јер и онај ко се вакцинисао може да добије Ковид-19 док не развије антитела. Иван Ђикић: У првој фази после вакцинације, што је пет до шест недеља после прве вакцинације, они који су вакцинисани немају имунитет, зато је неопходно да се и даље придржавају свих мера заштите - да држе дистанцу и носе маске. Сигурно је да одобрене вакцине стварају снажан имунолошки одговор и тиме блокирају и ширење вируса међу становништвом, али још немамо довољно информација хоће ли вакцинисани бити преноситељи вируса након што вирусу буду изложени после контакта са зараженом особом. Примера ради, још није познато хоће ли се код вакцинисане особе вирус налазити локално у носу и горњим дисајним путевима (без симптома болести) и тако ширити. 7. Да ли се Ковид-19 може добити вакцином? Иван Ђикић: Никако. У вакцини постоји само један мали део вируса који није патоген. То значи да ни у ком случају не може проузроковати Ковид-19. Имунолошки одговор при вакцинацији траје барем шест месеци, али сматра се да може трајати и до неколико година, а можда и доживотно код дела становништва. После прве дозе вакцине и прве две недеље после друге дозе може доћи до развоја болести јер се у том раздобљу још ствара имунолошки одговор на вирусни антиген. Погледајте видео: Неколико дана пре уласка у 2021. годину, у Србију су стигле прве дозе вакцина Корона вирус: У Србији почела вакцинација против Ковида-19 8. Да ли треба бирати неку посебну вакцину? Иван Ђикић: Ја ћу се вакцинисати оном вакцином која буде доступна у том моменту. Делотворност вакцина је најважнија у прекиду ширења болести и томе колико ће друго трајати имунитет од ње. То још не можемо потпуно да знамо. Радмило Петровић: У Србији постоји више вакцина и људи имају могућност да изаберу којом ће се вакцинисати. Они који су здрави могу да изаберу по свог нахођењу, али они који су алергични на неке од састојака или имају друге болести - најбоље да питају свог лекара о томе која је вакцина најподеснија за њих. 9. Када је најбоље вакцинисати се? Иван Ђикић: Најбоље је вакцинисати се што пре је могуће, а то данас зависи од броја вакцина у свакој земљи и приоритентним листама. Они који су већ имали Ковид-19 нису приоритет при вакцинисању, али би свакако требало да приме вакцину јер се још не зна колико траје отпорност и имунитет. Највероватније нећемо морати да се вакцинишемо сваке године, јер према досадашњим подацима вирус није мутирао да избегне учинак вакцина. Познато је да корона вирус не мутира тако брзо као вирус грипа. Радмило Петровић: У Србији су направљене одређене групе које добијају раније вакцину. Мислим да се треба вакцинисати чим људи добију могућност. Не треба чекати, што се пре и више људи вакцинише, сви ћемо бити сигурнији. 10. Да ли има потребе да се вакцинишем ако сам млад и здрав? Иван Ђикић: Постоји извесна незаинтересираност за вакцинисање код здравих људи између 18 и 40 година. Реч је о болести која није толико угрожавала млађе особе, а и ако би се и разболели, болест је пролазила без тежих симптома. Стога су закључили да за њих вакцинисање није важно. Међутим, истина је сасвим другачија. Ако се вакцинисањем становништва не достигне колективни имунитет током 2021. године, то може да резултира променама вируса и проузрокује значајно продужење периода пандемије. Тако, ако се и млади и здрави не вакцинишу, то може да доведе до мутације унутар вируса, па да дође и до појаве вируса који узрокује озбиљне симптоме и повећану смртност и код млађих људи. Млади треба да буду солидарни и да се вакцинишу. Важно је да они позитивно прихвате вакцину, као и да се не шире дезинформације о вакцини, што често можемо да уочимо. Како се је болест појавила пре годину дана, врло мало знамо о хроничним последицама које оставља на плућима, али и другим органима попут мозга, бубрега, срца. Већ сада постоје подаци који показују да и код младих људи, чак и ако су имали врло благи облик болести или уопште нису показивали знакове заразе постоје индиције да вирус оставља последице на њихово здравље. Трајни умор и озбиљно смањена функционална способност, проблеми са зглобовима и плућима, неке су од низа последица описаних међу младима. На пример, клиничка студија код младих спортиста, који су у просеку били стари 19 година, показала је знакове упале срчане овојнице (перикардија). Такве хроничне последице могу бити још теже код нових сојева вируса који могу узроковати и тежа обољења. Радмило Петровић: Млади и здрави у Србији ће се вероватно последњи вакцинисати, али је врло битно да због колективног имунитета и они то ураде. Постоји и други разлог. То су управо они људи који се највише крећу и преносе вирус. Тако да, ако се они не буду вакцинисали, наставиће за шире вирус међусобно, као и међу старијима и болеснима који можда изгубе антитела умеђувремену. То је онда зачарани круг. Искуство са грипом нам је показало да млади не желе да се вакцинишу од грипа јер су здрави и немају проблема, али то је заблуда. Треба сви да се вакцинишу. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk