Корона вирус, ревакцинација и заказивање у Србији: Стигло још 500.000 доза кинеских вакцина
Док се међу земљама света води битка око набавки вакцина против корона вируса, а Европска унија се љути на Фајзер због кашњења и смањења испорука, у Србији вакцинација увелико траје, док је број имунизованих највећи у региону.
Више од пола милиона људи у Србији је до сада примило неку од три доступне вакцине, а власти се надају да ће број оних који су вакцинисани премашити два милиона, што ипак није довољно за стицање колективног имунитета. „Само да ми жена дође на ред док има вакцина, она има друге болести и много би нам значило. Ко зна шта ће после да буде", каже Дарко Драговић из Крагујевца који је примио Синофарм вакцину 25. јануара. За сада је у Србију највише стигло кинеских ваксина - око 1,5 милион доза, а имунизација се спроводи и руском вакцином Спутњик и америчком Фајзер, с тим што ње има најмање. Како тече имунизација? До четвртка, 11. фебруара у Србији је укупно вакцинисано више од 550.000 људи. За сада је, међутим, то и даље почетак планова да ове године буде вакцинисано бар 20 одсто становништва. Члан Кризног штаба за борбу против коронавируса Предраг Кон рекао је да је број вакцинисаних, за сада, недовољан да би се стекао колективни имунитет. „Треба да вакцинишемо око милион и по људи да можемо да кажемо да овакви таласи (епидемије) не могу да нам се понављају. „То је три пута више него што смо вакцинисали", рекао је Кон за ТВ Прва у понедељак, 1. фебруара. „Оквирни број за стицање колективног имунитета је 20 одсто, али то је доста оквирна цифра, то је минимум који се мора испунити у овој години", рекао је имунолог Срђа Јанковић почетком ове године. Раније је рекао да се процењује да је 70 одсто колективног имунитета праг изнад којег је корона вирус тешко преноси у некој заједници. „То обухвата и вакцинисане особе и оне које су прележале Ковид-19, под условом да је код њих дошло до дугорочно заштитног имунског одговора", рекао је Јанковић у интервјуу за Политику. Србија је друга у Европи по броју вакцинисаних на милион становника, а испред је Велика Британија, саопштено је из Владе Србије. Како изгледа масовна имунизација на Београдском сајму? Колико је вакцина стигло, а колико се чека Упоређујући набавку вакцина са ратним стањем, председник Србије Александар Вучић недавно је рекао и да су се „неке мале земље снашле". Највише вакцина до сада стигло је из Кине - 1,5 милион доза. Реч је о вакцинама кинеске компаније Синофарм. Из Русије је до сада стигло нешто мање од 100.000 доза, а Руски Фонд за директна улагања саопштио је почетком јануара да је са Владом Србије потписан споразум о испоруци два милиона доза. Према изјавама представника власти, у Србију је до сада стигло око 45.000 доза Фајзерове вакцине, до краја месеца се очекује још двоструко толико, као и 150.000 доза компаније АстраЗенека. Како настаје колективни имунитет Руски Фонд за директна улагања саопштио почетком јануара да је са Владом Србије потписао споразум о испоруци два милиона доза вакцине Спутњик. Може се очекиватиу да ће до краја године Институт Торлак почети да производи руску вакцину Спутњик, најавио је Мирсад Ђерлек, државни секретар у Министарству здравља. Каква је ситуација по Србији: „Само да ми жена стигне на ред" Они који самоиницијативно желе да приме вакцину - више не могу да стану само у ред. Од уторка, 26. јануара се вакцинишу само они који су се раније пријавили и добили позив. Дарко Драговић примио је кинеску вакцину 25. јануара у Крагујевцу. Каже да је све текло без проблема и да су сви били јако љубазни. „Пријавио сам се за вакцину и после неколико дана добио сам и позив", каже Дарко. „Мало сам чекао, таман сам ту питао познанике шта и како да знам да се и сам припремим. „Све је текло као по лоју". Једина брига му је, каже, што није сигуран да ли ће његова жена стићи да се вакцинише док трају залихе. „Она има друге болести и много би нам значило да стигне на ред док сад има вакцина", каже Дарко. „Ко зна како ће после да буде". Ниш је један од градова у којима се до сада највише грађана вакцинисало. Милорад Јеркан, директор Дома здравља у Нишу, рекао је да је до понедељка, 25. јануара вакцинисано више од 17.000 Нишлија. „Ми поштујемо наредбу Батута, вакцинишу се сви којима је заказано и који имаjу више од 65. „Наши грађани су озбиљно схватили ову болест", рекао је Јеркан. Према његовим речима, у уторак ће Фајзеровом вакцином бити вакцинисани здравствени радници из црвене зоне Клиничког центра, као и домова здравља. Настављена је вакцинација и у Краљеву и, за разлику од претходних дана, овог јутра нема редова, јавља РТС. Директор Дома здравља у Краљеву Мирјана Крчевинац рекла је за РТС да је огромно интересовања грађана и да је до сада вакцинисано близу 7.000 Краљевчана. На располагању су, каже, мање количине Фајзерове вакцине и велике количине вакцине кинеског произвођача. Како вакцине функционишу? У току и ревакцинација „Јако је битно да људи који су добили једну дозу добију и другу", каже за ББЦ на српском професор доктор Дарко Ножић, инфектолог из опште болнице Бел медик. „Уколико се то не догоди, заштита од вируса је по правилу мања, као и период у којем ће имати антитела". Све вакцине до сада доступне у Србији - Фајзерова, руска Спутњик и кинеска Синофарм - захтевају давање две дозе како би пружиле већу заштиту. И Вучић и Ана Брнабић истичу да ће сви који су већ примили једну вакцину имати обезбеђену и другу истог произвођача. „Неће се дешавати као у неким земљама да се грађани вакцинишу само једном дозом", рекао је Вучић. „Ми смо ту изузетно конзервативни, мислим да ниједна земља није конзервативнија од нас, кад добијамо вакцине увек пола чувамо за ревакцинацију, имате земље које уопште у овом тренутку не размишљају о ревакцини", рекла је Ана Брнабић новинарима у четвртак, 28. јануара. Сви који се вакцинишу не треба да брину да ли ће примити другу дозу за 28 дана, рекао је за РТС у понедељак, 25. јануара доктор Александар Стојановић, директор Дома здравља Палилула. Разлике између заштите оних који су добили само прву дозу и пацијената који су вакцинисани и са другом дозом су велике, каже инфектолог Ножић. „Ако је вакцина поуздана на пример 90 одсто, они који добију само једну дозу, смањиће могућност да се не заразе на 50 одсто", додаје он. „Такође, ако заштита од вакцине траје годину дана, преполовиће се ако се људи само једном дозом вакцинишу". Ножић додаје да је ипак јако тешко дати детаљну процену, јер се и у свету јако мало зна о томе колико траје имунитет када се неко вакцинише. „Свакако, период за који ће неко имати антитела на Ковид-19 се доста смањује ако се добије само једна доза". Вакцине на Балкану и у ЕУ - где је проблем? Док Светска здравствена организација упозорава да ће се свет суочити са „катастрофалним моралним неуспехом" ако богате земље приграбе вакцине науштрб сиромашних, из Европске уније поручују да Западни Балкан неће бити заборављен. Од земаља бивше Југославије, вакцинисање становништва је почело у Србији, Словенији и Хрватској, две земље чланице Европске уније. Северна Македонија, Косово, Босна и Херцеговина и Црна Гора - још чекају. Званичници Европске уније у више наврата су поручивали да ће помоћи земљама Западног Балкана у набавци вакцина, али се и европска заједница суочила са проблемом. Европска комесарка за здравство Стела Киријакидис рекла је да ће земљама Западног Балкана бити обезбеђена бесповратна средства од 70 милиона евра, како би могле да купују вакцине од чланица ЕУ. Амерички произвођач вакцине Фајзер, на којег се ослонила ЕУ и са којим је потписала уговор о куповини вакцина, у међувремену је смањио испоруку. Званичници ЕУ су повишеним тоном затражили од Фајзера да настави договорену испоруку, а председник Европског савета Шарл Мишел изјавио је да ће „натерати" произвођача да поштује уговор. Нагласио је и да ће од Фајзера бити затражено и да отворено објасни зашто касни са испоруком вакцина. Текст је ажуриран у четвртак, 11. фебруара јануара 2021. године. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk