Русија и интернет: Шта треба да знате о борби руских власти против западних друштвених мрежа
Руске власти су у марту започеле активну борбу против западних друштвених мрежа, пре свега против Твитера.
Доскорашњи амерички председник Доналд Трамп, коме је Твитер после избора блокирао налог, и Путин на самиту у Вијетнаму 2017. године Федерална служба за надзор у сфери комуникација, информационих технологија и медија - Роскомнадзор прво је објавила да ће доћи до успоравања рада Твитера у Русији, а потом је и запретила да ће у потпуности блокирати ову мрежу. Покушаје регулисања друштвених мрежа руски политичари виде као чин супротстављања Западу, али и потребу да се обезбеди поштовање домаћих закона. ББЦ руски сервис објашњава како је и зашто Русија отпочела активну кампању против друштвених мрежа. Шта се догодило? Роскомнадзор је 10. марта објавио да је почео да успорава рад Твитера у Русији, уз објашњење да друштвена мрежа не брише садржај који према руским законима није дозвољено објављивати. У питању су садржаји који подстичу малолетнике на самоубиство, дечија порнографија и информације о коришћењу дрога. Из регулаторног тела кажу да су Твитеру упутили више од 28.000 захтева за уклањање таквих линкова и објава. Роскомнадзор тражи од Твитера да уклоне више од три хиљаде постова. Успоравање рада друштвених мрежа нова је метода руских власти, а први пут испробана је на Твитеру. Из Роскомнадзора су поручили да су покушали успоравање да учине безболним за руске кориснике ове мреже, те да су само ограничили брзину учитавања фотографија и видеа, али не и текстуалних порука. Твитер је тада одговорио да је дубоко забринут због све чешћих покушаја блокирања и ограничавања јавне комуникације на интернету. Роскомнадзор је 16. марта запретио Твитеру потпуном блокадом уколико мрежа не обрише забрањени садржај. „Твитер не реагује адекватно на наше захтеве и ако се тако настави, кроз месец дана ће бити блокиран ван судског поступка", изјавили су у Роскомнадзору. Следећег дана, Роскомнадзор упутио је Твитеру још један захтев - да обрише налог руског опозиционог портала МБХ медиа, јер се на овом налогу, како су изјавили, налазе информације о невладиној организацији за људска права Отворена Русија, која се у Русији сматра непожељном. Федеративна служба такође је затражила брисање налога још једне непожељне организације - Асоцијације школа политичких истраживања при Савету Европе. Главна уредница МБХ медиа Вероника Куцило изјавила је да њен портал нема никакве везе са непожељним организацијама, а не објављује ни њихове материјале. Претходно су у Државној думи и у Савету Руске Федерације у више наврата позивали су на блокирање страних друштвених мрежа због „ширења непримереног садржаја". Погледајте видео: Како Русија контролише интернет Kako Rusija kontroliše internet Зашто баш Твитер и како компанија може да одговори? Твитер и није баш најпопуларнија друштвена мрежа у Русији. Према подацима Бренд Аналитикса, Твитер користи мање од један одсто руског становништва. Подаци из 2017. говоре да су на Твитеру највише становници Москве, Санкт Петербурга и Републике Јакутије. Осим тога, Твитер је једна од платформи које користе многи руски опозициони политичари - важи за омиљену Алексеју Наваљном, највећем критичару председника Владимира Путина. Бивши премијер Русије Дмитриј Медведев пре извесног времена да се пожалио како платформа новим корисницима предлаже да запрате Наваљног. Захтеви руских власти према Твитеру гомилају се од 2017. године. У више наврата Роскомнадзор је тражио од компаније да уклони информације које сматра назаконитим и опасним. Твитер је у Русији неколико пута кажњен јер је одбио да изврши пренос података руских корисника на сервере унутар Русије, као што то налаже руски Закон о личним подацима. Твитер је у фебруару обрисао око стотинак налога за које је сматрао да су повезани са руским властима и такозваном фабриком ботова. Према подацима компаније, ови налози покушавали су да утичу на стабилност и сигурност НАТО-а, а такође су водили кампању усмерену против САД и ЕУ. Прошле године, друштвена мрежа блокирала је више од хиљаду налога који су промовисали агенду Јединствене Русије и који су критиковали руску опозицију. Портпаролка Министарства спољних послова Марија Захарова оваква блокирања назвала је политичком цензуром. Притом, Твитер за сличне политичке активности блокира налоге не само у Русији, него и у Кини и у Турској. За Твитер, руска публика није претерано велика, па не би било толико страшно уколико би је изгубио, говоре стручњаци. Власник сервиса Usher2.club Филип Кулин сматра да би Твитер био идеални тест за масовно блокирање западних мрежа. „Није им успело са Телеграмом који се успротивио, а и тамо постоји јака техничка заједница. „Тешко да ће Твитер пружити активно супротстављање, поготово што тамо нема организованих техничких заједница", каже он. Да ли ће Твитер водити дијалог са руским властима, према мишљењу социолошкиње Полине Колозариди, зависиће од захтева које ће оформити руске власти и од политичких тендеција компанија. „Многе платформе које преговарају са Русијом осуђују критички настројен приступ према америчким медијима. Још када се узме у обзир идеја о повезаности руских хакера, Путина и Трампа - све то је довољно јак разлог који може утицати на компаније", сматра социолошкиња. Дмитриј Медведев у посети седишту Твитера 2010. године „Они [Твитер] су у САД-у, и све и да јарко желе, не могу се у потпуности повиновати захтевима органа који се, узгред речено, налази под санкцијама. По свему судећи, Твитер ће покушати да испуни све захтеве који су у складу са његовим правилима", слаже се Кулин. Изјаве Роскомнадзора у којима тврде да су од Твитера тражили да обрише информације о дечијој порнографији и самоубиствима нису сасвим истините, упозорава челник Друштва за заштиту интернета (ДЗИ) Михаил Климарев. Он наводи да је Роскомнадзор тражио од Твитера да обрише твит ДЗИ-ја о томе да ВКонтакте уклања објаве везане за протесте подршке Наваљном. Роскомнадзор послао је обавештење Твитеру у којем наводи да се у твиту ДЗИ-ја налази позив на масовне митинге. А шта је са другим мрежама? Фејсбук је такође неколико пута блокирао налоге које је сматрао руском политичком пропагандом. Ова друштвена мрежа блокира такве налоге или објаве у оквиру своје кампање из 2016. за борбу против лажних вести. Тако су у марту блокиране објаве руских медија које су писане на основу саопштења Федералне службе безбедности (ФСБ). Роскомнадзор не искључује могућност да ће, као што је то био случај са Твитером, покушати да спречи и друге друштвене мреже да раде у Русији, уколико не буду спремне на компромис. Посланици Државне думе такође планирају да позову на дијалог и друге стране друштвене мреже попут Фејсбука, Јутјуба, Гугла, Твитера и ТикТока. „Данас смо припремили и утврдили концепт нашег обраћања менаџменту ових компанија са циљем да покажемо да ваши запослени на територији наше државе не поштују наше законе", изјавио је 16. марта председник Комисије Думе за спољно мешање у унутрашња питања Русије, Василиј Пискарев. У неколико наврата Фејсбук, као и Твитер, кажњени су јер су одбили да поставе податке корисника на руске сервере. Посланик Државне думе Александар Хинштајн изјавио је у фебруару да развија посебан закон који регулише активности великих страних ИТ компанија, а посебно Фејсбука и Гугла. Дума жели да их обавеже на отварање представништва на територији Русије и успостављање посебних захтева за свој рад. Којих тачно - посланик није открио. Ко је Владимир Путин - најдуговечнији владар у историји савремене Русије Уставне промене учиниле могућим да Путин остане на власти до 2036. Како власти објашњавају потребу за регулисањем друштвених мрежа? Владимир Путин у фебруару је изјавио да западне друштвене мреже ни прстом нису мрднуле за кориснике и да се само баве зарађивањем новца. „Шта је најбитније у бизнису? Остваривање прихода. И, нажалост, веома често се то ради по сваку цену. „Ни на крај памети им није било да ли је овај или онај садржај штетан за циљну групу којој је намењен", изјавио је председник Русије. Према његовим речима, друштвене мреже све више почињу да контролишу свест. Он је додао да не жели да угаси стране мреже у Русији, али не искључује ту могућност уколико дође до „непријатељских акција против наше земље". Путин се почетком марта још једном огласио поводом друштвених мрежа и замолио Министарство унутрашњих послова да на мрежама прати ширење дечије порнографије, информације о самоубиствима и ангажовање малолетника у протестним акцијама. Сутрадан је изјавио да интернет може уништити друштво уколико није потчињен моралним законима. „На интернету се сусрећемо са дечијом порнографијом и проституцијом, са трговином дроге где су циљна група управо деца и тинејџери, са извлачењем деце на улицу како би се прохулиганисали и потукли са полицијом, а онда се крили иза њих и гурали их напред", рекао је Путин. Портпарол Путина, Дмитриј Песков, изјавио је 17. марта да активности Роскомнадзора нису усмерене против Твитера, него на приморавање компаније да поштује руске законе. Председникова администрација информише се о активностима Роскомнадзора, додао је Песков. „Незамисливо је да било која компанија, ма колико велика и која је у сфери ИТ-ја и друштвених мрежа, не послује у складу са законима Руске Федерације", - изјавио је он. Рад Роскомнадзора прокоментарисала је и Марија Захарова. Она је регулацију друштвених мрежа објаснила политиком запада према Русији. Према њеним речима активности руских власти су одговор на цензуру западних друштвених мрежа. Због чега су власти баш сада започеле кампању против друштвених мрежа? Гардијан је 11. марта известио да је Владимир Путин био револтиран чињеницом да су друштвене мреже одиграле значајну улогу у мобилизацији јануарских протеста у Русији. Руске власти биле су заиста незадовољне брзином ширења информација на друштвеним мрежама о истраживањима Алексеја Наваљног и протестним скуповима. Тако је после митинга покренут кривични поступак због позивања малолетника преко друштвених мрежа да учествују у протестима 23. јануара. У марту се Роскомнадзор обратио суду захтевом да казни Фејсбук, Твитер, Телеграм, ТикТок и Гугл јер су одбили да уклоне информације о јануарским протестима опозиције које руске власти сматрају незаконитим. Према мишљењу политиколошкиње Татјане Становаје, интернет у Русији дуго је био прилично слободна платформа. „Можемо рећи да Кремљ није поставио озбиљан стратешки циљ да интернет стави под контролу", - сматра она. „Ситуација је почела да се мења пре две године. Било је много фактора, али дала бих предност Трампу и моменту када га је Твитер блокирао. „Мислим да је то посебно утицало на Путинов лични став према друштвеним мрежама. Прича са Белорусијом такође је утицала на власти", каже Становаја. Она напомиње да се у последње време Путин лично заинтересовао за интернет, што ствара политичку потражњу на коју одговара елита. „Као одговор на потражњу председника видимо такмичење у томе ко ће дати више предлога у Државној думи и Савету Федерације на тему како привући утицај страних друштвених мрежа на политику", додаје. „Унутар руске елите постоји консензус да се нешто мора предузети када су у питању друштвене мреже, али неслагања се јављају око тога шта се мора предузети и колико брзо", констатује. „То што Путин у говорима ставља акценат на заштиту деце од илегалних информација на интернету, говори о томе да му његово окружење сервира овакве информације", сматра политиколошкиња. „Не можете рећи хоћемо да обуставимо активности опозиције на друштвеним мрежама иако потреба за тим постоји како би се умањиле политичке претње. „Будући да се овако нешто не може продати Путину, јавља се много битнија тема повезана са тако шокантном преступничком активношћу на интернету. „Мислим да је то оно што показују Путину и да зато видимо такав искорак. Председник се заинтересовао за интернет, те почињу да му достављају обавештења која снаге безбедности сматрају да могу бити важна за Путина", закључује. Лажне вести: Шта је микро-таргетирање и како нас политичари циљају онлајн Лажне вести: Шта је микро-тагретирање и како нас оглашивачи и политичари циљају онлајн Којим законима Русија регулише интернет? Пакет закона о тзв. сувереном интернету донет је 2019. године. Главни циљ доношења ових закона био је обезбедити рад руског дела интернета чак и у случају да га искључе са светске мреже. Том приликом су руске власти створиле регистар тачака за размену саобраћаја између руске и светске мреже. Сав саобраћај, сходно закону, обавља се преко њих. Закон такође допушта примену нових технологија у блокирању сајтова. Уколико су раније интернет оператори на захтев Роскомнадзора блокирали ИП адресе, након доношења закона били су дужни да инсталирају посебну опрему за ДПИ технологију (Deep Packet Inspection - дубоки преглед пакета). ДПИ омогућава анализу целокупног пролазног саобраћаја и из тог протока разликује одређене пакете који су својствени конкретним сајтовима или апликацијама. Инсталирање ове опреме спроводило се током 2020. године. Уз помоћ управо ове технологије Роскомнадзор успорава рад Твитера - захваљујући Закону о сувереном интернету, успоравање се сматра једним од облика блокирања. ДПИ се првенствено користио за успоравање Твитера и до сада се није масовно примењивао. Крајем 2020. године донет је још један закон који треба да штити руске медије и блогере од дискриминације западних платформи. У складу са овим законом, руске власти могу у потпуности или делимично ограничити приступ платформама за које Генерално тужилаштво Русије сматра да крше права и слободе руских медија и блогера. Разговори о дискриминацији западних друштвених мрежа појавили су се када је Јутјуб ограничио приступ каналу водитеља Владимира Соловјова. Такође, документарни филм канала РТ о протестима у Сједињеним Државама Јутјуб је означио као неприхватљив и увредљив. Дипфејк технологија: Како да је препознате Ovo je video o tome šta je dipfejk i koliko može da bude opasan. Како се Русија раније борила против друштвених мрежа? Први пут су 2016. у Русији блокирали страну друштвену мрежу - платформу за пословне контакте ЛинкедИн. Забранили су је на територији Русије на основу Закона о заштити података о личности. Овај закон обавезује интернет компаније да личне податке Руса чувају на територији Русије. Иако је Роскомнадзор захтевао, и даље захтева, да све веће компаније пренесу податке у Русију, они су блокирали само ЛинкедИн. Роскомнадзор почео је 2017. да блокира апликацију Зело, која иначе функционише као воки-токи, након што су је активно користили возачи камиона током протеста против увођења додатних тарифа на путарину. Апликацију су блокирали по Закону о заштити информација - регулатор је захтевао да се она заведе у регистар као организатор ширења информација и да чува податке корисника и копије порука. Међутим, Роскомнадзору било је потребно око годину дана да заиста блокира апликацију. Програмери Зела користили су посебне технологије да избегну блокирање. Са друге стране, Роскомнадзор није успео да блокира Телеграм. Оснивач Павел Дуров је 2017. одбио да Федералној служби безбедности достави кључеве за дешифровање порука шесторо људи за које су специјалне службе сумњале да су умешане у тероризам. Према речима Дурова, ФСБ од њега није тражио помоћ у проналажењу терориста, него су од њега затражили да им преда универзалне кључеве шифровања помоћу којих је могуће читати преписке свих корисника. Тадашњи директор Роскомнадзора Александар Жаров није успео да блокира Телеграм У априлу 2018. суд је донео одлуку да на територији Русије блокира месинџер апликацију Телеграм. Међутим, месинџер је остао доступан свим корисницима, тако да је Роскомнадзор успео само да створи сметње у раду сервиса. Како је регулатор блокирао ИП адресе које је користио Телеграм, тако су повремено, услед акција Роскомнадзора, престајали да раде и други сајтови. „Надам се да ће руске власти одустати од праксе неиспуњивих ултиматума, на којима је заснован дијалог са технолошким компанијама. „Упркос томе, наставићемо да се боримо за Телеграм у Русији", каже Дуров. Без обзира на блокирање, многи руски политичари, посланици и представници разних ресора правили су властите канале на месинџеру. Пошто нису успеле да блокирају Телеграм, руске власти су га неочекивано одблокирале 2020. године. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk