Корона вирус: Шта значи „спљоштити криву“ ширења и зашто је то кључно
Док се корона вирус не посустаје ни после скоро годину дана, поново чујемо израз да треба „спљоштити криву" - реч је о кључном начину да се спречи да здравствене службе буду затрпане и да се ограничи број смртних случајева, али шта тај израз заправо значи?
Борба против корона вируса се своди на покушаје ширење буде под контролом Епидемија Ковида-19 је, чини се, сваког претворила у стручњака за здравство. На пример, узмите само изразе које обично користе експерти у белим мантилима. „Физичко дистанцирање" - фраза која дефинише мере за смањење контаката међу људима - један је од њих. Други пример стручног речника који кружи друштвеним мрежама је „спљоштити криву", која је постала трендинг на Твитеру. Просто речено, „спљоштити криву" значи успорити ширење вируса, тако да је број случајева равноправније распоређен током времена, уместо да се вине у небеса на самом почетку. На графикону то се приказује као дуга, ниска крива - „пљосната крива" - за разлику од високе, краће - „оштре криве" - коју изазива нагли скок броја заражених. Помислите на Јапан као на пример пљоснате криве, где је број случајева између 16. јануара и 9. марта ишао од једног до више од 480. У просеку, то је скоро девет случајева дневно. Италија, у којој су случајеви експлодирали - од троје заражених 31. јануара до више од 9.000 заражених 9. марта - класичан је пример оштре криве. У просеку, имали су више од 230 случајева дневно - или 25 пута више по дану него у Јапану. Број заражених у Италији је последњих недеља знатно порастао и здравствени систем не може то да издржи Зашто је то важно? Борба против епидемије вируса не састоји се само од заустављања, већ и од одлагања њене брзине - процес који је у здравственим круговима познат као „одложи и заустави". Нагли скок броја случајева кошмарни је сценарио за власти: он додатно оптерећује здравствене системе - некад чак до те мере да због тога пати нега пацијената. И док је Кина могла да искористи своју импресивну радну снагу, изградивши болницу од нуле за свега неколико дана, италијанска влада није покушала да уради тако нешто и њен здравствени систем нашао се на самој ивици издржљивости. У северној регији Ломбардији, једној од напогођенијих корона вирусом, у болницама није било довољно места због наглог пораста броја заражених. Други ризик је да ће медицинско особље бити преоптерећено више него повећаним притиском на радном месту - у фебруару је кинеска Национална здравствена комисија саопштила да је међу зараженима вирусом било више од 1.700 здравствених радника. Општа слика је да оштра крива може да доведе до веће стопе смртности зато што заражени људи можда неће добијати одговарајућу негу на време. Владе не могу саме да „спљоште криву" - потребна је сарадња јавности Како је онда спљоштити? Тако што ћете покушати да минимизујете ударац вируса. Наравно, то је лакше рећи него урадити, али није немогуће. Владе морају много да улажу и координирају - примери за ово су блокаде и додатни прилив новца. Опет нам на памет пада Италија: 9. марта влада је најавила да се рестрикције у „црвеној зони" на северу проширују на читаву земљу. „Више немамо времена", изјавио је премијер Ђузепе Конте у телевизијском обраћању. „Бројке показују да је дошло до значајног пораста броја заражених, људи на интензивној нези и смрти." У Кини, Светска здравствена организација (СЗО) је похвалила строгу забрану путовања и кретања, након што је један од њених експерата закључио да су ове мере смањиле ширење вируса. „Врло брзо, више различитих извора података указало је на исту ствар: ово је у опадању, а опада због предузетих мера", изјавио је Брус Ајлворд, заменик генералног директора СЗО-а на конференцији за штампу у Пекингу. Кина је, шта више, недавно саопштила да нема ниједног локално пренесеног случаја Ковида-19 ван покрајине Хубеи, региона са највећим бројем случајева. Стручњаци кажу да поступци свих нас, попут редовног прања руку, кључни су за спречавање ширења корона вируса Да ли појединци такође сносе одговорност? Да, експертима кажу да сви морамо да допринесемо.. Како? Предузимањем превентивних мера од редовног прања руку, преко избегавања путовања до рада од куће. „Сви можемо да наставимо да чувамо себе и једни друге", рекао је Том Вингфилд, предавач Ливерпулске школе тропске медицине. У студији објављеној у медицинском часопису Лансет 9. марта, тим научника који је анализирао реакције земаља на епидемију корона вируса упорно је тврдио да ће индивидуално понашање „бити кључно за контролу ширења Ковида-19." „Како појединци буду реаговали на савете за најбоље спречавање преношења заразе биће једнако важно као предузете мере влада, ако не и важније", написали су истраживачи. Сада смо, дакле, сви видели шта нас саветују експерти. Надајмо се само да сви радимо оно што нам они говоре. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk