Пожари на Старој планини, Војводини и југу Србије: „Ватра прети да уништи и спали све“
На Старој планини, мирис паљевине осећа се у ваздуху - горе шуме старе сто година.
Велики шумски пожар избио је са бугарске стране и прешао на нашу у недељу „Биће катастрофа ако то изгори, јер то је драгуљ Старе планине", каже за ББЦ на српском Александар Мојић из планинског дома Шум. Пожар тренутно гаси 200 припадника Сектора за ванредне ситуације уз помоћ мештана. Мојић додаје да је ватра стигла до атара села Топли дол и да стиже до приватних парцела на којима има стоке. „Прети да уништи и спали све", каже он. Пламен се шири и ка селу Дојкинци и густим, старим шумама, а Мојић се нада „да ће киша ускоро почети да пада". Начелник Сектора за ванредне ситуације Предраг Марић рекао је да „тренутно нема угрожених живота". Из Јавног предузећа Србијашуме за ББЦ на српском кажу да су њихови запослени на терену и да је на Старој планини „заштита која је синоћ постављена, нажалост пробијена". У Сектору за ванредне ситуације кнаводе и да очекују да у Србију стигне летелица из Русије која ће помоћи у гашењу пожара. Које области је захватила ватра? У протеклих недељу дана, Војводина је била подручје са највише пожара у Европи, показала је мапа Америчке свемирске агенције која се ажурира на свака три сата. Према подацима МУП-а од почетка октобра у Србији је регистрован 3.031 пожар на отвореном, док је од почетка године забележено 16.861. Црвене тачке представљају пожаре У Трговишту је проглашена ванредна ситуација, јер је пожаром захваћено 500 хектара. Такође, ватра је захватила и подручје Честелина, неприступачан терен у околини Врања, што ватрогасно-спасилачким јединицама отежава гашење. На гашењу пожара у Пчињском округу ангажована је и Хеликоптерска јединица Министарства унутрашњих послова Републике Србије. Шта је узрок пожара? Није познат узрок пожара на Старој планини. Пожари на њивама Војводине, међутим, највероватније су последица паљења стрњике. Министар пољопривреде Бранислав Недимовић најавио је да ће ускоро преко сателита моћи да се пронађу они који пале стрњику на пољопривредном земљишту. Он је за РТС рекао да систем не може у сваком тренутку да „види извршиоца, али да може да га поистовети са парцелом". Систем се већ тестира. „У једној локалној самоуправи у средњем Банату било је 950 запаљених парцела, а у Руми, Пећинцима и Сремској Митровици укупно хиљаду паљења", додаје Недимовић. Казне за оне који пале ватру на њивама крећу се од 5.000 до 25.000 динара за физичка лица и 100.000 до милион динара за правна лица. Лоше навике и незнање Професор др Мирослав Малешевић са Пољопривредног факултета Универзитета у Новом Саду каже да пољопривредници знају да је паљење стрњике штетно по њих и по средину, али да од ове праксе не одустају. „Оваквом начину санације тла прибегава се на јесен са кукурузовином", објашњава он за ББЦ на српском. Малешевић додаје да се на тај начин смањује плодност земљишта, јер ватра и пепео који остане, уништавају корисне микроорганизме. Он каже да су „лежерност, лоше навике и ситна механизација свакодневница неких српских ратара", а да ови пожари могу да захвате и суседне воћњаке, приватне поседе и стоку. „Није занемарљив број оних који су у пожарима због паљења стрњике изгубили и животе", додаје професор. Уколико се оваквом начину санације тла не може стати на пут, Малешевић верује да решење може бити ангажовање ватрогасних служби које ће дежурати покрај њива док се паљење врши. Он мисли да систем сателитског праћења који је најавио министар, неће бити баш прецизан јер ће бити тешко доказати ко пали њиве. „Потребна је едукација и помоћ при осавремењавању механизације којом ратари располажу", каже Малешевић. Шта каже закон? Законом о заштити од пожара забрањено је спаљивање остатака стрних усева, спаљивање смећа на отвореном простору и спаљивање биљних остатака. За то је запрећена казна за правна лица од 300.000 до 1.000.000.000 динара, а за физичка лица 10.000 динара, као и обавеза лица које је изазвало пожар да надокнади ватрогасно-спасилачкој јединици трошкове интервенисања, наводе из МУП-а Србије у писаном одговору на питања ББЦ-ја. Oвим законом забрањено је ложење ватре у шуми и на удаљености од 200 метара од руба шуме, изузев на одређеним и за то обележеним местима, у складу са прописаним мерама заштите од пожара. За непоштовање ове одредбе закона запрећена је казна за физичка лица од 10.000 до 50.000 динара. Из МУП-а додају да, иако је Законом о заштити од пожара и другим законима забрањено спаљивање остатака стрних усева, смећа и биљних остатака, ова појава је и даље веома заступљена на целој територији Републике Србије. Из Србијашума моле грађане да савесно и одговорно поступају: У случају појаве пожара, грађани се моле да обавесте најближу шумску управу или дирекцију ЈП Србијашуме на телефон: 011 711 50 27, као и ватрогасну службу на телефон: 193. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk