Србија, Црна Гора и СПЦ: „Тензије ће решити највиши државни званичници"
Док су се пред подгоричким Храмом васкрсења окупљали верници како би протестовали због усвајање предлога Закона о слободи вероисповести у Црној Гори, у главном граду Турске, Анкари, саветница црногорског амбасадора на Фејсбуку је куцала коментар због ког је само неколико дана касније суспендована.
Александар Вучић, у то време председник Владе Србије, био је домаћим црногорском премијеру Душку Марковићу приликом последњег сусрета у Београду Мирна Никчевић је у коментару написала да би спалила храм у Подгорици у коме су се окупили противници новог предлога закона. Њене речи нису имале ништа са званичним ставом црногорског министарства спољњих послова. Ипак, изазвале су лавину коментара највиших званичника од Подгорице до Београда. „Вратиле су се приче које личе на оне из 1990-тих година. Чак и појединци из дипломатских кругова шире говор мржње, за који, нажалост, видимо да је много лошег донео овом подручју. Тада није било друштвених мрежа, али сада их има", каже за ББЦ на српском Мила Радуловић, уредница политичке рубрике подгоричких Вијести. Аналитичари кажу да је питање верских заједница и њихове имовине у Црној Гори осетљиво, али да су за тензије у односима Србије и Црне Горе одговорни политичари који производе кризе како би скренули пажњу јавности са других питања. Уколико у Црној Гори буде усвојен предлог Закона о слободи вероисповести, све верске заједнице мораће да докажу да је црквена имовина коју данас поседују била у њиховом власништву пре 1918. године. Имовина над којом верске заједнице не буду могле да докажу власништво - постаће државна својина. Од вероисповести, Фејсбука до српског министра Милана Поповића Док се друге верске заједнице нису оглашавале, Српска православна црква (СПЦ) оштро је критиковала предлог закона. Председник Србије Александар Вучић позвао је Црну Гору да не усваја овај закон, а министар спољних послова Ивица Дачић рекао је да би одузимање имовине СПЦ „изазвало тешке последице" у односима две земље. Истог дана када је црногорско Министарство спољњих послова саопштило да је Никчевић суспендована и да је против ње покренут дисциплински поступак, српском амбасадору у Подгорици Зорану Бингулцу, из истог министарства, стигао је позив на хитан састанак. Амбасадор је на разговор позван због „негативних изјава српских државних и других званичника о унутрашњим питањима Црне Горе". Митрополит Амфилохије у Подгорици где је одржан скуп против Предлога Закона о верским заједницама Негативне изјаве кулминирале су изјавом министра за иновације и технолошки развој Ненада Поповића, стоји у саопштењу Министарства. Коментаришући предлог Закона о слободи вероисповести у Црној Гори, Поповић је медијима рекао да је „предвиђено одузимање имовине СПЦ непријатељски чин, као и напад на СПЦ, српски народ и државу Србију". Ипак, у Подгорици кажу да реторика тамошњих политичара није ни за нијансу другачија. „Чули смо поруке председника Мила Ђукановића које не делују ни мало умирујуће. Остао је при ставу да ће Црна Гора остати при инсистирању на усвајању тог Закона коме се Црква оштро противи. Не видим на који ће се начин ове тензије смирити", каже Радуловић. У интервјуу за телевизију Н1, Ђукановић је оштро критиковао СПЦ рекавши да „чува инфраструктуру Велике Србије". Радуловић од састанка српског амбасадора са представницима Министарства спољњих послова у Подгорици не очекује много. „Ово није први пут да се спрски амбасадор позива на разговоре", каже и подсећа да је Бингулац пре неколико месеци примио исти позив када је Бранка Милић, оптужена у случају „Државни удар", пребегла у амбасаду Србије. Разговор тада, каже, није много тога решио. „Те ствари су се некако изгладиле - заборави се на цео случај", додаје. Након званичних дипломатских саопштења, српски медији пренели су још један Фејсбук статус који је изазвао лавину коментара. Глумац Црногорског народног позоришта Зоран Вујовић, кога је српска публика могла да гледа у серији „Будва на пјену од мора", написао је на овој друштвеној мрежи да су Срби „ништавила, незналице, изроди, смећари…", пренели су медији. Глумац је спорни статус касније избрисао са Фејсбук профила и објавио нови, у коме се извинио, али и скренуо пажњу да, за двадесет година бављења глумом, није добио више медијске пажње. „Извините сви добри људи у Црној Гори и Србији и шире који сте се пронашли, а није се на вас односило!", написао је. Коме одговарају тензије? Радуловић каже да највише забрињава то што оштар, националистички језик користе високи државни званичници и из Србије и из Црне Горе. „Речник које користе шири тензије које се годинама извлаче у сваком тренутку кад то одговара партији на власти у Црној Гори", каже Радуловић. Новинарка и председница Центра за истраживачко новинарство Црне Горе Милка Тадић рекла је за Н1 да су за следећу годину најављени избори у Црној Гори и да тензије иду на руку Ђукановићу, јер ће му помоћи да мобилише гласаче. "Чини ми се да је опет извукао причу око закона и ту се пре свега ломи питање црквене имовине како би у ствари опет на поделама покушао да добије још један мандат", рекла је Тадић. Фејсбук је био главна платформа за размену неслагања у вези са црногорским законом Радуловић додаје да властима у Подгорици тензије одговарају и због оптужби за корупцију које долазе са различитих страна. „У Подгорици нико не може да објасни шта је позадина тензија са Београдом. Процене су да све ово има везе и са великим проблемом који стоји пред Србијом у виду решавања проблема Косова", додаје Радуловић. Преговори Београда и Приштине прекинути су у новембру прошле године, након што је Косово увело таксе од 100 одсто на увоз робе из Србије. Европска унија инсистира да Београд и Приштина наставе преговоре о нормализацији односа. Оно што се са извесном сигурношћу може претпоставити, додаје Радуловић, јесте ко може да смири тензије Београда и Подгорице. „У Подгорици нема званичних коментаре ни министра спољних послова, ни српских званичника - али сви коментаришу да се не ради о дипломатији већ о политици и да ће се ствари решити на релацији највиших државних званичника".