Бука свуда око нас: „Београд је депонија буке“
За Биљану Метлаш која са супругом и троје деце живи у згради у једној београдској улици начичканој клубовима и кафићима, дани и ноћи су протеклих месеци мирнији и тиши - захваљујући пандемији вируса корона.
Услед мера заштите, већина „криваца" из којих се данима и ноћима чула гласна музика и жамор, била је затворена. Али остали произвођачи урбане буке нису прекидали рад - градилишта су радила пуном паром, возачи нису штедели сирене, а комшије бушилице у становима. „Доста локација (у Београду) прелази граничне вредности у више периода", каже Милан Конатаревић из Одељења за мерење буке при Градском заводу за јавно здравље за ББЦ на српском. Бука наша насушна Бука и здравље: Како да се заштитимо од буке у Београду Сваког 20. априла обележава се Међународни дан заштите од буке - са циљем да се смање нивои гласних и прегласних звукова којима је изложено становништво, посебно у урбаним срединама. Истраживања стручњака показују да бука, мешавина звукова различитих особина, вишеструко угрожава људско здравље, а такође је и један од највећих загађивача животне околине. Према проценама европских институција, око 80 милиона Европљана - нешто више од десет одсто становника континента - живи у подручјима у којима ниво буке прелази препоручене вредности. Весна Костић, докторка оториноларингологије из ординације Вега, каже да бука у градовима не долази само из кафића и клубова, већ су то и они звукови који потичу од саобраћаја и превозних средстава, индустријских погона, градилишта, тешких машина. Извештаји за мерење буке на којима ради Градски завод за јавно здравље закључује се да је Београд бучан град. „Булевар Деспота Стефана је изузетно бучна улица у било које доба дана, као и обале река где се налазе сплавови и тамо инспекција има највише пријава", каже Конатаревић. Он додаје да било која већа градска саобраћајница има повишен ниво буке због употребе старије механизације, односно одсуства контроле звучне регулације возила. Као добар пример наводи решење проблема буке у Словенији. „Полиција има компактне уређаје на возилима којима прати буку пролазећих аутомобила, па полицајци могу да напишу казну у случају да неки прави већу буку него што је прописано", објашњава Конатаревић. Како се мери бука Велики извор буке у градовима је и саобраћај Конатаревић из Градског завода за јавно здравље каже да пријављивања за мерење буке у Београду нема, већ грађани подносе притужбе инспекцији за заштиту животне средине која потом излази на терен и утврђује чињенично стање. Према Закону о заштити од буке свако ко „врши емисије буке дужан је да ту емисију прати и да ограничи њен утицај у законским нормативима." „Код није велики приоритет, генерално људи то не раде, већ када дође до неке притужбе, инспекција излази на терен, утврђује да ли постоји извештај о мерењу буке и ако не постоји, наложи да се уради", каже Конатаревић. У том случају, онај код које се мери бука, плаћа трошкове мерење и излазак на терен. „Тада нађемо подешавања при којима звучни ефекти не прелазе законске граничне вредности", каже он. После издавања извештаја оставља се на савест ономе ко производи буку да поштује граничне вредности, а инспекцији да настави да врши контролу. „Београд зовем депонијом буке", каже Биљана Метлаш, која је и чланица група грађана „Сачувајмо Цетињску" и „Београђани против ноћне буке" У улици у којој живи, проблеми су почели још 2016. године. Услед уређивања приобаља Саве и изградње комплекса Београд на води, бројни кафићи и клубови који су се налазили у Савамали преселили на посед старе пиваре Бајлони у Цетињској улици. За неке њене комшије је бука из оближњих кафића била толико неиздржљива да су продавали или изнајмљивали станове. Скупштина Београда је 2017. године донела одлуку да угоститељски објекти у овом дечу града имају ограничено радно време од шест сати до поноћи радним данима, а викендом до један сат после поноћи. Иако су се власници неких клубова и кафића потрудили да ограниче јачину звукова, многи су се оглушили о захтеве, те је група грађана из Цетињске улице после бројних протеста крајем 2018. године тужила град Београд због буке у угоститељским објектима. Епилог на суду се још увек чека. На Фејсбук страници Београђани против ноћне буке објављена је и мапа на којој су представљене локације, односно угоститељски објекти који представљају извор буке. Тишина као привилегија Метлаш се нада да ће градске власти донети одлуку да клубовима није место у стамбеним целинама, и да, ако их већ има, морају да се придржавају прописа за ограничавање буке. Каже да су последице остале и данас, када је довољно да чује било какав гласан звук и осети негативну реакцију. „Хвата ме паника, почињем да се знојим и имам несаницу", каже Метлаш. Докторка Костић потврђује да бука може да изазове психолошке проблеме и промене у понашању. „Најблажа бука утиче на рад кардиоваскуларног и имуног система, јер убрзава рад срца и смањује имунитет", додаје Костић. Напомиње да јаки звуци могу да поремете рад жлезда са унутрашњим лучењима које могу да узнемире равнотежу у организму. „Све то укупно утиче на расположење и ако сте лоше расположени и уморни, добићете главобољу и постати нервозни", објашњава докторка. Извори буке Буци смо изложени још у мајчином стомаку, каже Костић. „Такву буку називамо комуналном и она може бити у отвореном и затвореном простору", каже докторка. Комуналну буку у затвореном простору праве кућни апарати у стану, попут климе или музичких уређаја. Већа оштећења слуга могу да настану при тренутном излагању некој јако високој фреквенцији - попут пуцања петарде или бомбе. „Када једном оде нерв, пацијенти нажалост до краја живота не могу добро да чују", објашњава Костић. Како се сачувати од буке Једноставно, али скоро па немогуће - избегавати је. Костић саветује да се избегавају бучне ситуације - што пре се склонити од извора буке, било да се ради о прегласној музици или машинама на градилишту. Треба користити и такозване антифоне, заштитна средства намењена онима који раде на местима где је велики ниво буке. У ситуацијама када бука не може да се избегне, као на пример, када комшија изводи радове у стану и не посустаје - треба му указати на проблем, саветује она. „Ако не може да се постигне договор, контактирајте инспектора за заштиту животне средине који може да затражи мерење буке у том простору", каже Костић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk