Јутро ће променити све: О генерацији без илузија
Беспарица, немогућност проналажења сталног посла, становање код родитеља или с цимерима, несређени љубавни односи - тако би могао да се опише живот већине младих људи у Србији.
Или јунака серије „Јутро ће променити све", која се већ два месеца емитује на првом програму Радио телевизије Србије, четири пута недељно. Прва епизода емитована је на Јутјубу. Специфична по темама којима се бави - професионална и емотивна неснађеност у тридесетим годинама, преиспитивање сексуалности. чињеници да је снимана ван студија на 300 локација и да у њој глуми више од 200 глумаца, ова серија није налик остатку српске телевизијске продукције. Изненађујуће за овдашње услове од идеје до реализације, снимања и емитовања 40 епизода, прошло је само две године. Ипак, јавни сервис је у почетку био резервисан, бринуло их је коме се серија обраћа, кажу аутори Владимир Тагић и Горан Станковић. „Њихова брига је била да се серија не обраћа њиховој публици. Што није нетачно", каже уз осмех Тагић. На крају успели су да убеде уреднике да ће оваквом врстом програма привући публику која не гледа РТС. Холивудски снови остварују се на истоку Кинези беже из Београда - само на филму Није „базинга": Крај „Штребера" 2019. Владимир Тагић Станковић и Тагић су написали синопсисе за све епизоде, а на половини тог процеса позвали драмску списатељицу Мају Пелевић да им помогне да се сценарио уобличи. На крају, ангажовано је још четворо сценариста да ради на овом пројекту (Димитрије Коканов, Филип Вујошевић, Борис Гргуровић и Милан Марковић Матис). Како привући публику која је „побегла" на интернет? И аутори и глумци припадају генерацијама које „гутају" светску серијску продукцију, али ненавикнутим да прате садржај пласиран у тачан термин на телевизији. Да ли ће серија пронаћи публику није бринуло глумца Николу Ракочевића, који у серији игра Филипа, програмера који се из Америке враћа у Београд. „То што је прва епизода емитована на Јутјубу био је веома храбар потез, јер су сви на овој мрежи. И кад имаш неки здравствени проблем или хоћеш да научиш да свираш гитару или да погледаш неку серију, ти си на Јутјубу", каже он. Аутори серије „Јутро ће променити све“ говоре о својој генерацији. Поред телевизијског термина, серија је доступна и преко онлајн платоформе РТС планета. Многи су је тако и открили. Ивона, која има 24 године и студира у Београду, каже да је „избинџовала првих 20 епизода", а сада прати серију преко телевизије. Њена генерација „масовно прати серије", али ретко ко гледа домаћи програм. Међутим, њено друштво се препознало у овој серији. „Дочарали су београдски дух и проблеме које сви осећамо", каже она. Језик којим говоре јунаци и проблеме са којима се сусрећу блиски су Милошу Дашићу, уреднику сајта Тегла.рс и ДЈ-у на интернет радију Радиоапарат. „Моја околина, што је пет година горе-доле у односу на јунаке, прихватила је ову серију, а зажмурили смо на неке очигледне продукцијске и сценаристичке проблеме. Или нас је само купило то што се снима у кафићима у којима већина нас седи, ко зна." Бојана (34) из Футога најчешће гледа серије док пегла. „Јутро ће променити све" је подсећа многе светске серије које се баве односима у малој групи пријатеља. „Одрасла сам на књигама 'Пет пријатеља' и целог живота волим приче о другарима. А поред тога су ми сви ликови јако драги, нико ме не нервира, са свима могу да се повежем." Од телевизије су се одвикли и људи који су мало старији од јунака ове серије. „Морам да признам да до недавно нисам умела да користим даљински за ТВ, јер нам је тај уређај у кући служио искључиво за спортске садржаје које прати муж", каже Милена Квапил, по образовању редитељка, а тренутно креативна директорка у једној београдској маркетиншкој агенцији. Иако пасионирано гледа серије, тек с појавом „Сенки над Балканом" и хрватске серије „Новине", почела је да прати домаћу продукцију. Иако су јој „Новине", коју је платформа Нетфликс откупила за приказивање, фаворит, мисли да су поменуте српске серије „направиле револуцију чак и међу циничим и блазираним људима који су пословнично незаинтересовани за било шта домаће". С тим се слаже сценариста Димитрије Војнов, који за ББЦ на српском каже да је „Јутро ће променити све" успело да искомуницира са врло захтевним сегментом публике, људима који прате стране програме и имају јако високе критеријуме за домаћу продукцију. Од Банета Бумбара до Филипа и Љубе „Јутро ће променити све" није једина серија у домаћој продукцији која се бави младима. Али је нашим оквирима јединствена по томе што у њој аутори млађе и ране средње генерације говоре о својим вршњацима у актуелном тренутку, каже Војнов. Као претечу, он наводи „Грлом у јагоде" Срђана Карановића, наводећи да је специфичност ове култне серије то што је приказивала епоху и имала носталгичан приступ, који је недавно преузела хрватска серија „Црно-бијели свет", смештена у ране осамдесете. И аутори наводе „Грлом у јагоде" као неку врсту узора, као и серију „Заборављени" Дарка Бајића. Из светске продукције издвајају „Девојке", серију емитовону на мрежи ХБО и ББЦ серију „Флибег". Ипак, они сматрају да је серија првенствено локални одговор на проблеме са којима се суочавају јунаци. Тврде да им је било најважније да ураде серију какву би волели да гледају. Горан Станковић „Трудили смо се да оно што понудимо буде огољено и најискреније у нади да још неко осећа исту ту врсту неснађености, усамљености, збуњености, свега што ово време носи", каже редитељ Горан Станковић. Неке гледаоце је привукла баш таква тематика. „Знао сам да постоје људи који се осећају као ја, али нисам знао да је то толико распрострањено", каже Огњен, двадесетседмогодишњак из Београда. Искорак из „круга двојке" Иако серија носи име популарне песме југословенске групе Индекси, од директне музичке инспирације ауторима је назив важнији због драмског оквира - свака епизода почиње ујутру и прати шта се дешава јунацима током дана. Музика није занемарљиви део серије, неке од епизода носе називе песама које се у њима чују - „Тешке боје" винковачке групе Мајке, „Патике за трчање" Мими Мерцедес или „Жена од ванилије" кантаутора Свемирка. Актуелна регионална рок, хип-хоп и електро продукција је заступљена у серији, а одабиру музике знатно је допринела композиторка Јања Лончар. Због недостатка фолка и сличних жанрова, као и избора урбаних београдских кафића за локације, појавиле су се критике да се серија бави „људима из круга двојке", уским кругом углавном заштићене београдске деце. Аутори указују да серија приказује један широк пресек друштва: спортиста Љуба је из провинције и на почетку серије због дугова нема где да живи, амбициозни и факултетски образовани Филип и Анђела су из Миријева, а Саша која је одрасла на Дорћолу и још увек позајмљује новац од мајке је једини, условно речено, „привилеговани" лик у серији. „Нико нема сталан посао, сви живе као подстанари. Сви у врсти константне борбе", каже Владимир Тагић, други редитељ серије. Друштвена ангажованост је важна Станковићу и Тагићу, али не на уштрб приче. Горан Станковић и Владимир Тагић не планирају наставак серије, али не искључују могућност да у неком тренутку у будућности врате овим јунацима. Клип у коме једна од јунакиња, докторанткиња Анђела направи сцену на факултету када је кандидат дошао на место доцента преко везе постала је хит на друштвеним мрежама. Највећи део публике је активан на друштвеним мрежама, људи после епизоде одмах коментаришу серију на Фејсбуку, Твитеру или Инстаграму. Ту чињеницу Владимир Тагић објашњава потребом људи за интеракцијом. „Брише се граница шта је фикција, а шта је реалност, јер људи мисле да коментарима доприносе шта ће се десити с јунацима као да није у питању снимљена серије, већ ријалити", каже он. На сличне реакције наилази и Никола Ракочевић. „Радим већ 15 година, али никада нису људи имали толику потребу да са мном разговарају о мојој улози." Њему је највећи изазов био како да од Филипа, момка који углавном реагује дефанзивно, направи офанзивног лика. „Иза тога стоји амбиција и одлука, а то је жеља за слободом", каже Ракочевић. Шта ће се десити Филипу, Љуби, Саши и Анђели сазнаће се у среду 12. децембра. Или три дана раније, ако сте имали среће и дошли до карте за приказивање финала серије у Кинотеци.