Србија и Косово: Зашто се баш сада говори о подели
Септембар значи нови старт и за преговараче Србије и Косова, који се припремају за укрцавање на лет за Брисел и поново седају у (преговарачке) клупе 7. септембра.
Идеја о подели мировала је неколико деценија, да би поново постала главна вест Ово лето им је донело убедљиво најмање одмора до сада, јер је „разграничење" сваког дана мењало курс и позицију двеју страна, барем судећи по изјавама у медијима. У фасциклама које су председници Александар Вучић и Хашим Тачи понели са собом у Брисел се неће наћи ни идеја „север Косова за Бујановац и Прешево", али ни Заједница српских општина, пишу и београдски и косовски медији. Међународни стручњаци се слажу да би било најбоље да се ова коверта и остави у Београду, односно Приштини, али кривце виде и у другима. „Недостатак јасних упутстава омогућио је тренутну расправу о променама граница", каже за ББЦ Флоријан Бибер из Центра за студије југоисточне Европе Универзитета у Грацу. Давид Филипс, Директор Института за изградњу мира и студије људских права на Универзитету Колумбија каже за ББЦ да „изјаве Јоханеса Хана о подели представљају неуспех дипломатије." Идеје разграничења, поделе и трампе и раније су се јављале међу националистима - кадгод би постојао притисак за решењем. Да ли је „ово та година" за решење У центру пажње састанка Могерини - Тачи - Вучић биће „постизање коначног, правно обавезујућег споразума", саопштено је из кабинета Хашима Тачија. Састанку ће, највероватније, присуствовати и преговарачки тим Владе у Приштини, уколико Скупштина Косова заврши неколико пута прекидану седницу на којој би требало именовати чланове ове дипломатске екипе. Опште процене дала је и Висока представница за спољну политику и безбедност ЕУ, Федерика Могерини. У саопштењу је рекла да ће наставити разговоре са двојицом председника о свеобухватној нормализацији, а у циљу постизања „конкретног прогреса". Њена саветница је на Твитеру прокоментарисала да је „ово та година", када су у питању договори између Србије и Косова. Демантовао ју је Европски комесар Јоханес Хан, који је дан касније рекао да је „та година", заправо - 2019. „Треба размишљати и изван кутије", рекао је Јоханес Хан за Радио Слободна Европа, по питању евентуалне размене територија. Ипак, подвукао је и да то размишљање има рок, а то је средина наредне године. Суботом увек на Косову Председник Србије ће, по свему судећи, право из Брисела за Приштину. Јер, у Белгији ће преговарати у петак, а већ у суботу је најавио одлазак на Косово. Приштина је издала дозволу за посету председника Србије, али наводи да та одлука, у случају дестабилизације, може бити и промењена. Од претходне Вучићеве посете Косову прошло је девет месеци, а и тада је долазио - суботом. Разлог посете је било убиство Оливера Ивановића, које се догодило само четири дана раније. Тада је изјавио чувену реченицу - „Боље да ја разговарам са Тачијем, да не знам ко разговара милион пута са Харадинајем, него да и један метак буде испаљен било где". Србија и Косово: Карте на столу Три препреке на путу ка нормализацији односа Београда и Приштине Зашто сада да се делимо „Идеја разграничења, односно размене територија, је кроз историју по правилу избор националиста", каже за ББЦ Јово Бакић, професор на Филозофском факултету у Београду. „Они верују да могу да се нађу на пола пута и да би то и за једне и за друге била најмање лоша варијанта." Косовски министар спољних послова Реџет Пацоли би да се прикључи преговорима у Бриселу За Бакића је проблем „што је ово решење једноставно међународно неприхватљиво, а може да има за последицу и мењање граница у региону". „На тасу би могао да буде положај Срба у Босни, али и албанско питање у Македонији." Где је све постајала размена и предаја територија (или идеја о томе): „Могућност да се поделимо и тако једном заувек решимо проблеме" - смислио је Добрица Ћосић пре скоро три деценије. Он је тада, објашњава Бакић, имао идеју да „сачува традицију, али и косовску привреду - за Србе". „Ћосићева идеја је била да се са Албанцима разграничимо тако да Срби добију део територије где су манастири, али и рудници. По његовој подели, Србији би припала целокупна Трепча." Пре него што је Косово изгласало независност, Србија је у Трепчи поседовала 60 одсто од свог укупног рудног богатства. Накнадно је идеју поделе помињао и Слободан Милошевић, да би се последњу деценију везивала искључиво за његовог наследника - Ивицу Дачића. До овог лета. Дачић је у августу ове године тврдио да је кључни разлог што је Србија усвојила идеју о подели - промена става Сједињених Америчких Држава. Беџет Пацоли за ББЦ: „Рекао сам Дачићу: Ја градим - ти рушиш" „Комуникација Београда и Приштине никад није прекидана" Током летњег одмора - нико се није одмарао Шта мисле стручњаци Да ли ће идеја о размени територија наставити да живи и за преговарачким столом у Бриселу? Флоријан Бибер, Центар за студије југоисточне Европе Универзитета у Грацу Биће тешко игнорисати изјаве о разграничењу. Поставља се и питање тренутног формата разговора који није доводио до опипљивих резултата. Недостатак јасних упутстава омогућио је тренутну расправу о променама граница. Кључно питање је сада - да ли ће Могерини прихватити даљу дискусију о променама граница у оквиру званичних преговора и ако хоће, који су параметри. Не видим да је идеја о подели Косова обећавајућа. Поред реперкусија на друге границе у региону, постоје и бројне друге опасности: Давид Филипс, Директор Института за изградњу мира и студије људских права на Универзитету Колумбија Прилагођавање граница би било опасно и могло би да дестабилизује регион. Идеја Слободана Милошевића је увек била подела Косова. Непостојање споразума о прогресу у преговорима са ЕУ користи се за оправдање нове преговарачке тактике фокусиране на поделу. Изјаве Јоханеса Хана о подели представљају неуспех дипломатије. Корекција границе би наградила насиље. То би означило смрт мултикултурних и мултиетничких држава за које је толико људи умрло 1990-их. Подела Индије и Пакистана је довела је до великог расељавања и крвопролића. Са друге стране, Чехословачка је подељена без насиља, али јесте озбиљних спорова о имовини и поделе обавеза. Ернесто Вердеја, професор политичких наука, Крок Институт за међународне мировне студије Универзитета у Нотр Даму Раздвајање државе у циљу постизања етничке доминације је увек опасно. У већини случајева то треба избегавати или, у најмању руку, пажљиво размотрити. План треба да буде да се напредује на формализацији раздвајања између Косова и Србије и да се пронађе минимално прихватљиво решење за границе. Ово је највише чему можемо да се надамо у овом случају. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk