Климатске промене и Дејвид Атенборо: Природњак упозорава да је наступила „климатска криза“
„Стигао је тренутак кризе", упозорио је сер Дејвид Атенборо.
Сер Дејвид Атенборо Славни природњак и документариста каже да „одлажемо ствари годину за годином" када је у питању борба против климатских промена. „Док вам ово говорим, гори југоисточна Аустралија. Зашто? Зато што је температура на Земљи у порасту", рекао је он. Сер Дејвид је ово изјавио у интервјуу за ББЦ Њуз у ком је најавио да ће у наредних годину дана бити емитоване специјалне репортаже на тему климатских промена. Он каже да је „очигледна будалаштина" то што неки политичари и коментатори тврде да аустралијски пожари немају никакве везе са глобалним загревањем. „Знамо савршено добро да се иза загревања планете крије људска активност", изјавио је Атенборо. На шта сер Дејвид мисли кад каже „тренутак кризе"? Он каже да се међународни преговори одвијају неиздрживо споро, иако научници све јасније тврде да је потребна брза реакција. Најскорије преговоре - одржане у Мадриду прошлог месеца - генерални секретар Уједињених нација, британска влада и други прогласили су разочарањем. Одложено је доношење одлука о кључним питањима, а неколико земаља, попут Аустралије и Бразила, оптужене су да покушавају да избегну обавезе. „Ми морамо да схватимо да ово није игра", рекао је сер Дејвид. „То није само вођење слатке мале расправе која ће бити решена компромисима." Вертикалне шуме „Ово је хитан проблем који мора да буде решен и, штавише, знамо како то треба да се уради - у томе је највећи парадокс, одбијамо да предузмемо кораке за које знамо да морају да се предузму." Који су то кораци? Још 2018. године, научни панел за климу Уједињених нација истакао је како свет има реалну шансу да избегне најопаснији раст температура у будућности. Чланови панела су саопштили да емисије гасова које загревају планету - а долазе из електрана, фабрика, возила и пољопривреде - морају скоро да се преполове до 2030. године Аустралија је страшно погођена шумским пожарима Уместо тога, дешава се управо супротно. Испуштање тих гасова и даље је у порасту уместо да опада, а тренутно је у атмосфери ниво кључног гаса, угљен-диоксида, највиши у људској историји. Како то сер Дејвид каже: „Са сваком протеклом годином, све је теже постићи те циљеве." Зашто је ово битно баш у овом тренутку? Ова година сматра се кључном за промену тренда у климатским променама. Велика Британија је домаћин самита Уједињених нација под називом ЦОП26 који се сматра кључним, а треба да се одржи у Глазгову у новембру. Пред тај скуп, владе широм света нашле су се под великим притиском да пооштре мере за смањење емисија. То је зато што њихове тренутне обавезе нису ни издалека довољне. Под претпоставком да буду остварене као што је обећано - а нема гаранција за тако нешто - и даље постоји могућност да до краја века глобална просечна температура порасте за више од три степена, у поређењу са прединдустријским нивоом. Последња процена Међувладиног панела за климатске промене Уједињених нација отворено говори о опасностима глобалног загревања. Чланови панела су навели да ће повећање од више од 1,5 степена значити да ће поплаве и топлотни таласи постати чешћи, а штета по коралне гребене већа. А најновије бројке указују на то да се свет већ загрејао за нешто више од једног степена. Шта се даље дешава? Како ствари сада стоје, даље загревање делује неизбежно. „Већ живимо у измењеном свету", изјавио је професор Ед Хокинс са Универзитета у Редингу, научник чији су описи глобалног отопљавања на друштвеним мрежама често постајали вирални. Он користи траке јарких боја да илуструје колико је сваке године температура изнад или испод просека - различите нијансе црвене за топлије и плаве за хладније. Тај дизајн сада краси мајице, шалове, па чак и један трамвај у Немачкој. У овом тренутку, професор Хокинс користи тамноцрвену да означи највиши ниво загревања, али области као што су Арктички океан тај максимум доживљавају већ годину за годином. Толике су размере промена да он сада мора да тражи нове боје. „Размишљам да додам тамно љубичасту или чак црну", рекао ми је, како би дочарао будући раст температуре. „Људи можда мисле да су климатске промена нешто што нас чека у далекој будућности, али широм света доживљавамо превише примера, као што је Аустралија, за нове рекорде и нове екстреме." Када је Грета Тунберг упознала Сер Дејвида Атенбороа Које су још еколошке теме ове године? Свет природе и да ли можемо да престанемо да му наносимо штету. Иако ће највише политичке пажње бити усмерено на климатске промене, 2020. година се доживљава и као потенцијално важна за заустављање штете коју људска активност има по екосистеме. Сер Дејвид има отворено објашњење зашто је ово важно: „Ми заправо зависимо од света природе за сваки удисај ваздуха који узмемо и сваки залогај хране који поједемо." Светски лидери позвани су у кинески град Кунминг на велику конференцију о томе како очувати природу. Северни бели носорог (на слици) спао је на само две јединке, чинећи га „функционално" изумрлим Кључни извештај из прошле године упозорио је да у наредним деценијама изумирање прети чак једном милиону врста животиња, инсеката и биљака. Једна скорија студија показала је да су раст градова, крчења шума због земљорадње и огроман пораст тражње за рибом значајно изменили скоро три четвртине копна и више од две трећине океана. Један од научника који је учествовао у студији, професор Енди Первис из лондонског Музеја природне историје, каже да нарушавањем важних станишта „скраћујемо нашу сигурносну мрежу, уништавамо животну средину од које зависимо." Он истиче утицај свега, од употребе палминог уља у прерађевинама и шампона до притисака које ствара брза мода. Визуализација професора Еда Хокинса годишњих температура у арктичком региону. Тамноцрвена означава највише нивое отопљавања; Арктик се налази на свом максимуму последњих неколико година (види десно од графикона) И иако је потреба за очувањем схваћена у многим развијеним земљама, професор Первис каже да смо „извезли штету у земље које су сувише сиромашне да би се избориле са еколошком ценом онога што нам продају". Састанак у Кунмингу одржаће се у октобру, месец дана пре самита УН-а о клими у Глазгову, потврдивши тако да је ова година кључна за наше односе са планетом. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk