Протест против изградње мини хидроелектрана: „Не морамо бити много паметни да схватимо колики је проблем"
Активисти, родитељи и деца, кућни љубимци и безброј транспарената - готово два сата протеста „Наша вода, наш ваздух, наше шуме, наша Земља" испред зграде Владе у Београду изнела су најважнији захтев: спречавање изградње мини хидроелектрана, посебно у подручјима заштићеним као природна добра.
„Не морамо да будемо ни много паметни ни интелигентни да бисмо схватили колики је проблем све о чему се овде говори. „Ја сам ту да проширим глас", каже за ББЦ Мартина Шепински из Руског Крстура, активисткиња организације Trash Hero, која се бори против загађења. Мартина Шепински дошла је из Војводине да подржи протест Декан Шумарског факултета у Београду Ратко Ристић каже да се ради о „катастрофалном концепту градње мини хидроелектрана". „То наноси невероватне штете животној средини, ремети функционисање екосистема и производи непристојно мало енергије. „То изазива незадовољство десетина хиљада људи и све то само зато да би појединци и интересне групе били још богатији", поручио је окупљенима Ристић. Током протеста није било реакција из зграде Владе Републике Србије. „Реке су живот", „Реке у цевима нису наша будућност", „Наше реке заслужују да се према њима опходи као према људским бићима са свим правима, морамо их препознати као личности једино их тако можемо заштитити", били су неки од транспарената. Професор Електротехничког факултета Миодраг Kостић истакао је да „ако би се изградило свих 800 мини-хидроелектрана и уништиле све реке и речице у Србији, производња струје би се повећала само неколико процената". „А штета је непроцењива", рекао је Костић и упоредио је са нацистичким бомбардовањем Народне библиотеке Србије 6. априла 1941. године и штетом која је настала, преноси Фонет. Момчило Зеленбаба не очекује конкретне промене Први прави летњи дан ове године екологији је посветио и Момчило Зеленбаба. Он, каже, не очекује много од ових протеста, али сматра да је важно скренути пажњу на еколошке проблеме. „Не очекујем ништа конкретно, да се донесу неке одлуке које би промениле стање на терену, али можда се прошири свест у народу", истиче Момчило за ББЦ. Штете од поплава суша и других последица климатских промена износе до неколико стотина милиона евра годишње, а извори река се продају и планинске реке „утерују у цеви", наводе организатори у прогласу. Наводи се и да три милиона људи у Србији и даље користи септичке јаме, а да приближно 2,5 милиона живи у местима са прекомерно загађеним вадухом. „Док читав свет зауставља производњу енергије из термоелектране, наша држава гради две термоелектране које користи лигнит, један од највећих загађивача. „Србија има 30 одсто више потенцијала од Немачке у производњи соларне енергије, али Србија то не користи, као ни велики потенцијал у производњи биомасе", навела је научна саветница са Института за хемију, технологију и металургију Драгана Ђорђевић. Међу говорницима су били и Ратко Ристић декан Шумарског факултета, епидемиолог Зоран Радовановић и многи други стручњаци и активисти Шта каже држава? Ресорни министар Горан Триван изјавио је недавно да се за животну средину „морамо сви заједно борити, јер је то приоритет". „Ми смо камен у ципели, али екологија ако жели да прави напретке у сопственом друштву, а то је и искуство западних земаља, морате се супроtстављати, морате се изборити за животну средину насупрот било каквим интересима. „Морамо се борити за чистији ваздух који сви заједно дишемо, морамо сачувати своје реке, оне мале потоке, јер неће бити воде", рекао је Триван поводом обележавања Светског дана животне средине 5. јуна. Главни захтев био је је „Стоп отимању река" Многи су повели и љубимце на протест посвећен очувању природе Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk