Ратко Младић и ратни злочини: Суд у Хагу је „чедо НАТО пакта"
Бивши командант Војске Републике Српске Ратко Младић одбацио је оптужбе за геноцид у Сребреници и злочине против човечности почињене током рата у Босни и Херцеговини током обраћања судијама у процесу жалбеног поступка и поновио тврдње да је Хашки суд творевина западних сила.
„Моје време тек долази. Жив сам и живећу, а ова ваша тужба пала је у воду", рекао је Младић током обраћања суду. Младић је 2017. неправоснажно осуђен на доживотни затвор због учешћа у масакру у Сребреници 1995. године, када је убијено више од 8.000 муслиманских мушкараца и дечака. Током два дана поступка, жалбе на пресуду су изнели и Младићева одбрана и тужилаштво Трибунала. Коначна пресуда се не очекује пре пролећа 2021. године. Почетак расправе одлаган је више пута због Младићевог здравственог стања и пандемије корона вируса. Масакр у Сребреници сматра се најтежим злочином почињеним у Европи после Другог светског рата. Шта се чуло у суду? У уторак се седамдесетседмогодишњи Младић појавио у судници са маском, али ју је убрзо скинуо. Следећег дана ју је носио док је седео иза провидне баријере од плексигласа. Када се Младић обратио суду пред крај другог дана, напао је тужитељку Лорел Бејг описавши је као „плавокосу даму која ме засипа ђаволским речима као змија." Рекао је да је суд „чедо НАТО пакта." У често неповезаном обраћању које је трајало 30 минута, поменуо је и Сребреницу, за коју је рекао да је кључна за суђење и додао да је потписао споразум са војском босанских муслимана да ће се према овом граду односити као и према другим заштићеним зонама - те да он није крив за кршење договора. Тужитељка Бејг рекла je да је Младић осуђен за један од „најгнуснијих злочина 20. века". „Младић је био задужен за операцију у Сребреници, то је била његова акција", рекла је она, преноси агенција АФП. „Судско веће је с правом утврдило да је он био одговоран за те злочине. Користио је снаге којима је командовао да убије на хиљаде мушкараца и дечака". Адвокат одбране Драган Иветић одбацио је њене оптужбе. „Младић није злочинац. Он је све време покушавао да помогне Уједињеним нацијама да обаве посао који нису могли да одраде у Сребреници на хуманитарном пољу." Тужилаштво тражи да Младић буде осуђен за геноцид у још шест босанских општина. Адвокат одбране Бранко Лукић рекао је у уторак да су илегална убиства ван борбе у Сребреници за сваку осуду, али да нису повезана са Ратком Младићем. Четири члана судског већа Механизма за међународне кривичне судове расправу прати преко видео линка због епидемије корона вируса. Сам осуђеник се жалио због четири сата дуге паузе између заседања - како би се судница проветрила и дезинфиковала - наводећи да је за то време седео изолован у малој просторији. Судије су смањиле дужину тих прекида на 40 минута. Шта се догодило у Сребреници? Комеморација поводом 25 година од геноцида у Сребреници Анализа Ане Холиган, дописнице ББЦ из Хага Ратко Младић посматра процес иза троструког провидног паравана. Повремено одмахује главом показујући неслагање. Тужилаштво га описује као једног од највећих ратних злочинаца у историји који је изведен пред међународно правосуђе. Тврде да ће његови сурови поступци оставити трага на генерацијама које долазе и да је казна доживотног затвора једина прихватљива. Када је устао да се обрати судијама, његов адвокат се умешао, упозоривши их да је његов клијент на лековима, те да је пропустио да узме редовну дозу тог дана и затражио да „имају у виду његово стање." Потом је бивши војни командат устао и затражио да његово обраћање траје 30 уместо десет минута, на основу чињенице да је био сведок свега што се догађало. После пет минута, председавајући судија га је подсетио да је већ потрошио половину дозвољеног времена, па је Младић, усредсређен иако повремено нејасан, почео да анализира злочине за које је оптужен. „Сребрница је кључна за ово суђење", потврдио је и укратко описао богату историју овог босанског градића и чињеницу да је требало да буде демилитаризоваа зона под заштитом Уједињених нација. „Ја нисам светац, госпођо судија", наставио је. „Ја сам обичан човек, рекао сам то много пута и током рата, и судбина ме је довела у позицију да браним моју земљу од [између осталог] западњачке мафије. „Ратко Младић није почео рат, нити је правио планове да нападне Југославију." Потом је подигао глас. „Моје време тек долази. Жив сам и живећу све док моје племе и мој народ живи, а ова ваша оптужница је пала у воду." Тада је истекло његових десет минута. Процес су обележиле и бројне техничке грешке и проблеми, али се стиче утисак да правосудни поступак мора да се доведе до краја. Остарели војни командант још увек се сматра херојем међу српским националистима, док породице жртава верују да је најважније да га историја памти по неупитној пресуди. Тужилац је првог дана описивао како су Младићеве трупе етнички очистиле Сребреницу: „Њихов циљ је био да енклаве нестану, да их испразне и да од тога направе српску територију". Описује како је 11. јула, пошто су десетине хиљада муслимана побегле пред његовим снагама да спасу животе, Младић победоносно ушао у град називајући га „српском Сребреницом". „Дошло је време да се Турцима осветимо на овом простору", рекао је тада Младић. Процењује се да је око 8.000 углавном муслиманских мушкараца и дечака одвојено од престрављених чланова породице, да су камионима превезени до ливада, насипа и складишта где су убијани из ватреног оружја или гранатама. Њихова тела бацана су у јаме и масовне гробнице, од којих су неке касније откопаване и тела поновно сахрањивана на другим местима како би се сакрио покољ. Пре неколико година упознала сам једног од преживелих у складишту у Сребреници. Човек ми је описивао како је стајао у гужви мушкараца од којих је тражено да иступају у редовима. Када је ред испред њега падао пред стрељачким водом, он се сакрио испод лешева и правио се мртав док Младићеви људи нису отишли. У судници, бивши генерал с времена на време погледа у одраз на паравану испред себе, насмеши се, додирује бурму или намешта косу. Осим тога, чини се да не показује реакцију док слуша о низу злочина који му се стављају на терет. Како је прошао први дан? Младићеви адвокати рекли су у уторак пред жалбеним већем суда Уједињених нација да поступак не би требало да траје док медицински тим не испита способност учешћа осуђеног. Тврдили су да је погрешно осуђен за „непланиране инциденте". Првобитно је осуђен по 10 тачака оптужнице, али тужиоци сматрају да је требало да буде проглашен кривим и за геноцид над Бошњацима и Хрватима 1992. године. На ток расправе утицали су и технички проблеми. Председавајућа жалбеног већа Приска Матимба Ниамбе, која је пратила процес путем видео линка, рекла је у једном тренутку да не разуме речи браниоца и да ће морати да се ослони на транскрипте. Након тога, адвокат одбране Драган Иветић пожалио се да не може комуницирати са клијентом и да није уверен „да може смислено пратити поступак". Младић је раније имао операцију доброћудног полипа на дебелом цреву, због чега је одложена расправа која је првобитно планирана за март. За шта је Младић осуђен? Младић је био војни командант снага босанских Срба у рату против војски босанских Хрвата и Бошњака. Суђење пред Међународним кривичним судом за бившу Југославију (МКСЈ) почело је 2012. године, а осуђен је 2017. године. Суд је утврдио да је „значајно допринио" геноциду у Сребреници. Младић је проглашен кривим и за прогон Бошњака и Хрвата на територији Босне, терорисање становника Сарајева током опсаде тог града и држање припадника мировних снага УН као таоце. Ослобођен је по тачки оптужнице која га је теретила за геноцид у шест других општина у Босни током 1992. године. Сарајевско сећање на рат: Прошло је 23 године од Дејтонског споразума којим је окончан рат у БиХ. Ослобођен је оптужби да је починио геноцид у другим општинама у Босни и Херцеговини. Суд ове недеље слуша и жалбу тужилаштва на ову ослобађајућу пресуду. Мајке Сребренице, група жена повезаних са жртвама масакра у том граду 1995. године, рекла је да суд „не сме изгубити мотивацију и мора извршити своју мисију". „Надамо се да ће Младић бити проглашен кривим и за геноцид у другим местима", изјавила је за новинску агенцију АФП Мунира Субашић, председница ове организације. По завршетку рата 1995. године Младић се скривао у Србији, где су га штитили чланови породице и поједини припадници безбедносних снага. Коначно је пронађен и ухапшен у кући рођака у селу Лазареву на северу Србије 2011. године после 16 година у бекству. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk