Корона вирус и мере у Србији, Балкану и свету: Ко води главну реч у судару струке и политике
Више од годину дана, живот се одвија „под мерама".
Неко је на улицама Београда исказао своје мишљење о „мишљењу струке" У Србији вирус не јењава - програм вакцинације један је од бољих у свету, али Светска здравствена организација недавно је упозорила да је земља пета у Европи по броју заражених на 100.000 становника, док све више људи захтева болничко лечење. Здравствени радници и епидемиолози траже увођење ригорознијих мера, али доносиоци одлука све чешће посежу за „компромисним решењима". Од првих случајева новог вируса до првих вакцина против Ковида-19, мењали су се и начини на који су научници, стручњаци и политичари одговарали на светску здравствену кризу. Пандемија траје дуго, изазови су све већи, а лидерима широм света све је теже да нађу равнотежу између заустављања живота и привреде и очувања здравља. Да ли политика слуша струку или обрнуто? И како је сарадња стручњака и власти утицала на епидемиолошку ситуацију у Србији, земљама региона и света? Од последица корона вируса у свету живот је изгубило више од 2,7 милиона људи, а забележено је више од 124,4 милиона случајева заразе, подаци су Универзитета Џон Хопкинс. Србија: Како је „струка" постала „медицински део Кризног штаба" Са више од 6.000 људи у болничким креветима, од чега је више од 200 на респиратору, здравствени систем је „на ивици пропасти", упозоравају лекари и епидемиолози у последњим данима марта. Здравствени радници из црвених зона упозоравају да најгори сценарио можда тек долази. После вишенедељног одлагања, на снази су и нове мере - од 22. марта затворени су кафићи, ресторани, ноћни клубови, барови и тржни центри, док сви објекти коју буду отворени морају обезбедити одређену квадратуру простора по особи. Епидемиолошке мере у Србији предлаже Кризни штаб за сузбијање заразне болести Ковид-19, а усваја и спроводи Влада Републике Србије. Штаб броји 30 чланова, међу којима су министри и високи функционери у Влади, као и тринаесторо медицинских стручњака - између осталог из области епидемиологије, вирусологије, инфектологије, и јавног здравља. Председница је премијерка Ана Брнабић, а њен заменик министар здравља Златибор Лончар. Док од почетка године у већини земаља Западне Европе важе мере затварања, у Србији сте могли да изађете на кафу, ручак и понеки концерт. Клиничари, директори ковид болница и здравствени стручњаци у Кризном штабу недељама су позивали на поштовање и пооштравање мера - затварање од најмање 14 дана како би се активност вируса спустила. После вишенедљеног одлагања, усвојен је полуотворен режим. Тражи се „компромисно решење", а оно подразумева, објаснила је премијерка Брнабић, „равнотежу између заштите здравствених радника, радних места и подршке привреди, као и менталног здравља нације". С буђењем раног пролећа прошле године, није било много места за компромисе - и тада је требало слушати „струку, а не политичаре", како је рекао председник Србије Александар Вучић. Привреда је тада - на захтев струке - стала, од средине марта до почетка маја, а Србија је била међу земљама са најстрожим мерама у свету. Бројке су биле знатно мање, а знање о вирусу оскудније. До данас се показало да је примена и контрола поштовања мера тежи задатак за надлежне - посебно када је у питању забрана окупљања. Пуне трибине на утакмицама, предизборни догађаји, државне церемоније, масовне сахране и меморијални скупови, па све до тајних корона журки и кола на Савском тргу у Београду - очигледни примери непоштовања мера која је струка прописивала неретко су се преносили и на телевизији. Досадашњим мерама најмање су задовољни они којима је угрожена егзистенција, а из Уније послодаваца кажу да је сада потребно организовати се на дуже стазе и траже од владе да најугроженији сектори, попут угоститељства, буду ослобођени пореза. „Мислим да они који нису радили, стварно треба да буду ослобођени плаћања пореза", рекао је за Н1 председник извршног одбора Уније послодаваца Андреј Бркић. Мере Кризног штаба често су се, истиче Бркић, усвајале „ад-хок", биле двосмислене и збуњивале привреднике. Последњих месеци све је више казни, укупно више од 1.000, махом новчаних - у градовима о томе брине комунална милиција, док у локалним самоуправама инспекције, у сарадњи са полицијом, излазе на терен. Локалне самоуправе углавном су пратиле републичке мере, али су у зависности од епидемиолошког стања проглашавале ванредну ситуацију и доносиле додатна, строжа ограничења. Процес вакцинације, сагласни су стручњаци, једина је мера која нуди светло на крају тунела, али ни она неће имати ефекта ако се довољно људи не вакцинише, а постојеће мере се крше. Програм имунизације у Србији који је почео као један од бољих у свету, убрзо је успорио, и све мање људи је спремно да заврне рукав. Информације о броју вакцинисаних надлежни објављују спорадично, али према подацима Универзитета Џон Хопкинс у Србији је тренутно вакцинисано нешто више од 12 одсто становништва - обе дозе примило је више од 860.000, а дато је више од 2,1 милиона доза вакцине. То је далеко мање од 60 до 70 одсто, колико стручњаци кажу да је неопходно за стицање колективног имунитета. Председник Вучић, као најпопуларнији политичар у земљи, ретко у јавним наступима носи маску, које су обавезне у затвореном простору. Вучић је најавио да ће се пред камерама вакцинисати у једном од мањих домова здравља на југу земље, како би охрабрио људе да учине исто. Погледајте и видео о томе шта би неки Београђани поручили себи из живота пре короне Март 2020 - Март 2021: Шта бисте поручили себи од пре годину дана Балкан: И струка и политика и мере без много резултата Земље на Балкану рано су се суочиле с првим случајевима корона вируса и покушале су да ограничењима и мерама спрече ширење заразе. Нико није био спреман за кризу која је наступила, а на површину су избиле неспремности здравствених система. Због тога су увођене строге мере и забране, а велики изазов била је набавка медицинске опреме и респиратора. Првих неколико месеци све земље успевале су да држе ствари под контролом - увођењем строжих или блажих мера. У свим земљама, осим у Хрватској на снази је био полицијски час, а у Црној Гори и Северној Македонији поново је на снази. У свим земљама формирана су посебна тела за борбу против вируса. Црна Гора: Струка тражи строже мере Ко доноси мере? Мере у Црној Гори доноси Влада, на основу предлога Савета за борбу против корона вируса, формираног почетком децембра 2020. „Савет је независно стручно тело за спровођење активности на одстрањивању и искорењивању заразне болести изазване новим корона вирусом Ковид-19 на територији Црне Горе", наведено је у објави приликом формирања тог тела. Телом председава премијер Здравко Кривокапић. На територији целе земље на снази је полицијски час од девет увече до пет ујутру, а неке од донетих мера тренутно су различите по градовима и општинама, у зависности од епидемиолошке ситуације. Тако је, на пример, забрањен улазак и излазак становницима са територија Подгорице, Цетиња, Будве, Тивта, Никшића, Плужина, Херцег Новог, Улциња, Бара, Котора, Пљевље, Бијелог Поља, Берана, Шавника и Мојковца. Нина Бошковић, Прва телевизија, Подгорица Мере у борби против Ковида-19 доноси Владин Савет за борбу против корона вируса, а на предлог Института за јавно здравље. Веома често се донесу сличне или истоветне мере предложеним, али не у моменту у ком је струка оценила да је то неопходно, већ много касније. Епидемиолози константно указују да мере треба да буду строже у односу на важеће. Пре локалних избора - одржаних 14. марта - струка је сматрала да треба „закључати" Црну Гору, јер поред већ строгих мера које су на снази готово месец дана, имамо високу стопу оболевања на дневном нивоу. Достигли смо ниво треће земље у Европи по броју заражених и умрлих на 100.000 становника. Управо сада, десетак дана од почетка важења додатних мера, струка константно упозорава да би могло доћи до закључавања граница државе. Здравствене институције већ годину дана опомињу да је неопходно поштовати мере, али и контролисати њихову примену. У пракси је другачије - честе су ситуације вишеструког кршења мера, и поред врло јасног ризика од ширења заразе. У медијима се такође неретко сусрећемо са фотографијама и видео записима политичара и доносиоца одлука који својим понашањем - неношење маске, присуствовање организованим сахранама и другим догађајима - умањују труд и напоре лекара. У Црној Гори ношење маски је обавезно свуда, а у контролу примене те мере поред полиције и инспекције, укључила се и војска, која дели људима маске и опомиње да их правилно носе. Прошло је годину дана од почетка епидемије, људи су се уморили. Велики број је оних који се боре за егзистенцију, јер се баве делатностима које су погођене кризом. Све већи је број оних чије ментално здравље је угрожено. Веома често се може чути став - шта ми вреди, свакако ћу се заразити, морам да живим некако и да функционишем. Хоће ли будвански Стари град и овог лета бити празњикав? Северна Македонија: Важна је реч струке Ко доноси мере? Мере предлаже Комисија за заразне болести Северне Македоније, основана 15. марта 2020, више од две недеље после регистрованог првог случаја заразе у тој земљи 26. фебруара. Реч је, како је наведено у оснивачкој одлуци, о професионалном, саветодавном телу за бављење корона вирусом. Чланови Комисије изабрани су из реда истакнутих стручњака из области епидемиологије, инфектологије, микробиологије, педијатрије, ветерине и других специјалности, наведено је. Предлоге овог тела Влада разматра и усваја. Александар Србиновски, Нова Македонија, Скопље На снази су мере обавезног ношења маски на отвореном и у затвореном, а чак и када сте сами у аутомобилу морате да имате маску. У супротном, следи казна. Судећи по објавама МУП-а, у просеку се дневно напише око 500 казни. Недавно је поново уведен полицијски час од 10 увече до пет ујутру, а држање дистанце је обавезно и генерално се поштује. Комисија за заразне болести разматра стање на терену и онда предлаже мере Влади, која на седницама одлучује да ли и шта треба да спроведе. Стручњаци су врло присутни у медијима и део су саопштења Владе и државних органа, али људи у пракси слабо спроводе мере предострожности. На отвореном и јавним местима готово сви и увек носе маске, али не и када седе у кафићима и ресторанима. Зато из дана у дан и имамо све више заражених, најчешће британским сојем вируса. Прошлогодишња разгледница из празног Битоља У овом тренутку стање је стварно озбиљно, болнице су под огромним притиском због све већег броја заражених, али капацитети још могу да издрже број заражених. Према последњим званичним подацима, Северна Македонија је на седмом месту по смртности у последњих седам дана у свету. Званичници кажу да је стање тешко, али да за сада нема потребе за доношењем строжих мера и продужењем полицијског часа. Међутим, све се то може променити у трену, па се могу и очекивати промене и пооштравање мера. Хрватска: Делимично поштовање речи струке Ко доноси мере? Епидемиолошке мере у Хрватској предлаже Национални стожер цивилне заштите, а на крају их потписује шеф Националног стожера - потпредседник Владе и министар унутрашњих послова Давор Божиновић. Мере се доносе на националном нивоу, али и свака жупанија, ако је потребно, може да предлаже и уводи строже мере од важећих на нивоу државе. Од почетка епидемије у тој земљи није увођен полицијски час, а на снази је тренутно ограничење окупљања. Ивана Крнић, Јутарњи лист, Загреб О спровођењу мера брину се углавном инспектори цивилне заштите, али и полиција која према Закону о заштити пучанства од заразних болести има право кажњавања прекршилаца. У овом трену бележимо озбиљан пораст броја новоозаражених и тако је последњих неколико недеља. Претходно смо имали прилично повољну епидемиолошку ситуацију и озбиљан пад што новоозаражених, што хоспитализованих, пацијената на респираторима, а на крају и броја умрлих. У новембру и децембру имали смо огромне дневне бројеве, болнице су биле пуне, па је већина стручњака сагласна да су рестриктивне мере дале резултате. Тада су били затворени угоститељски објекти, теретане, фитнес центри, а спорт се одвијао искључиво за професионалце. Мере су недавно попуштене, па су отворене терасе угоститељских објеката. Ипак, стање се разликује и по жупанијама, у зависности од епидемиолошке ситуације, па тако на пример Дубровачко-неретванска жупанија, која има лоше бројке, није учествовала у последњем сету попуштања мера. Неке жупаније пребациле су школе на онлајн наставу. Пораст броја заражених на Балкану: Искуства Црне Горе и Северне Македоније Босна и Херцеговина: Струка предлаже, политика одлучује Ко доноси мере? У времену пандемије корона вируса у Босни и Херцеговини све епидемиолошке мере доносе Кризни штабови од Федералног до кантоналног нивоа, а на предлог федералног односно кантоналних завода за јавно здравство. У другом ентитету - Републици Српској - епидемиолошке мере доноси Штаб за ванредне ситуације - општински, градски и на нивоу Републике. Здравствена струка у кризним штабовима их предлаже док одлуке о њиховој примени доносе федерална Влада и кантоналне владе. Босну и Херцеговину, осим великог броја новооболелих, мучи и набавка вакцина. У Тужилаштво Босне и Херцеговине упућена је у понедељак кривична пријава против челних људи те државе, због изостанка набавке вакцина против корона вируса. Доктор Бакир Накаш поднео је кривичну пријаву у име 24 становника Босне и Херцеговине против Зорана Тегелтије, председавајућег Већа министара БиХ, Анкице Гудељевић, министарке цивилних послова БиХ, Фадила Новалића премијера Федерације БиХ и Вјекослава Мандића, министра здравства Федерације БиХ. Мерима Бабић, Ослобођење, Сарајево Тренутно стање је алармантно, кривуља епидемије корона вируса у БиХ последњих 15-20 дана нагло расте. Много је новозаражених, много њих је са тешком клиничком сликом, међу пацијентима је много младих, а болнички капацитети су све пунији. Када говоримо о тренутној ситуацији, недавно је и премијер Кантона Сарајево Един Форто у обраћању јавности изјавио како је Сарајево тренутно „највеће жариште корона вируса у Европи". „Не желим да постанемо нови Бергамо и учинићемо све да тако не буде", изјавио је Форто, мислећи на италијански град који је био најтеже погођен на пролеће прошле године. Он је нагласио како је ситуација у Кантону Сарајево крајње озбиљна и да очекује подршку Скупштине. Здравствени стручњак, проф. др. Јасенко Карамехић је ових дана изјавио како га оваква ситуација са наглим ширењем корона вируса у БиХ не изненађује, те да је најављивао снажан талас заразе још пре месец дана. Земља с отвореним границама која уопште не контролише ко у њу улази, а нема ни ПЦР ни брзе тестове, плаћа накнадни данак зимској сезони и пуним скијалиштима. Нимало блистава није ни епидемиолошка ситуација у Херцеговини. Премијер владе Херцеговачко-неретванског кантона Невенко Херцег најавио је затварање због рапидног пораста броја заражених. Болнички капацитети готово су попуњени. Инфектолог Јурица Араповић апеловао је на становнике да поштују мере јер се ситуација у последњих неколико седмица драстично погоршала, с највећом инциденцијом и жариштима у Мостару и Коњицу. Здравствени стручњаци су мишљења да досадашње епидемиолошке мере не могу да дају резултате, те да је спас из тешког стања једино вакцинација. За спровођење епидемиолошких мера углавном се старају кантонална и федерална инспекција, уз асистенцију припадника кантоналних министарства унутрашњих послова. До сада је било много инспекцијских контрола и кажњавања оних који се не придржавају епидемиолошких мера. Епидемиолошке мере се углавном односе на ношење маски у затвореном простору и на отвореном, поштовање физичке дистанце, а препоручен је рад од куће. Тржни центри и угоститељски објекти и даље раде, али судећи према повећаном броју новозаражених, поједини власници угоститељских објеката се све више одлучују на њихово привремено затварање док не прође кризни период. Европска унија и корона: Заједница на испиту Иако чланице Европске уније покушавају да одговоре јединствено у борби са корона вирусом, криза је показала и бројна превирања. Од одлуке о подели финансијских средстава око које се тешко нашло компромисно решење, до одлуке о вакцинацији - и иступања појединих земаља, попут Мађарске од одлуке да становницима дају цепива само која је одобрила Европска агенција за лекове. На нивоу Уније, Европска комисија је та која координира заједнички европски одговор на пандемију, а председница тог тела Урсула фон дер Лајен основала је тим за одговор на корона вирус на политичком нивоу, „Предузимамо одлучне мере да ојачамо наше секторе јавног здравља и ублажимо социјално-економски утицај у Европској унији. „Мобилишемо сва средства која су нам на располагању како бисмо помогли нашим државама чланицама да координирају националне одговоре и пружамо објективне информације о ширењу вируса и ефикасне напоре да га зауставимо", наведено је на сајту ЕК. Корона вирус и мере: Да ли је реч струке постала мање важна - или је увек била Немачка (ипак) није толико моћна Пре годину дана све очи света биле су упрте у Немачку као пример добре борбе с пандемијом - с мало заражених, добро опремљеним системом и благим мерама. Данас, ситуација знатно другачија - оштре мере које не успевају да обуздају вирус, пуне се болнице и ниска је стопа вакцинисаних, због чега је предложено да се најстроже мере продуже до католичког Ускрса. Само дан пошто је тај план објављен, канцеларка Ангела Меркел га је одбацила назвавши га „грешком", после критика привредника и научника. Предвиђао је строге мере, уз већину затворених продавница и ограничења окупљања. Пет дана око Ускрса од 1. априла, од Немаца би се тражило да остану код куће и смање контакте. Верске службе би биле отказане, забрањена велика породична окупљања и рад готово свих продавнице. Шеф странке Хришћанско-демократске уније (ЦДУ) Армин Ласшет рекао је 24. марта на састанку регионалног парламента да закључавање „није изводљиво у овом облику". „Ова грешка је само моја", рекла је Меркел новинарима у Берлину. „Читав процес изазвао је додатну неизвесност, због чега молим све да ми опросте. „Постојали су добри разлози за овакве мере, али оне не могу бити довољно добро спроведене у ово кратко време", додала је она. У земљи која је 10. на свету по броју оболелих о мерама одлучују канцеларка Меркел и председници 16 немачких савезних држава, а на основу епидемиолошке ситуације и препорука епидемиолога. Начелно су забрањена окупљања више од пет људи, маске су обавезне у свим затвореним просторијама и важи за све просторе који су отворени за јавност. Прославе на јавним местима, у становима и приватним објектима су „неприхватљиве". Отворене су прехрамбене радње, апотеке, бензинске пумпе и банке. Хотели и пансиони не смеју да примају туристе. Вакцинација - једна од кључних ствари у заустављању пандемије - у Немачкој иде спорије него у неким другим земљама. „Можемо да будемо бржи и флексибилнији. Хоћемо да проверену немачку темељност допуњава већа флексибилност", рекла је Меркел. „Мото гласи: вакцинисати, вакцинисати, вакцинисати", сажела је канцеларка стратегију после састанка са покрајинским премијерима. Италијански и шпански сценарио Док су многи у марту и априлу 2020. веровали да је добро следити немачки принцип, нико није желео да се нађе у кожи Италијана и Шпанаца. Две најпогођеније европске земље на почетку пандемије суочиле су се тада са огромним проблемом, пре свега због лошег здравственог система. Препуне болнице, недостатак опреме, по неколико хиљада заражених и умрлих дневно - слике с којима се остатак света суочио касније током године - на почетку пандемије стизале су из ове две земље. Одатле су стизали и први кадрови празних градова, празних улица, карантина, дневници изолације, аплаузи за здравствене раднике. Када су почетком марта прошле године овакве фотографије стизале из Рима, нико није слутио да ће убрзо цео свет бити под кључем Стизале су и вести о затвореној привреди, забрани кретања, упозорења и апокалиптичне слике извожења преминулих камионима. И годину дана касније, у обе државе на снази су строга ограничења, која су у међувремену попуштана, услед побољшања епидемиолошке ситуације. Са више од по три милиона заражених, Италија и Шпанија и даље су у светском врху по броју оболелих, У Италији је преминуло више од 105.000 људи, док је Шпанија остала без 73.000 становника преминулих од последица корона вируса. Шведски модел О мерама и препорукама у Шведској задњу реч нема влада или политичари, већ искључиво тим епидемиолога и агенција за јавно здравље. И док је већина европских земаља уводила најстрожа ограничења, која су у многима и даље на снази, Шведска се издвојила тиме што добрим делом 2020. није уводила никакве мере, већ искључиво препоруке. Швеђанима се крајем марта 2020. обратио премијер, први пут после више од 16 година, а актуелни председник владе Стефан Левен одржао је петоминутно обраћање због корона вируса. „Ми који смо одрасли морамо да будемо управо то: одрасли. Да не ширимо панику и гласине", рекао је тада премијер Левен у телевизијском обраћању нацији. „Нико није сам у овој кризи, али свако појединачно сноси велику одговорност", рекао је Левен, не слутећи да ће се убудуће много чешће обраћати нацији. Главни епидемиолози питали су се за све, а њихове одлуке је на крају Влада само усвајала. Ипак, ствари су се крајем 2020. промениле - шведска влада увела је оштре мере како би сузбила ширење корона вируса, укључујући препоруку ношења маски у јавном превозу и затварање радних места која нису неопходна. „Није могуће вратити се у свакодневни живот. Пандемија је питање живота и смрти", рекао је тада Стефан Левен на конференцији за новинаре. Шведски краљ Карл Густаф изјавио је средином децембра 2020. да је Шведска „заказала" у одговору на пандемију коронавируса. Почетком марта у главном граду Стокхолму одржане су демонстрације због уведених мера. Нису Швеђани једини који су се побунили због донетих мера - на улицама многих европских градова окупљали су се демонстранти. Немци су, чини се, били најљући због донетих мера и бунили су се неколико пута. Ипак, чини се безуспешно. Мере у борби против корона вируса биле су и један од разлога за излазак становника холандског града Хага на улице. Велика Британија: Од благих мера до прославе годишњице локдауна Многи Британци можда су једва дочекали 2020. годину јер се у њој завршавала прича око Брегзита, али сигурно се нису надали да ће прву годину ван Европске уније морати да проведу у сопственим домовима. Британски премијер на почетку пандемије залагао се за слабије мере, које би омогућиле стварање колективног имунитета. Касније су мере проширене, а током читаве године важила су строга правила. Строге мере и сада су на снази широм Уједињеног Краљевства. Мере варирају од региона до региона, у зависности од епидемиолошке ситуације. Доноси их Влада, а на основу препорука министарстава здравља. Упркос строгим мерама које важе већ годину дана, уз веће или мање уступке, Британија и даље региструје велики број нових случајева заразе и умрлих. Пета је на свету по броју оболелих, а прва у Европи. Годину дана после званичног иступања из ЕУ, на релацији Брисел - Лондон нови преговори и кошкања. У средишту пажње овај пут - имунизација. Председница Европске комисије упозорила је недавно да би ЕУ могла да забрани извоз вакцине АстраЗенека произведене у ЕУ у Велику Британију, упркос ранијим изјавама да се то неће догодити. Уједињено Краљевство предњачи по броју датих доза вакцина на 100 људи, а до сада је дато више од 29 милиона доза. Више од 2,2 милиона људи добило је обе дозе вакцине. У Великој Британији обележава се годину дана увођења најстрожих мера, а тим проводом спроведено је истраживање о животу после короне. Ово су неки од резултата. Латинска Америка Колапс система у Бразилу Паскал Флечер, ББЦ Мундо У Латинској Америци, континету који је жестоко погођен пандемијом, министри здравља и епидемиолози су ти који саветују владе о превентивним мерама. У неким од земаља епидемија је изнедрила „Ковид звезде" - јавне функционере који свакодневно обавештавају јавност о епидемиолошком стању. У Мексику је то подсекретар министарства здравља Уго Лопез-Хатер, који је често био критикован јер не носи маску и не поштује дистанцу, што тражи од грађана. Програми масовне вакцинације у надлежности су државних здравствених агенција, док превентивне мере обично спроводе безбедносне снаге - полиција и војска. Од Мексика до Аргентине, полиција је разбијала нелегалне журке и кажњавала оне који крше мере. У неким земљама, попут Ел Салвадора, војска је та која је бринула о поштовању мера, због чега је приговорио и Високи комесар за људска права Уједињених нација. У већини земаља Латинске Америке на снази су различите рестриктивне мере - од потпуних затварања до блажих ограничења. Упознајте жонглере из Латинске Америке који су због короне остали заглављени у Београду Они путују светом и живе од уличне уметности Све је теже наћи равнотежу између спречавања ширења вируса и очувања привреде, како би људи могли да зараде за живот. Показало се да је у Латинској Америци тешко све затворити и остати код куће - у многим земљама постоје развијене „сиве економије", а продавци и њихове породице морају бити на улици како би преживели. Жива је и култура активног друштвеног живота - од барова и ресторана, преко религиозних окупљања до целогодишњих активности на плажи. Због тежине ситуације у Бразилу, градоначелник Рио де Женеира недавно је преузео драстични корак и забранио становницима боравак на најпознатијим светским плажама. У већини земаља, поштовање мера je спорадично, а програми вакцинације кренули су споро, пандемија и даље букти и мало је наговештаја да ће се ускоро смирити. Док је ситуација у Бразилу најгора, број заражених расте и у земљама које су у почетку добро контролисале епидемију, попут Уругваја. Чак и у Чилеу, где процес вакцинације може да се упореди са оним у Америци или Европи - постоје бриге о новом таласу заражавања. И док је већина експерата у региону сагласна да су мере које се спроводе у свету - као што су ношење маске, дистанца и вакцинација - једини начин за борбу са епидемијом, њихова примена у Латинској Америци и даље је неједнака и далеко од успешне. То значи да ће Латинска Америка живети са вирусом неко време и са свим здравственим и економским последицама које ће то донети становништву. Од 27 бразилских држава, 20 је достигло критичну стопу попуњености капацитета на јединицама интензивне неге Бразил: Најгора здравствена криза, четврти министар здравља од почетка пандемије и сукоб око доношења мера Луис Барухо, ББЦ Бразил Бразил је тренутно друга земља по броју потврђених и смртних случајева. Здравствени систем у земљи такође је на ивици колапса. Недавно истраживање показало је да је од 27 бразилских држава, 20 достигло критичну стопу попуњености капацитета на јединицама интензивне неге. У 13 држава стопа попуњености кревета премашила је 90 одсто. Држава је управо, чини се у најгорем тренутку пандемије, именовала новог министра здравља, четвртог од почетка пандемије. Марсело Куирога, кардиолог, треба да замени генерала Едуарда Паузела. Од почетка пандемије, централна влада се сукобљава са државама и општинама у Бразилу око тога ко предлаже, одобрава и осигурава спровођење епидемиолошких мера. Пресудом Врховног суда у марту прошле године гарантована је аутономија градоначелницима и гувернерима да одреде мере за борбу против корона вируса. После те одлуке, државе и општине и градови су могли да одлучују о мерама изолације, затварању предузећа и другим ограничењима, супротно схватању председника Жаира Болсонара, који тврди да је на савезној влади да дефинише шта треба да буде урађено. Због тренутне кризе у Бразилу, који је једна од најтеже погођених земаља корона вирусом на свету, неки градови су увели потпуна затварања, али стручњаци траже да се држава закључа као једино решење. Такође су инсистирали на убрзавању програма вакцинације. Тврде да је пандемија у Бразилу ван контроле. Према њиховим речима, недавни пораст броја случајева углавном је резултат открића нове варијанте вируса - П.1, која је у свету позната као „бразилска варијанта". Недавне студије показале су да је овај нови сој преносивији и да би могао да побегне неутрализујућим антителима, што доводи до поновне инфекције. Према подацима СЗО, Бразил је претходну недељу завршио с највећим бројем регистрованих случајева и преминулих за седам дана. Бразил има и неславно прво место по дневном броју умрлих од последица корона вируса. Умире дневно више од хиљаду људи, а тај број расте из дана у дан. Русија: Маске обавезне, а Путин никад у јавности с маском Русија је на другом крају географске карте, али близу Бразила по броју оболелих. По броју регистрованих случајева, Русија је на четвртом месту иза Америке, Бразила и Индије. Олга Диаконова, ББЦ руски сервис У Русији се епидемиолошке мере разликују од региона до региона, а федералне власти су више пута истакле да о доношењу и укидању мера треба да одлучују регионалне власти, у зависности од ситуације на локалу. У сваком региону постоји оперативни штаб за борбу против корона вируса, који прати епидемиолошку ситуацију и извештава власти. Одлуке о мерама доноси челник региона, осим у Москви, где о томе одлучује градоначелник. Поштовање мера контролише локална Канцеларија Федералне службе за заштиту права потрошача и добробит људи, али и полиција. Државна санитарно-епидемиолошка служба при Федералној агенцији за медицину и биологију задужена је за издавање казни у случају непоштовања мера које се односе на рад угоститељских објеката. Мере најчешће нису строге. Маске су обавезне свуда, осим у Чеченији. Варирају и мере које се односе на рад објеката, као и број људи који може истовремено да борави на културним и спортским догађајима. У појединим регионима, забрањен је рад наргила барова и дискотека. У многим регионима је на снази мера самоизолације за старије од 65 година. Мере се у Русији не поштују баш строго, нарочито у унутрашњости. Стиче се утисак да нема надзора и да угоститељски објекти и продавнице добијају казне за непоштовање мера у таласима. Због тога недељу, две ресторани или продавница инсистирају да муштерије улазе с маскама, а затим наредних неколико месеци нико не обраћа пажњу на то имате ли маску. У суштини, људи живе као и до сада, у многим регионима се организују концерти, клубови раде и у њих долази много људи, а практично у свим ситуацијама којима сам имала прилике да сведочим људи нису носили маске. Већина Руса сматра да ношење маске није битно, без обзира на то што власти стално понављају да су маске неопходне. За све ово време, председник Владимир Путин ниједном није ставио маску приликом званичног обраћања, а тек недавно се вакцинисао. Иако се број новозаражених смањује, стручњаци кажу да је извесно да ће бити трећег таласа, који је у Европи већ почео. Према званичним подацима, број новозаражених у Русији тренутно опада. Без обзира на то што Русија има своју вакцину и не суочава се дефицитом - осим у појединим регионима - а може да се вакцинише ко год жели, нема великог интересовања. Вакцинација тече много спорије него у Великој Британији и САД-у. Званична статистика о броју вакцинисаних није јавно доступна, а према незваничним подацима, барем прву дозу примило је најмање четири одсто становника Русије. Украјина: Мере националне и локалне власти Украјина је у трећем таласу пандемије, а ситуација се погоршава из дана у дан. У неким регионима болницама недостаје кревета са кисеоником, а власти не искључују могућност поновног закључавања широм земље. Дневно се региструје око 15.000 нових случајева. Дијана Куришко, ББЦ украјински сервис У Украјини постоје два нивоа примене епидемиолошких мера - национални и локални. Такође, влада и Министарство здравља усвојили су карантинска правила - како земља мора да живи током пандемије. Међутим, локалне власти су се неколико пута опирале и нису поштовале правила. На пример, у неким западним регионима школе и ресторани нису били затворени током карантина. Али ситуација се у последње време брзо променила - неколико градова је увело строге мере без владине одлуке, због критичне ситуације. Влада је широм земље два наврата наметнула затварање - у периоду од марта до маја 2020. и у јануару 2021. Главни град Украјине - Кијев - увео је тронедељно закључавање почев од 20. марта. Трајаће до 9. априла. Кијев се придружује још неколико регија које су тренутно под блокадом. Већина их је у западној Украјини. Примену мера контролише полиција - врши рације и изриче новчане казне. Украјинска национална академија наука верује да ће трећи талас бити најсмртоноснији до сада - очекујући 40.000 заражених и 1.000 смртних случајева сваког дана. Стручњаци кажу да је Украјини пре извесног времена била потребна нова строга блокада, а стручњаци из Кијевске економске школе дошли су до закључка да ће најстроже мере успорити ширење болести. Сједињене Америчке Државе: Одлуке на свакој држави понаособ Сједињене Америчке Државе постале су брзо епицентар пандемије по стизању вируса до тог дела света. Неке савезне државе биле су дубоко погођене, а постављало се питање шта је добро урађено, а где је зашкрипело. Недостатак опреме, одлагање тестирања, опречне поруке и политичка кошкања - неки су од разлога за лош одговор на корона кризу на почетку у Сједињеним Државама. Гувернер Њујорка, најпогођеније државе, Ендрју Куомо пожалио се још у априлу прошле године да се савезне државе, заједно са федералном владом, утркују за опрему, подижући цену једни другима. „То је као да сте на и-беју са 50 других држава, које лицитирају за респиратор", рекао је он. Није морало да буде овако, казао је тада Џефри Леви, професор здравствене политике и менаџмента са Универзитета Џорџ Вашингтон. Америчка влада је оманула у одговарајућем одржавању залиха које су неопходне за излажење на крај са једном оваквом пандемијом - а потом је реаговала сувише споро кад је природа актуелне кризе постала очигледна. „Изгубили смо силне недеље кад је у питању повећавање производних капацитета за опрему за личну заштиту, а ауторитет владе никада до краја није искоришћен да би се осигурало да до те производње долази", рекао је он. Корона вирус: Шта је прече - људи или привреда? Прошлу годину је у Америци осим короне обележила и предизборна кампања, а то је имало међусобни утицај. Оно што је остало исто - главни лекар и научник у САД у борби против корона вируса - Ентони Фаучи. САД су прошле године за време Трампове администрације укинуле и финансирање Светске здравствене организације, а један од разлога је и одговор на корона кризу. Ово питање било је и једно од кључних током изборне кампање, а Трампов изазивач Џо Бајден користио је сваку прилику да критикује дотадашњег председника због начина на који се опходио према пандемији. Пошто је победио на изборима, нови председник Џо Бајден одлучио је да обнови финансирање СЗО. Бајдeн је недавно потписао и пакет помоћи вредан 1,9 билиона америчких долара, такозвани „Амерички план спаса", који би према његовим речима, требало да земљи поново усправи кичму. Са једне стране, пакет би требало да подстакне привреду и у становништву санира економске последице пандемије. Сваки Американац и Американка добиће по 1.400 долара помоћи. С друге стране, велики део пакета биће усмерен на директну борбу против пандемије - у вакцинацију, у производњу вакцина и тестова. Добри примери Азије: Јужна Кореја и Израел Све актуелне теорије о пореклу новог корона вируса воде у Азију. Континент са више од 27 милиона случајева и 400.000 преминулих, имао је највише искуства са епидемијама смртоносних вируса. Јужна Кореја издвојила се по спремности да одговори на кризу, а Израел по масовнијој вакцинацији. Јужна Кореја: Спремност система за ванредне ситуације После епидемија Мерс вируса 2015. године, Јужна Кореја спровела је 48 реформи у систему јавног здравља, како би могла боље да реагује у сличним ситуацијама. И исплатило се - када је стигао корона вирус, надлежни су брзо успели да спљоште криву, без затварања привреде и строгих карантинских мера. Уместо тога главни мотив је био: тестирање и праћење контаката. Они који су долазили на тестирање нису ни улазили у болнице, већ су тестирани кроз специјално израђене кабине. У близини болнице налазе се и тимови задужени за праћење контакта свих случајева - за тај задатак су имали приступ подацима са телефона и кредитних картица. Са мање од 100.000 регистрованих случајева и нешто више од 1.700 смрти, Јужна Кореја стање у Јужној Кореји једно је од бољих у Азији, када се узме у обзир популација од више од 51 милион становника. Израел: Најмасовнији програм вакцинације Vakcinacija u svetu Izvor: Our World in Data, ONS,http://gov.uk/ Више од половине популације Израела добило је обе дозе вакцине, а та земља је шампион у спровођењу процеса имунизације. Протеклих дана на интернету су се појавиле фотографије људи у баровима у престоници Тел Авиву, који играју, веселе се и понашају као у свету без вируса. Све до пре нешто више од месец дана у земљи су на снази била најстрожа ограничења, уз полицијски час. Слике су сада потпуно другачије, а заслужан је добар програм вакцинације. Мере су пре неколико дана додатно ублажене. Израел је увео и зелене пропуснице - које добијају вакцинисани и они који су се опоравили од Ковида-19 и служе им као потврда за улазак на јавна места која нису доступна невакцинисанима. Компанијама је најновијим попуштањем мера дозвољено да отворе врата на основу стандарда зелених пропусница, те да се дозволи и улаз невакцинисанима ако се подвргну брзом тесту на вирус на улазу. Од најсмешнијег вируса до 300.000 заражених. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk