Интернет и ТикТок: Прича о друштвеној мрежи коју би Трамп да забрани
Председник Доналд Трамп упозорио је да ће забранити ТикТок уколико нека америчка компанија не откупи њено пословање у САД. Како је, дакле, ова апликација успела за само две године да привуче милионе корисника, али да истовремено буде доживљена и као безбедносни ризик?
Црвени гумени меда стоји сам под пригушеним светлoм позорнице и чује се непогрешиви глас Адел како пева. Потом, кад се невидљива гомила придружи у певању следећег стиха, камера се повлачи уназад да би открила још стотине гумених меда који певају уз Someone Like You. Блесаво, симпатично и изузетно гледљиво. И за младу нову наду међу видео апликацијама ТикТок урадило је више за тих 15 секунди него маркетиншки буџети који се мере милионима. Постављен у децембру 2018. године, овај видео је брзо стекао милионе прегледа на апликацији али - још важније - опонашало га је још хиљаде имитатора на другим друштвеним мрежама. Свет је приметио апликацију и ТикТок је од тада привукао живахну, креативну и младу публику која броји стотине милиона. Виод са музиком Аделе постао је хит на друштвеним мрежама Порекло ТикТока разликује се од бајковитих стартап прича које смо слушали раније. Ово није империја коју су изградили неколико пријатеља са сјајном идејом у гаражи њихове маме. Живот је заправо започео као три различите апликације. Прва је била Musical.ly лансирана 2014. године која је са радом почела 2014. у Шангају, али је имала јаке пословне везе са Америком и стекла је публику на том кључном тржишту. Кинески технолошки гигант БајтДенс је 2016. године лансирао сличан сервис у Кини по имену Доујин. За само годину дана привукао је 100 милиона корисника у Кини и на Тајланду. БајтДенс је схватио да ту има нечега и пожелео да се прошири под другим брендом - ТикТок. И тако, 2018. године, купио је Musical.ly, „усисао га" у себе и почео глобалну експанзију ТикТока. ТикТок је постао популаран због липсинковања и плеса, а сад је забрањен у Индији ТикТокова тајна лежи у његовој употреби музике и изузетно моћног алгоритма, који учи које садржаје корисник воли да гледа много брже него бројне друге апликације. Корисник може да бира из огромне базе података песама, филтера и филмских инсерата уз које жели да глуми да пева на плејбек. Инспирисао је неке огромне трендове као што су „Old Town Road" од Lil Nas X или „Bored in the House" Куртиса Роуча. Чак је тема ББЦ Њуза постала вирална кад су се Британци спрдали са дневним конференцијама за штампу о корона вирусу. Многи људи провешће највише времена на страници названој „За тебе". Ту алгоритам сервира садржај корисницима, антиципирајући шта ће им допасти на основу садржаја са којим су се већ сусретали. На том месту се и приказује садржај за који се мисли да би могао да постане виралан. Идеја је да, ако је садржај добар, он стигне далеко, без обзира на то колико пратилаца сам његов творац има. Хељда, магарац из Канаде, упада на састанке који се одржавају преко апликације Зум. Изникле су многе ТикТок заједнице, које је повезао тип садржаја који људи воле. Други корисници, укључујући ЛГБТ и неинфлуенсерске творце, бораве на овој платформи да би правили информативан или духовити садржај за сродне људе. Раст ТикТока и његове сестринске апликације Доујин био је метеорски. У јулу прошле године, апликације су већ имале милијарду преузимања широм света, од којих су 500 милиона били активни корисници. Годину дана касније, имали су две милијарде преузимања и око 800 милиона активних корисника. Убрзани раст ТикТока неминовно је привукао и пажњу политичара. Шта то значи кад једна кинеска апликација толико брзо постане огроман део савременог живота? ТикТокова тајна лежи у његовој употреби музике и изузетно моћног алгоритма, Иако су оптужбе неодређене, Индија и САД су забринути да ТикТок сакупља осетљиве податке корисника које кинеска влада може да искористи за шпијунажу. Претпоставља се да свако велико кинеско предузеће има унутрашњу „ћелију" која одговара владајућој кинеској Комунистичкој партији, чији многи агенти имају задатак да сакупљају тајне. Индија је првобитно забранила ТикТок у априлу 2019. године, након што је суд наложио његово уклањање из продавница апликација због тврдњи да се користи за ширење порнографије. Та одлука је промењена после уложене жалбе. Кад је поново забранила ТикТок, заједно са десетином других кинеских апликација у јуну 2020. године, индијска влада је рекла да је примила притужбе на апликацију „како краде и крадомице емитује податке корисника." Америчка влада је покренула истрагу о националној безбедности на платформи крајем 2019. године, након што су и демократски и републикански посланици сугерисали да она представља претњу. Скорије, амерички државни секретар Мајк Помпео тврдио је да је ТикТок међу одређеним бројем кинеских апликација које „шаљу податке директно кинеској Комунистичкој партији" Захладнели односи Британска Канцеларија комесара за информације и аустралијске обавештајне агенције тренутно воде истрагу против апликације, али још нису обелоданили шта то тачно траже. Наравно, вреди напоменути да су односи међу овим земљама и иначе затегнути, будући да је САД у сукобу са Кином око трговине, индијске и кинеске снаге се непрестано кошкају на граници, а Велика Британија се противи новим законима о безбедности у Хонг Конгу. Спорно је шта тачно ради ТикТик са подацима. Знамо на основу његове политике о приватности да сакупља огромну количину тога, укључујући: Већина доказа указује на то да је сакупљање података на ТикТоку слично као код других друштвених мрежа гладних података, као што је Фејсбук. Међутим, за разлику од његових америчких ривала, ТикТок тврди да је спреман да понуди непревазиђени ниво транспарентности како би умирио неке од страхова о његовом сакупљању и протоку података. Класичну књижевну критику млађа генерација је заменила Јутјуб емисијама. Дељење кода ТикТоков нови генерални директор Кевин Мајер, амерички бивши руководилац Дизнија, рекао је да ће дозволити експертима да истраже код који стоји иза алгоритама. То је од огромног значаја у послу у ком се подаци и кодови иначе љубоморно чувају. Међутим, забринутост није само око тога који подаци се сакупљају, већ је и више теоретске природе - може ли кинеска влада да натера БајтДенс да јој преда податке на захтев? Иста забринутост постојала је и око Хуавеја. Кинески Закон о националној безбедности из 2017. године приморава сваку организацију или грађанина да „подржава, помаже или сарађује у обавештајном раду државе." Оснивач БајтДенса Занг Јиминг је 10. најбогатији Кинез, по Форбсовој листи Међутим, као и кинески телекомуникациони гигант Хуавеј, шефови ТикТока упорно тврде да ако би се то икад догодило, „ми бисмо дефинитивно одбили било какве захтеве за подацима". Друга брига је могућност цензуре или да се апликација користи за утицање на јавне расправе. ТикТок је једна од првих платформи на коју ће многи млади људи доћи да поделе садржај свог друштвеног активизма. У мају је он промовисао #BlackLivesMatter као тренд. Али иако је дотични хештег привукао милијарде прегледа, постојале су критике на рачун тога да се садржај црначких твораца потискује и да се хештегови који имају везе са протестима намерно скривају. То није први пут да је алгоритам ТикТока критикован због начина на који бира садржај. Оптужбе за цензуру Извештај Интерсепта сугерисао је да су модератори подстицани да умањују приоритет садржаја сваког ко се сматра сувише „ружним" или сиромашним. Прошле године, Гардијан је писао о томе да је ТикТок цензурисао материјал проглашен политички осетљивим, укључујући снимак са протеста на Тргу Тјенанмен и захтеве за независност Тибета. Нова репортажа Вашингтон поста показала је да модератори у Кини имају коначну реч о томе да ли се неки видео снимци одобравају. БајтДенс је изјавио да су такве смернице у међувремену избачене и да је сва модерација независна од Пекинга. Преговори са Мајкрософтом А опет преговори који се воде са Мајкрософтом о могућности да Мајкрософт откупи ТикТокове америчке активности показују да је то један од најзначајнијих технолошких производа годинама уназад. ТикТик се показао као место за састајање млађих од 25 година, док се апликације као што су Твитер и Инстаграм често доживљавају као за старије кориснике. Али за оне који користе ТикТок како би им се чули гласови, могућност забране делује као велики губитак. Преузимања конкуренције у виду апликације за кратку видео форму Бајт и Трилер скочила су у САД-у у последње време, док се корисници очигледно спремају да напусте брод који тоне. Али, чини се да ће се многи држати ТикТока све до последњег часа - уколико тај час уопште наступи. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk