Климатске промене: Шпијунски сателит показао колико се брзо топе глечери на Хималајима
Слике које је направио обавештајни сателит у време Хладног рата показале су којом брзином нестаје лед са Хималаја.
Са слика Хексагона 2011. скинута је ознака тајности и дигитализоване су за потребе научних истраживања Научници су упоредили фотографије које су у то време снимиле америчке извиднице са недавним сликама из посматрачких мисија свемира и открили да се лед топи двсотруко брже него пре 40 година. Истраживања су показала да се од 2000. године висина глечера на планинским врховима смањује за пола метра током једне године. Научници тврде да су климатске промене главни узрок. „Захваљујући овој студији, ми заиста видимо најјаснију слику о променама које су задесиле ледени покривач Хималаја", каже Џошуа Морер са Универзитета Колумбија за ББЦ Њуз, који ради у опсерваторији Ламонт-Доерти у Њујорку. Истраживање је објављено у научном часопису Сајенс Адвансиз. Сателити Хексагон били су тајни програм америчких обавештајаца Током 70-тих и 80-тих година амерички обавештајни програм - кодног имена Хексагон - лансирао је 20 сателита у орбиту да тајно фотографишу Земљу. Тајне слике су чуване на ролнама филма, које су сателити потом бацали у атмосферу, где су их у ваздуху преузимали војни авиони. Са ових докумената је 2011. скинута ознака тајности и дигитализована су за потребе истраживања америчких геолога. Међу шпијунским фотографијама су и Хималаји - област о којој једва да има старијих података. Поредећи ове слике са онимна из сателита НАСЕ и Јапанске свемирске агенције Јакса, истраживачи су утврдили колико се овај регион променио. Тим са Универзитета Колумбија посматрао је 650 хималајских глечера у размаку од око 2.000 километара. Ова група научника открила је да је у периоду између 1975. и 2000. нестајало у просеку четири милијарде тона леда сваке године. Међутим, од 2000. до 2016. глечери су се топили двоструко брже - нестајало је осам милијарди тона годишње. Сателитски снимци климатских промена Морер објашњава колико је то воде. „Да стекнете утисак, осам милијарди тона леда може да испуни 3,2 милиона олимпијских базена сваке године". Топљење није свуда исто, додаје. „Глечери највише губе лед са дна, где је најразређенији. Неки су се истањили по пет метара за годину дана." У научним круговима постоји дебата о узроцима ове појаве. Сматра се да промена у количини падавина и чађ из индустријских постројења убрзава топљење. Тим са Колумбије сматра да ови фактори утичу, али да је раст температуре на Хималајима главни узрок. Фотографије Хексагона спуштале су се из сателита у капсулама Научници сматрају да ће губитак леда имати последице на дужи рок. Краткорочно, отапање може изазвати поплаве. Дугорочно гледано, милиони људи у региону који зависе од вода са планина, током сушних година могу искусити веома озбиљне потешкоће. Коментаришући ово истраживање, Хемиш Причард из британског Антарктичког истраживачког центра осврнуо се на климатске промене. „Током једне генерације, топљење се удвостручио и ови глечери се брзо смањују". Зашто је то битно? Кад се лед истроши неке од најважнијих азијских река ће изгубити водоснабдевање које им омогућава да имају воде и у сушним периодима, када је вода највреднија, каже професор. „Без планинских глечера, суше ће бити још горе за милионе људи који живе низводно." Поглед на Хималаје из Међународне свемирске станице