Макрон у Београду: Поправни испити Србије и Француске на свим пољима
Односи Србије и Француске доживели су пунолетство између две посете француских председника Београду.
Прошло је 18 година од доласка Жака Ширака до посете Емануела Макрона. „То је дуго, предуго", констатовао је одмах по слетању на београдски аеродром, који дат на управу од 25 година француској компанији „Ванси", председник Емануел Макрон. То време, ипак, није било предуго да Београд и Париз доведу односе на многим пољима на ниво да је Емануел Макрон у Београд дошао да понуди - поправне испите. У готово свим темама о којима су разговарали, Макрон и председник Србије Александар Вучић морали су да крену из минуса. Састанак о Косову, планиран за почетак јула у Паризу на иницијативу Макрона и немачке канцеларке Меркел - није одржан. У највећем будућем економском пројекту у Србији - градњи београдског метроа - готово у потпуности наметнули су се Кинези. Макронова порука да нема пријема нових чланица у Европску унију (ЕУ) све док се она сама изнутра не реформише главно је оруђе евроскептика и у Србији. Пријатељство Србије и Француске с почетка 20. века више пута обавијено је црним, попут споменика Захвалности Француској на Калемегдану, а влада управо Александра Вучића забрањивала је функционерима да путују у Француску због погоршаних односа. Вучић и Макрон, ипак, на сваком кораку настојали су да покажу присан однос. Поправни испит за Косово Састанак Србије и Косова у Паризу, који је био најављен за 1. и 2. јул па није одржан, ипак ће добити нову прилику. Председник Емануел Макрон најавио је на конференцији за штампу после сусрета са председникom Вучићем да ће се лично заложити да се дијалог настави. Навео је и да ће позвати на нови састанак српског председника и премијерку, косовског председника и премијера, као и немачку канцеларку. Со и погача за дочек Емануела Макрона на београдском аеродрому Пред својеврсни „Париз 2", Макрон је и Београду и Приштини поручио оно што их - не радује. „Догађаји од последњих неколико месеци нас забрињавају, а одлуке супротно споразумима морају бити укинуте", јасно је Макрон алудирао на увођење високих такси на робу коју Косово увози из Србије. „Морам да признам да председник Вучић има храброст и да је рекао да Устав Србије не одговара ономе што њени партнери у Европи мисле, као и да Србија жели да уђе у ЕУ и мисли да је њена будућност у Европи", описао је Макрон оно што председник Србије мисли о решењу косовског питања. Његов српски саговорник рекао је да је свестан да Француска неће променити став о Косову, али да је срећан јер га је председник Макрон саслушао. „Ја нисам неко ко је сањар и ко мисли да су могуће немогуће ствари, али сам уверен да енергија председника Макрона, његов политички ентузијазам, могу да донесу промене на европском континенту и да и тако помогне нашој земљи и нашим грађанима", пренео је председник Вучић утисак о могућем учешћу француског председника у решавању косовског питања. Француска је међу земљама које су признале независност Косова и гласају за учлањење Приштине у све међународне институције. Макронова посета Београду траје два радна дана Поправни испит за економију Од главног играча који је требало да предводи пројекат изградње метроа у Београду, француске компаније пале су у други план после доласка на власт Српске напредне странке. Интензивнији разговори са кинеским компанијама и званичним Пекингом подстакли су француског председника да на високо место у београдској агенди стави вечно питање метроа. За време власти Демократске странке Бориса Тадића и градоначелничког мандата Драгана Ђиласа, француске компаније „Ежис" и „Алстом" биле су кључни носиоци овог пројекта, урађена је и студија о извдољивости, а на државном нивоу остварени су бројни контакти Београда и Париза. Да би се тај изгубљени примат вратио, Макрон је у београдску делегацију уврстио и представнике ових компанија. „Пројекат метроа је од структурне важности и сви ти пројекти треба да привуку француска предузећа", готово на самом почетку обраћања медијима поручио је Макрон. „Од почетка смо радили са Алстомом и Ежисом и наставићемо да радимо са француским пријатељима", стигла је потврда од председника Вучића да се Французи враћају у ову велику игру. Био би то наставак „из снова" за економске и транспортне односе Србије и Француске, након што је француска компанија „Ванси" преузела управљање над аеродромом „Никола Тесла". Двојица председника искористила су слетање француског „фалкона" на писту београдског аеродрома да означе почетак радова на дуго неопходној реконструкцији ове ваздушне луке. Делегације две владе потписале су двадесетак споразума различитог нивоа обавезности којима се унапређује економска сарадња. Макрон и Вучић детљано су анализирали глобус, поклон председника Француске Франсоа Митерана председавајућем Председништва СФРЈ Лазару Мојсову Шта је Јуроњуз? Велика пажња у најави посете француске делегације посвећена је доласку телевизијске мреже „Јуроњуз" у Србију, чији је директор део француске привредне делегације. Са медијима у Србији, информације о доласку „Јуроњуза" делила је Сузана Васиљевић, саветница председника Србије за медије. У изјави за „Прву" телевизију, рекла је да ће тај долазак значити отварање стотинак радних места и „побољшање новинарског стандарда". Већински власник „Јуроњуза" је египатски милионер Нагиб Савирис, четвртину удела има америчка мрежа Ен-Би-Си Њуз, док најмањи део у власништву, али највећи у уређивачкој структури имају различити европски јавни сервиси. Ова компанија у Србију стиже кроз партнерство са „Телекомом Србија", која тиме шири присуство у медијима. Поправни испит за евроинтеграције Неколико пута током обраћања медијима, француски председник морао је да потроши мноштво речи да објасни став о европским интеграцијама Србије. „Ја мислим да ЕУ данас не функционише добро и ми треба да донесемо неке одлуке да брже и боље функционише, да бисмо били суверена сила наспрам Кине и САД. То је компатибилно са оним што и Србија треба да ради - да се припреми за чланство у ЕУ." Макронова порука о два паралелна колосека промена - европском и српском - који ће резултирати спајањем у тачки чланства Србије у бољој Европској унији, дошла је као потреба да се „удахне нови живот" евроинтеграцијама Србије јер је Макрон постао један од најцитиранијих европских лидера међу српским евроскептицима. Све то, додатно је „зачињено" бројним Макроновим понављањима да је Србија део Европе, и део европске одговорности. Иако је француски председник поновио да Србија мора да реши многа питања пре чланства у Унији, показао је велику дозу разумевања за однос Београда према критикама из извештаја Европске комисије да је напредак упитан, пре свега, у областима људских права и слободе медија. „Сваки пут смо разговарали о ситуацијама кршења владавине права, а на ситуацији са медијима ради се са Репортерима без граница. Увек сам видео жељу српског руководства да конкретно напредују." Стратегију Европске уније, по којој би земље могле да постану чланице ЕУ до 2025. године, председник Вучић је пред француским председником ставио у ред са низом необично одабраних историјских догађаја. „Рекли су нам 1999. да су нас бомбардовали због хуманитарне катастрофе - па је није било. Рекли су на 2003. да се о Косову преговара прво о стандардима, па онда о статусу - а онда су им дали статус, а стандарда нема нигде. Не би ово било први пут да Србија чује једно, а деси се нешто друго", рекао је Вучић. Пред посету француског председника Београду подсећамо се кључних ставова Емануела Макрона. Поправни испит за емоције Александар Вучић и Емануел Макрон провели су готово два сата обраћајући се што медијима, што грађанима Београда. Двојица председника чак три пута су излазила пред микрофон током првог дана званичне посете француског председника. Вучић је говорио на српском, Макрону се у личним разговорима обраћао на енглеском, али му је упутио и неколико речи захвалности на француском. Макрон је неколико минута на Калемегдану држао говор на српском језику, пославши снажну поруку домаћинима. То су само неки, за дипломатски протокол неуобичајени, моменти ове посете. Макрона су на Калемегдану дочекали грађани Београда Толико снажна порука, очигледно, била је неопходна да би се санирале последице догађаја који су озбиљно уздрмали односе Београда и Париза у последње две године. Са места председника Владе Србије, Александар Вучић у априлу 2017. године донео је одлуку да на три месеца забрани свим државним функционерима да уопште путују у Француску када ова земља није пристала да Србији изручи Рамуша Харадинаја. Данашњи премијер Косова био је тада ухапшен по Интерполовој потерници из Србије, али је одлуком француског суда одбијено изручење Београду. Чувени споменик, пред којим су се председници сада обраћали грађанима, пре само две године био је замотан у црно платно. Сада је председник Србије само скренуо пажњу свом француском колеги да грађанима Србије не прија када он у Београду изговара да су Србија и Косово две независне државе. Сличне тезе албанског премијера Раме на конференцији за штампу у Београду пре пет година изазвале су далеко бурнију реакцију тадашњем премијера Вучића. ББЦ на српском води вас кроз дан који је руски председник провео у Београду. Коначно, незадовољство званичног Београда местом седења председника Вучића на обележавању стогодишњице Првог светског рата, где је председник Косова Хашим Тачи седео међу главним званицама, била је још једна „тачка кључања". Због свега тога, опредељеност Емануела Макрона да једно од главних места у његовим обраћањима добије често подсећање на заједничку историју са почетка прошлог века долази као логична последица. Посебно јер Београд и Париз чека још тешких момената када се дубље зарони у решавање косовског питања. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk