Игра престола: Пет историјских догађаја који су инспирисали серију која обара рекорде гледаности
Тренутно се емитује осма и последња сезона Игре престола, једна од најпопуларнијих серија из домена фантастике.
Џорџ Р. Р. Мартин је инспирацију налазио у стварним догађајима Прву епизоду осме сезоне, емитовану 14. априла, погледало је више од 17 милиона људи само у Америци. Из продукцијске куће ХБО кажу да је то рекорд када је овај жанр у питању. Али ако искључите сцене са магијом и змајевима - серија је ближа правој историји него што многи фанови мисле. Игра престола је настала по књигама Џорџа Р. Р. Мартина - који је такође извршни продуцент серије. Мартин је често говорио о томе како су историјски догађаји утицали на његов рад. „Одувек сам волео историју", изјавио је у интервјуу за Гардијан прошлог новембра. „Али не занимају ме толико анализе социоекономских трендова или културних промена, колико ратови, убиства и издаје - све посластице." Ево пет догађаја који су инспирисали неке од кључних тренутака у серији Игра престола. Игра престола: Реакције из Србије и света О Брену Старку иза кулиса Игра престола: Шта доноси осма сезона? 1. Ратови ружа Ратовима ружа сматра се низ сукоба вођених због енглеског престола у 15. веку. Смрт краља Ричарда Трећег био је преломни тренутак у Рату Ружа Ратови су се водили између следбеника династије Ланкастер и династије Јорк - ривалских огранака краљевске куће Плантагенет, која је владала Енглеском више од 300 година. Рат је детаљно описан у Плантагенету, четворотомној књизи историчара Томаса Б. Костејна, објављеној 1950. године. Мартин је често помињао његову љубав према Костејновом раду. А сличности са Ратовима ружа осликавају глави заплет Игре престола - борбу између породица Ланистер и Старк око контроле над фиктивним светом Вестероса. 2. Пресуде и двобоји У првој сезони Игре престола, Тирион Ланистер (лик кога тумачи амерички глумац Питер Динклиџ) оптужен је за убиство лорда Џона Ерина. Али Тирион избегава казну, позивајући се на „суђење двобојем". У средњевековној Европи, битке су биле честе - унајмљени мачеваоци би изашли на дуел Ланистер наређује телохранитељу Брону да освоји његову слободу у двобоју. Та сцена је у потпуности измишљена. Ипак, суђење двобојем се током средњег века користило како би се разрешиле правне несугласице. Стране су могле да ангажују ратнике који би буквално водили њихове битке. Ипак, за разлику од онога што видимо у Игри престола, двобоји се нису нужно завршавали смрћу једног учесника. Губитник је просто могао да се преда. 3. „Крваво венчање" или „Црна вечера"? Један од обрта, који фанови нису тако лако поднели, одиграо се у трећој сезони, када су три главна лика изгубила живот у једној епизоди. Краљ Џејмс II је имао само десет година када се десила Црна вечера Роб Старк, његова мајка Кејтлин и трудна невеста Талиса, убијени су током свадбе. Мартин је инспирацију за чувену сцену Крвавог венчања пронашао у догађајима који су се заиста одиграли. Он је одавао почаст Црној вечери. Црна вечера догодила се у Шкотској 1440. године. На забави коју је организовао десетогодишњи краљ Џејмс II, Гроф од Дагласа и његов млађи брат, обојица чланови најутицајнијих породица у држави, обезглављени су након вечере. „Историјски извештаји наговештавају да је неко на сто ставио главу дивљег вепра - знак смрти. Гроф и његов брат су одведени у кулу и касније погубљени, без обзира на молбе краља Џејмса", рекао је Мартин за магазин ЕW. 4. „Прави" Ледени зид У Игри престола, Зид је фантастична грађевина направљена од леда, који се простире дужином од 500 километара на северној граници Вестероса. Зид, висок преко 200 метара, штити краљевство од инвазија. Део Хадријановог зида Зид чува Ноћна стража, ред витезова међу којима се налази један од кључних ликова - Џон Сноу. Инспирација за Ледени зид налази се у физички мањој, али не мање значајној грађевини: Хадријановом зиду. Саграђен у другом веку како би заштитио Римско царство од непокорених племена Брита са севера, зид је добио име по римском цару Хадријану и постао једна од најпознатијих знаменитости Старог Рима. Остаци величанственог зида - дугачког 117 километара - још увек су видљиви и досад их је посетило више милиона људи. Међу њима и Џорџ Р.Р. Мартин. „Био сам у посети неким пријатељима у Енглеској и један од њих ме је одвео да видим Хадријанов зид", изјавио је амерички писац за часопис Ролинг Стоун. „Нисам престајао да мислим о томе како је изгледао живот римског легионара који је проводио дане гледајући у даљину са тог зида." 5. „Златна круна" На крају прве сезоне, Висерис Таргарјен, који сматра да му припада престо Вестероса, тражи од Кала Дрогоа војску, нудећи заузврат руку његове сестре, Денерис. Према историчару Еутропију, римски цар Валеријан је присиљен да попије злато И док то ради, Висерис држи мач притиснут о стомак његове трудне сестре. Дрого пристаје да Висерису да „златну круну пред којом ће се људи трести када је погледају". Али испоставило се да је „награда" заправо замка: Након што је Висерис ухваћен и разоружан, Дрого истопи појас од златних медаљона, а затим „крунише" Висериса, сипајући истопљено злато на његову главу, убијајући га. Нешто слично се догодило и римском цару Валеријану 260. године. Флавије Еутропије, римски историчар из четвртог века, пише да су персијске трупе ухватиле римског цара и приморале га да прогута истопљено злато. Ово је само једна од многих верзија Валеријанове смрти, али је свакако инспирисала Мартина да осмисли „златни тренутак".