Корона вирус: Мистериозно ниска стопа смртности у Јапану
Зашто у Јапану није умрло више људи од Ковида-19? Ово морбидно питање изнедрило је десетине теорија, од јапанске културе до тврдњи да Јапанци имају јачи имунитет.
Јапан има највише старих по глави становника на свету Јапан нема најнижу стопу смртности од Ковида-19 - у региону, Јужна Кореја, Тајван, Хонг Конг и Вијетнам сви могу да се похвале мањим бројем смрти. Али током раних дана 2020. године, Јапан је имао мање смрти од просека. И то упркос чињеници да је Токио у априлу имао око 1.000 „смрти вишка" - можда због Ковида. А опет, за читаву годину у целости, могуће је да ће у овој земљи укупан број смрти на крају бити нижи него 2019. године. То је посебно упадљиво због тога што Јапан поседује многе околности које га чини рањивим на Ковид-19, али никад није предузео енергичне мере у борби против вируса као неки од његових суседа. Шта се десило у Јапану? На врхунцу епидемије у Вухану у фебруару, кад су градске болнице биле претрпане, а свет је дизао зидове за кинеске путнике, Јапан је оставио своје границе отворене. Како се вирус ширио, брзо је постајало јасно да је Ковид-19 болест од које превасходно умиру старији и да га масовно појачавају гужве или продужени лични контакт. По глави становника, Јапан има више старијих људи него било која друга земља. Становништво Јапана такође је густо насељено у огромним градовима. Шири Токио има невероватних 37 милиона људи и за већину њих једини начин кретања је у озлоглашено претрпаним градским возовима. А ту је и одбијање Јапана да послуша савет Светске здравствене организације (СЗО) да „тестира, тестира, тестира". Чак и сада, укупан број обављених ПЦР тестова је 348.000, или 0,27 одсто јапанског становништва. Нити је Јапан увео изолацију оних размера или строгости као у Европи. Почетком априла, влада је увела ванредно стање. Али је самоизолација била на добровољној бази. Компаније које нису од есенцијалне важности за живот замољене су да се затворе, али није било казни уколико одбију да то учине. Многи блистави узори у стратегији према Ковиду-19, као што су Нови Зеланд и Вијетнам, користили су строге мере, укључујући затварање граница, крута правила изолације, тестирање на масовном нивоу и ригорозни карантин - али Јапан није урадио ништа од тога. А опет, пет месеци откако је тамо регистрован први случај Ковида, Јапан има мање од 20.000 потврђених случајева и мање од 1.000 смрти. Ванредно стање је у међувремену укинуто, а живот се рапидно враћа у нормалу. Јапан је имао релативно ниску стопу тестирања у поређењу са земљама као што је Јужна Кореја Такође, све је више научних доказа да је Јапан заиста успео да заустави ширење заразе - до сада. Гигант телекомуникације Софтбенк спровео је тестирање на антитела на 40.000 својих запослених, које је показало да је вирусу било изложено свега 0,24 одсто њих. Насумично тестирање 8.000 људи у Токију и друге две префектуре показао је још ниже степене изложености вирусу. У Токију је позитивно било свега 0,1 одсто становништва. Док је најављивао укидање ванредног стања крајем прошлог месеца, премијер Шинзо Абе поносно је говорио о „јапанском моделу", наговестивши да друге земље треба да уче од Јапана. Има ли нечег посебног у вези са Јапаном? Кад бисте слушали потпредседника владе Тароа Асоа, суштина је у „супериорном квалитету" јапанског народа. У данас озлоглашеном коментару, Асо је рекао да су га лидери других земаља замолили да им објасни успех Јапана. „Рекао сам тим људима: 'Између ваше земље и наше земље, миндо (квалитет људи) је другачији'. И то их је оставило без текста и ућуткало." Лечење вируса корона у Србији: Како крвна плазма може да помогне Буквално преведен, „миндо" значи „ниво људи", мада га неки преводе као „културолошки ниво". То је концепт који датира још из времена царског Јапана и означава осећај расне надмоћи и културолошког шовинизма. Асо је нашироко осуђен зато што га је употребио. Али нема сумње да многи Јапанци, па и неки научници, мисле да је нешто у вези са Јапаном другачије - тзв. „Икс фактор" који штити популацију од Ковида-19. Вероватно је релевантно то што неки аспекти јапанских обичаја - мање грљења и љубљења приликом сусрета - већ садрже у себи социјално дистанцирање, али нико не мисли да у томе лежи прави одговор. Да ли Јапан поседује посебан имунитет? Професор Токијског универзитета Тацухико Кодама - који проучава како јапански пацијенти реагују на вирус - сматра да је Јапан можда већ раније имао Ковид. Не Ковид-19, већ нешто слично што је могло за собом да остави „историјски имунитет". Ево како он то објашњава: кад вирус уђе у људско тело, имуни систем произведе антитела која нападају агресивни патоген. Постоје две врсте антитела - ИГМ и ИГГ. Како она реагују може да покаже да ли је неко раније већ био изложен вирусу или нечем сличном. „Код примарне (нове) вирусне инфекције, реакција ИГМ-а наступа прва", каже ми он. „Затим се реакција ИГГ-а јавља касније. Али код секундарних случајева (када је постојала претходна изложеност), лимфоцити већ имају меморију и тако се само рапидно појачава реакција ИГГ-а." Имунитет: Које су тајне имунитета и како нас штити од болести Шта се, дакле, догодило са његовим пацијентима? „Кад смо погледали тестове, били смо запањени… код свих пацијената реакција ИГГ-а уследила је брзо, а реакција ИГМ-а била је каснија и слаба. Изгледало је као да су они претходно били изложени веома сличном вирусу." Он сматра да је могуће да је сличан вирус већ циркулисао регионом, што би могло да објасни ниску стопу смртности, не само у Јапану, већ и у већем делу Кине, Јужној Кореји, Тајвану, Хонг Конгу и Југоисточној Азији. Активности као што су караоке - које су проглашене високоризичним - биле су популарне у Јапану Ова теорија наишла је на одређену скепсу. „Нисам сигуран како би један такав вирус могао да остане ограничен само на Азију", каже професор Кенџи Шибуја, директор Јавног здравља на Краљевском колеџу у Лондону и бивши виши саветник владе. Професор Шибуја не искључују могућност регионалних разлика у имунитету или општу генетску подложност Ковиду. Али он је сумњичав према идеји „Икс фактора" који објашњава разлике у морталитету. Он сматра да су земље које су имале одређеног успеха у борби против Ковида то постигле из увек истог разлога - успеле су драматично да смање преношење заразе. Јапанци су почели да носе маске за лице пре више од 100 година још током пандемије грипа из 1919. године и никад заправо нису престали. Уколико кренете да кашљете или се прехладите овде се од вас очекује да одмах навучете маску како бисте заштитили оне око вас. „Мислим да та маска служи као физичка баријера. Али служи и као подсетник за свакога да буду опрезни. Да и даље морамо да будемо пажљиви у друштву једни других", каже Кеиџи Фукуда, специјалиста за инфлуенцу и директор Школе јавног здравља на Универзитету у Хонг Конгу. Јапански систем трагања за зараженима такође сеже све до педесетих година прошлог века кад су се борили са таласом туберкулозе. Влада је увела националну мрежу центара јавног здравља како би идентификовала нове инфекције и пријављивала их министарству здравља. Уколико се сумња на преношење заразе у некој заједници, шаље се тим специјалиста да открије инфекције, ослањајући се на минуциозни систем тражења људских контаката и изолацију. Јапан је рано открио „Три Ц" Јапан је такође рано открио два значајна обрасца у пандемији. Доктор Казуаки Ђиндаи, медицински истраживач са Универзитета у Кјоту и члан радне групе задужене за сузбијање гроздова заразе, рекао је да су подаци показали да више од трећине зараза потиче са веома сличних места. „Наше бројке су показивале да су многи заражени посећивали музичке клубове где има много вриштања и певања... тако да смо знали да људи морају да избегавају таква места." Тим је идентификовао „гласно дисање на великој близини", укључујући „певање у караоке локалима и на журкама, викање по клубовима, разговоре у кафићима и вежбање у теретанама" као активности високог ризика. Као друго, тим је открио да ширење заразе зависи од релативно малог процента оних који носе вирус. Рана студија показала је да 80 одсто оних са Сарс-ЦoВ-2 не заразе друге - док су 20 одсто других високо заразни. Током ванредног стања остајање код куће није било обавезно, већ више препоручено Ова открића довела су до тога да влада покрене националну кампању упозоравајући људе да избегавају озлоглашена „Три Ц": „Мислим да је то функционисало боље него да смо само рекли људима да остану код куће", каже доктор Ђиндаи. Иако су радна места изостављена са те листе, они су се надали да ће кампања „Три Ц" успорити ширење довољно да се потпуно избегне изолација - а мање случајева заражених значило је и мање смрти. Једно време је то функционисало - али онда је средином марта број заражених у Токију нагло скочио и изгледало је као да се град налази на путу експоненцијалног раста, баш као Милано, Лондон и Њујорк. У тој тачки се Јапан или опаметио или је имао луде среће. Још није тачно преломљено које од та два. Темпирање, темпирање Професор Кенџи Шибуја сматра да се лекције из Јапана не разликују много од оних са других места: „За мене је то лекција из правилног темпирања." Премијер Шинзо Абе је 7. априла увео - необевезујуће - ванредно стање, замоливши грађане да остану код куће „уколико могу". „Да су такве мере биле одложене, могли смо да доживимо сличну ситуацију као Њујорк или Лондон. Стопа смртности у Јапану је веома ниска." „Али скорашња студија рађена на Универзитету Колумбија сугерише да би Њујорк, да је увео мере изолације две недеље раније, спречио десетине хиљада смрти", истиче професор Шибуја. Скорашњи извештај америчких Центара за контролу и превенцију болести показао је да су људи са хроничним здравственим стањима као што су срчане болести, гојазност и дијабетес шест пута склонији да заврше у болници ако добију Ковид-19 и 12 пута склонији да умру. Јапан има најнижу стопу коронарних срчаних болести и гојазности у развијеном свету. Ипак, неки научници инсистирају да тако витални знаци не објашњавају баш све. „Та врста физичких разлика могу да имају неког утицаја, али мислим да су неке друге области много важније. Научили смо од Ковида да не постоји просто објашњење за било који од феномена које срећемо. Коначном исходу доприноси много фактора", каже професор Фукуда. Влада је замолила, грађани су послушали Да се вратимо на хвалисање премијера Шинза Абеа о „јапанском моделу" - може ли ту да се извуче нека лекција? Да ли чињеница да је Јапан, до сада, успео да одржи број случајева заражених и умрлих на веома ниском нивоу, а да није увео изолацију или наредио људима да остану код куће, показује смер којим треба да се пође даље? Одговор је и да и не. Не постоји „Икс фактор" - као и свуда другде, све је зависило од једне ствари - прекидање ланца преношења. У Јапану, међутим, влада може да рачуна на послушност јавности. Упркос томе што није наредила људима да остану код куће, већина ипак јесте остала. „Била је то срећа, али и изненађење", каже професор Шибуја. „Блага изолација у Јапану имала је ефекат праве изолације. Јапански народ био је дисциплинован упркос одсуству драконских мера." Већи део Јапана се сада отворио Како смањујете контакт између заражених и незаражених? Треба вам одређена врста реакције јавности, за коју мислим да се неће тако лако моћи имитирати у другим земљама", додаје професор Фуку Јапан је замолио људе да буду опрезни, да се клоне места на којима је гужва, да носе маске и да перу руке - и у огромној већини, то је управо оно што су људи и радили. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk