Сиромаштво у Србији: Пола милиона становника нема ни за основне потребе
Данас је Светски дан сиромаштва.
Више сиромашних на селу него у граду Овако наређане бројке додатак су слици која се видела при отварању објеката немачког трговинског ланца Лидл пре неколико дана у Србији која је могла да се сведе на три речи: пилетина, банане, редови. Бројни коментари и скоро па хистерија, како на интернету, тако и уживо, уследили су након што је 16 продавница прошле недеље потрошачима отворило врата. Међу коментарима су били и они да је то „слика и прилика" Србије. Сиромашне Србије. Упрово због тога што наводно доприноси смањењу сиромаштва у овом делу Европе, компанија Лидл је од Светске банке и ЕБРД-а добила стотине милиона долара. Само неколико дана након тога, на Међународни дан борбе против сиромаштва, стиже информација да у Србији - пола милиона становника не може да задовољи основне потребе. Сиромаштво у Србији кроз неколико бројки Како је на сајту саопштио Тим за социјално укључивање и смањење сиромаштва Владе Србије, тих пола милиона грађана, односно око 7,2 одсто становника, у 2017. имало је мање од 12.045 динара месечно - што је граница апсолутног сиромаштва. Колико је по Србији данас тачно сиромашних, не зна се, јер су управо подаци овог Тима објављени пре неколико дана, последњи доступни. Актуелнијих података нема. И у Републичком заводу за статистику за ББЦ на српском кажу да немају „свеже" податке. Апсолутно и релативно сиромаштво Особа која нема довољно прихода да задовољи животне потребе, не може да се запосли, нема одговарајуће стамбене услове и адекватан приступ социјалној заштити, здравственим, образовним и комуналним услугама, према законској дефиницији је - сиромашна. У Србији се, како за ББЦ на српском кажу у Тиму, оно мери као апсолутно и релативно сиромаштво. Апсолутно сиромашни не могу да задовоље базичне потребе, док релативно сиромашни не могу да остваре животни стандард који је одговарајући у односу на друштво у коме живе. Релативно сиромаштво представља и праг ризика сиромаштва. Тај праг је у Србији нижи него у било којој чланици Европске уније, изузев у Румунији. Према подацима, чак 1,8 милиона становника Србије живи у том ризику. „У ризику од сиромаштва према последњим доступним подацима је 25,5 одсто популације", кажу за ББЦ на српском у Тиму. Ко је најугроженији? Младић или девојка из вишечлане породице са села из јужне или источне Србије, чији родитељи имају низак ниво образовања или су незапослени - тако би у најкраћем цртама изгледао профил сиромашне особе. Тим Владе Србије пише да је сиромаштво у ванградским подручјима учесталије него у граду, као и код особа које живе у домаћинствима чији носилац има низак ниво образовања или је ван тржишта рада. Забележен је и пораст сиромаштва код лица која живе у вишечланим породицама, као и пораст броја сиромашне деце. Пола милиона грађана нема за основне потребе Бројке су ипак једно, а осећај друго. И он је више поражавајући од статистике. Субјективни осећај сиромаштва има две трећине становника. Толико их је на питање о могућностима да „саставе крај с крајем" одговорило са „тешко" и „веома тешко". Србија је и по овом податку у врху у поређењу са земљама ЕУ. Како се држава бори? Тим за смањење сиромаштва укључен је у решавање овог проблема. Србија тренутно нема Стратегију за смањење сиромаштва, јер је последња истекла 2015. Ипак, у овом Тиму кажу да се политике сада креирају према Програму реформи политике запошљавања и социјалне политике. „Ове године припрема се Извештај о реализацији планираних мера и активности, које су значајним делом усмерене на смањење сиромаштва. Осим тога, у завршној смо фази израде Трећег националног извештаја о социјалном укључивању и смањењу сиромаштва који ће пружити јасан преглед праваца даљих реформи, са детаљним прегледом стања", наводи се у одговору. Како се још држава бори са овим проблемом великог сиромаштва, нисмо успели да сазнамо у надлежном министарству, јер до објављивања овог текста нису одговорили на наша питања. Новчану социјалну помоћ у Србији добија око 268.000 становника, преноси Бета. Истовремено, у Црвеном крсту Србије кажу за ББЦ на српском да кроз програм народне кухиње припремају оброке за 35.300 корисника у 77 места у Србији. У ову бројку, како објашњавају, нису укључени Београђани, јер за њих програм спроводи Град. Старији финансијски стабилнији Уочи Међународног дана борбе против сиромаштва, Европска агенција за смањење сиромаштва - Србија објавила је истраживање према коме старији у Србији живе неповољније у односу на вршњаке из ЕУ. Ипак, у односу на млађе, старији су мање изложени ризицима од финансијског сиромаштва. У томе значајну улогу играју пензије. Истраживање су спровели Црвени крст и Група за развојну иницијативу СеЦонС и показује да више од четвртине старијих од 65 себи не може да приушти два пара обуће у сезони, а свака трећа старија особа не може да замени изношену одећу. Села на југу и истоку Србије најнеповољнија Код старијих је изражена и родна разлика - више је старијих сиромашних жена него мушкараца. Светски дан борбе против сиромаштва обележава се од 1987, када се на откривању споменика посвећеног борби против сиромаштва у Паризу окупило око 100.000 људи. Скоро половина светске популације, односно више од три милијарде људи, живи са мање од 2,5 долара дневно, показује анализа Светске банке. У екстремном сиромаштву живи више од 1,3 милијарде светске популације, са мање од 1,25 долара дневно. Према подацима УНИЦЕФ-а, 22.000 деце умре сваки дан због сиромаштва. Око 400.000 деце у Србији је у ризику од сиромаштва, саопштила је данас Мрежа организација за децу Србије. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk