Друштвено-користан и хуманитарни рад брише укоре
Због жврљања по школским клупама и зидовима учионица, неоправданог изостанка са часова, дописивања оцена, уношења алкохола, наркотика, дувана, оружја, неприкладног одевање ученици ће у Србији убудуће обављати друштвено-користан и хуманитарни рад.
И коришћење моблилних телефона у неким случајевима биће кажњавано Ово су само неки од прекршаја за које Министарство просвете предвиђа извршавање одређених активности новим Правилником о друштвено-корисном, односно хуманитарном раду. „Циљ његовог доношења је интензивирање развијања друштвено-одговорног понашања, као и свести о важности и потреби надокнаде начињене штете и других позитивних друштвених вредности", наводи се одговору који је ББЦ на српском добио из Министарства просвете. Правилник ступа на снагу 15. септембра и обавезује све школе да ученицима за одређене прекршаје прописују обављање одређених активности. За узврат, опомене и укори ће им бити избрисани. „Према Правилнику, свака школа је у обавези да својим општим актом пропише начин евидентирања и праћења друштвено-корисног, односно хуманитарног рада и извештавања о његовим ефектима. С обзиром на то да је школа обавезна да од дана ступања на снагу овог Правилника поштује његове одредбе, у интересу сваке школе је да најбрже могуће донесе овај акт", кажу за ББЦ на српском у Министарству просвете. Шта предвиђа нови правилник? Правилник о друштвено-корисном и хуманитарном раду донет је на основу Закона о основновном систему образовања и васпитања из априла прошле године. Школа одређује врсту задатка ученику у складу са тежином учињеног прекршаја. Школе ће бити у обавези да прате извршење и извештаје достављају министарству. Правилником су предвиђене три категорије повреда - лакше, теже и повреде забране. У зависности од тежине повреда, прописане су и активности, као и дужина обављања. Тако ће, рецимо, ученик са опоменом две недеље два пута седмично обављати одређени задатак. За укор наставничког већа, што је највиши ниво изречене мере, обављаће га четири недеље четири пута недељно. Трајање активности ће бити између 15 и 45 минута дневно. „Драгоцена помоћ" Да ће документ бити користан сматра Јоле Булатовић, директор београдске Основне школе Дринка Павловић. „Правилник употпуњује причу о васпитању у школи. Ми смо и до сада имали одговарајућу процедуру када уочимо проблематично понашање, она је давала резултате, али сада се иде корак даље. До сада се са децом углавном разговарало, али има оних којима то није довољно", каже за ББЦ на српском Булатовић. Како додаје, прошле године код њега у кабинет дошла су шесторица седмака која су захтевала физички задатак да се искупе за проблем који су направили. „Тада нисам смео да им дам такав задатак, јер није било правилника. Сада могу", објашњава. Каже и да овај правилник сублимира шта све наствници могу да ураде у случајевима када ђаци крше правила. „До сада су се старешине довијале шта да раде у оваквим случајевима, сада им је то тачно дефинисано", каже Булатовић. Друштвено-користан рад ће деци брисати укоре и казне, а циљ је да извуку поуку и промене понашање, додаје. Један од задатака биће и сређивање учионице Шта кажу родитељи? Булатовић сматра да ће родитељи прихватити ова нова правила, али да ће сигурно бити и оних који ће се побунити. „Дете је код нас осам година, проблеме носи даље са собом. Ми покушавамо то да предочимо родитељима. Родитељи који се опиру најчешће имају неки лични проблем. Ако је дете обасуто пажњном и љубављу, ништа се неће манифестовати кроз лоше понашање. Могу мало вршњаци да га повуку, али се то врло брзо коригује. Али ако нема пажњу и љубав у породици, одмах ће правити и проблеме у школи", каже он. Међу родитељима који подржавају новодонети документ је Дејан Манојловић. Ипак, плаши се да ће све то остати „мртво слово на папиру". „Сама идеја о увођењу друштвено-корисног рада и хуманитарних активности представља добар концепт који се већ показао као успешан у многим развијеним државама. Неопходно је да се примена изведе ефикасно и стриктно, уз повезивање других, знатно строжих мера за озбиљније преступе, као и за 'повратнике' у чињењу недозвољених активности", каже Манојловић. Директор ОШ Дринка Павловић сматра да је овај документ врло користан Он додаје да друштвено-користан рад као „казна" не представља никакво угрожавање деце и њихових права, срамоћење или понижавање њихове личности и достојанства. „Напротив, упознаје их са неким активностима које иначе врло вероватно никада не би обављали", сматра Манојловић, отац ученика трећег разреда. Какве ће резултате правилник дати, зависи од начина на који се буде примењивао, сматра и Снежана Ристивојевић, мајка двоје деце школског узраста. „Сигурно бих се побунила уколико старешине децу буду класирале по свом нахођењу. На жалост, плашим се да ће тако и бити, односно да последице неће сносити деца која проблеме и праве", каже Снежана. Пред наставницима и директорима школа да је сада Правилник представе родитељима и почну са његовом применом. Које су врсте повреда? Лакше повреде школа прописује својим општим актом. То су, на пример, неприкладно облачење, нарушавање хигијене школских просторија, оштећивање гардеробе, прибора и опреме других ученика, непоштовање одлука надлежних органа школе... Теже повреде обавеза ученика прописане су Законом и исте су за све школе и ученике. Ту се, између осталог, убраја преправка оцена, уништавање и крађа школских докумената и имовине, поседовање, подстрекавање, помагање, давање другом ученику и употреба алкохола, дувана, наркотичког средства или психоактивних супстанци. Исту тежину носе и уношење оружја и пиротехничког средства у школу, неоправдано изостајање са наставе и других образовних активности више од 25 часова у току школске године, као и учестало чињење лакших повреда. У зависности од тежине повреде, ученик ће рецимо бити редар дуже него што је уобичајено, писати саставе, уређивати паное, учионице, библиотеке, продужени боравк, трпезарије, свечане сале, припремати презентације, организовати радионице, чистити школско двориште, помагати домару, спремачицама, чистити снег, лишће, окопавати цвећа, фарбати ограду, клупе, одржавањти спортске терене... Повреде забране се изричу у случајевима дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања, повреде угледа, части или достојанства. И за то су предвиђени посебни задаци попут организовања предавања на тему људских права, права деце, грађанских права, обавеза и одговорности, учествовања у организацији хуманитарних акција за помоћ и подршку угроженима... Медији помажу или одмажу Директор ОШ Дринка Павловић сматра да је битна улога коју играју и медији. „Чини ми се да су медији ову причу сензационализовали. Шокиран сам натписима попут оног 'дете унесе дрогу у школу и окопава цвеће'. То је заиста неодговорно. Испада - изволите, наркомани у школе, само ћете радити неки послић и можете наставити по своме", објашњава Булатовић. И док се често може чути да су деца данас гора него икада, Булатовић сматра да је то апсолутна предрасуда. „Најлакше је рећи да смо ми били савршени. То није тачно. И ми смо имали исте проблеме. Деца су потпуно иста, то могу да гарантујем, само смо се ми одрасли променили и немамо времена за децу. Ту је кључ проблема", каже Булатовић. Хоће ли друштвено-користан и хуманитарни рад бити решење за тај проблем, биће познато након 15. септембра. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk