Зашто трећина грађана Србије не пере руке после тоалета
Многи су одрасли уз песмицу Бранка Коцкице: „Зашто да се руке перу? Зашто да се трљају, када чак и врапци знају да се опет прљају? Онога ко не зна што се руке перу, сваког дана бактерије ждеру!", која их је учила важности хигијене.
Ипак, истраживање института „Др Милан Јовановић Батут" показало је да је многи нису пажљиво слушали. Подаци у последњем здравствено-статистичком годишњаку ослањају се на истраживање из 2013. и говоре да 35,3 одсто грађана Србије не пере руке након коришћења тоалета, што значи да 64,7 одсто редовно пере. „Ситуација је таква, јер не постоји навика од малих ногу", каже за ББЦ на српском инфектолог Жарко Ранковић. Институт оваква истраживања ради на сваких шест година, тако да би могло да се очекује да ускоро буде поновљено. Жутица, салмонела, глисте и колера Прљаве руке проузрокују низ болести, које би редовном хигијеном могле да буду избегнуте. „Такозване болести прљавих руку су жутица типа А, трбушни тифус, дизентерија, салмонела и глисте, рота вирус", каже Ранковић. Каже да колере сада нема, али да је „некад било у Димитровграду". Колера је инфекција танких црева, а узрокују је бактерије које луче токсин. Он изазива повећану секрецију воде и електролита, па долази до дехидратације оболелог. Дехидратација може да буде толико јака да може да доведе до утонућа очију, хладне коже, умањене еластичности коже. Којим средством је најбоље прати руке За прање руку најбоље је користити „сапуне без сапуна" - неалкалне - саветује дерматолог Димитрије Карабахчиев. „Иако то можда чудно звучи сапуни који не садрже сапун су најбољи за нашу кожу, јер је њихова ПХ вредност слична оној коју има наша кожа. Традиционални сапуни неће пореметити ПХ вредност, као и уљане купке које чине добро кожи ", каже Карабахчиев за ББЦ на српском. Шта је ПХ вредност? ПХ вредност мери алкалност или киселост неке средине. Она се мери од један на више, при чему је један јако кисела, 14 јако алкална, док је ПХ од седам неутрална средина. Оптимална ПХ вредност коже износи 5,5. Kоришћењем неадекватног сапуна за лице, заправо се уклања кисели омотач, због чега кожа остаје веома осетљива на гљивичне или бактеријске инфекције. Традицинални сапуни за лице направљени су од природних и јестивих материја. Не привлаче на себе отрове и сматрају се веома ефикасним средством за чишћење лица, јер уклањају масноћу и прљавштину. Просечне ПХ вредности Карабахчиев додаје да има људи који иду у другу крајност, односно толико су посвећени хигијени да им је кожа оштећена због коришћења неадекватних производа. Институт за јавно здравље Војводине објавио је и да су истраживања показала да деца која живе у домаћинствима у којима се промовише прање руку сапуном упола мање обољевају од дијареје. Спроведена истраживања су показала да устаљена навика прања руку сапуном може да сачува више живота него друге медицинске интервенције, односно да може за четвртину да преполови смртност од дијареје код деце и смртност од акутних респираторних болести. Ранковић додаје да се болестима прљавих руку може стати на пут „уз помоћ медија и њиховог извештавања о хигијени и сталне едукације". „Морамо стално да говоримо о хигијени руку", додаје доктор и напомиње да се те навике стичу од малих ногу и да томе треба посветити посебну пажњу. Шта кажу подаци? У Србији је 2013. године међу становништвом забележено унапређење навика одржавања личне хигијене, и то уколико посматрамо навике купања/туширања и одржавања хигијене уста и зуба. Проценат становника који су се редовно купали или туширали порастао је са 61,1% колико је износио 2006. године на 68,1%, док је проценат становништва који више од једном дневно пере зубе порастао са 47,1 на 51,7 одсто. Оно што забрињава стручњаке је податак да је у 2013. у односу на 2006. годину за око 10 процената смањен удео становништва (са 73,8 на 64,7) који редовно пере руке - након уласка у кућу, пре јела и након употребе тоалета. Најредовније су личну хигијену одржавали становници до 35 година старости, жене, становници градских насеља, Београда и становници вишег и високог образовања и бољег материјалног стања. Што чешће и што дуже Ранковић каже да за правилно прање руку не постоји одређено време, али да је минут до два минута довољно да се спере сапуница, па самим тим и бактерије. Напомиње да је потребно редовно мењати и пешкир или крпу којом се бришу руке, јер бактерије и паразити живе на њима. „Перите их што чешће и дуже! Тако се нећете разболети", каже доктор. Како да перемо руке : Руке пере цео свет Широм света 15. октобар се обележава Светски дан прања руку. Прање руку сапуном представља најефикаснију и најјефтинију меру за превенцију дијареалних болести и респираторних инфекција које сваке године однесу милионе живота деце у неразвијеним земљама света. Прање руку сапуном је глобална, универзална превентивна мера, прави „пеницилин" који спречава инфекције и спасава животе. Сваке године 3.5 милиона деце у свету не доживе свој први рођендан због дијареје и пнеумоније. Овогодишњи дан под називом „Чисте руке за све" подсећа да сви морамо бити укључени у решавању проблема- да људи немају навику да перу руке или немају новца за сапун. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk