Рембрант: Рајксмузеј емитује уживо рестаурацију „Ноћне страже“
Амстердамски музеј почео је са највећом рестаурацијом Рембрантове познате слике „Ноћна стража" и позива људе да је гледају уживо.
Историјска рестаурације Рембрантове „Ноћне страже“ Ремек-дело, настало 1642. године, постављено је унутар специјално дизајнираног зида од стакла тако да сви заинтересовани могу да гледају слику и док траје процес рестаурације. Љубитељи уметности могу радове да прате и онлајн. Ова позната слика је последњи пут обнављана пре више од 40 година, када је прорезана ножем. „Ноћна стража" се сматра најамбициознијим делом Рембранта. Поручио ју је градоначелник и вођа грађанске страже Амстердама, Франс Ванинк Кок, који је желео групни портрет милиције. Слика је висока скоро четири метра и широка око 4,5 метра, док тежи 337 килограма. Осим што је позната по величини, слика је чувена по драмском светлу и покрету. Ипак, стручњаци из амстердамског Рајксмузеја су забринути да се спољашност ремек-дела мења, указујући на пример бланширања фигуре малог пса. Из музеја наводе да ће овај мултимилионски пројекат рестаурације помоћи запосленима да боље разумеју у ком је слика стању. „Неопходно је детаљно испитивање како би се утврдио најбољи план за обрађивање, а то ће подразумевати технике снимања, фотографије у високој резолуцији и напредну компјутерску анализу", наводе. „Коришћењем ових и других метода, добићемо веома детаљно стање слике - не само обојене површине, већ сваког слоја посебно - од лака до платна". Овај пројекат је, заправо, прва велика рестаурација овог дела још од 1975. године, када се човек наоружан кухињским ножем борио са радником обезбеђења и прорезао слику, рекавши очевицима да је „то урадио за Господа". Слика је ножем изгребана и раније - 1911. године, док је 1990. године напрскана хемикалијом. У оба случаја штета је била мала и релативно лака за уклањање. Генерални директор музеја Тако Дибитс је рекао да је музеј одлучио да допусти јавности да посматра пројекат, назван „операција Ноћна стража", зато што слика „припада свима нама". „Више од два и по милиона људи долази да је види сваке године. Она припада свима који живе у Холандији и свету. Зато смо мислили да јавност има право да види шта се дешава са том сликом", каже Дибитс. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk