Корона вирус, Србија и СПЦ: Патријарх Иринеј сахрањен у Храму Светог Саве
Хиљаде верника опростило се од патријарха Иринеја у Храму Светог Саве у Београду, где је поглавар Српске православне цркве сахрањен данас.
Након литургије и опела, припадници Гарде Војске Србије пренели су ковчег патријарха у крипту храма. Самом чину сахране присуствовали су владике и свештеници, али не и јавност, због скученог простора и мера заштите од корона вируса. Патријарх Иринеј преминуо је 20. новембра од последица Ковида-19, након што је две и по недеље био у болници. Над одром Иринеја поклонио се и председник Србије Александар Вучић, који је казао да је патријарх „склопио очи онако како је и живео, у миру са собом, богом, црквом и људима". „Добро је знао да су нада и вера немогуће без љубави. А његова Србија је била она коју је сам стварао, која разуме, која побеђује радом, која нема потребу да мрзи", рекао је Вучић. Сахрани патријарха присуствовали су и премијерка Србије Ана Брнабић, председник Председништва Босне и Херцеговине Милорад Додик и други званичници. Додик је казао да је патријарх Иринеј „имао снагу и моћ да нас сабере и увек држи заједно". „Патријарх је имао љубав за све нас и радо је долазио у Републику Српску. Код нас није био гост, био је пастир свих нас", рекао је. Верници су одавали пошту Иринеју, али нису могли да целивају ковчег преминулог поглавара СПЦ због противепдемијских мера. Опело патријарху служио је митрополит дабробосански Хризостом након литургије. Беседу на литургији држао је епископ бачки Иринеј, који је казао да је покојни патријарх био изложен неправедним осудама да није довољно савремен, да је превише ригидан, или да је сувише попустљив и спреман на компромисе. "Ништа од свега тога није истина, зато што је патријарх, како му је име гласило, био човек мира међу људима, хришћанима и народима", рекао је епископ. Митрополит Руске православне цркве Иларион Алфејев прочитао је писмо саучешћа руског патријарха Кирила. „Бог је цркви светитеља Саве даровао мудрог патријарха који је цео свој живот посветио њеној духовној бризи", прочитао је митрополит Иларион из писма. Патријарх Иринеј је 4. новембра примљен у војну болницу у Београду, дан пошто је потврђено да је заражен вирусом корона. Здравствено стање му се погоршало у четвртак, 19. новембра, саопштио је конзилијум лекара болнице, а пренела СПЦ. Поглавар Српске православне цркве преминуо је у петак, некон чега је у Србији проглашена тродневна жалост. Патријархово тело је јуче било изложено у Саборној цркви у Београду, где је одржана литургија поводом Аранђеловдана, а потом и помен патријарху. Упркос прописаним мерама заштите, многи у Саборној цркви нису носили маске и држали одстојање. Након тога је ковчег пренет у Храм Светог Саве, где га је дочекао шпалир припадника Војске Србије и свештенство архиепископије Београдско-карловачке, а бројни верници исказали почаст Иринеју. У Храму је одржан мали помен за покој душе патријарха, након чега су свештеници над одром читали Свето Јеванђеље све до заупокојене литургије у девет сати ујутро у недељу. Звоњава у Саборној цркви поводом смрти патријарха Иринеја Неколико дана пре него што је саопштено да је заражен корона вирусом, патријарх је служио вишесатну литургију и опело на сахрани митрополита Амфилохија у Црној Гори, који је преминуо 30. октобра од последица Ковида-19. Иринеј је рођен 27. августа 1930. године у селу Видове код Чачка. На Светом Архијерејском Сабору Српске Православне Цркве 22. јануара 2010. године изабран је за Архиепископа пећког, Митрополита београдско-карловачког и Патријарха српског, како гласи пуна титула. Како се бира патријарх? Устав Српске православне цркве предвиђа да патријарх српски може бити свако ко је „епархијски епископ најмање пет година". Процедура налаже да тројицу кандидата тајним гласањем бира Сабор, чији су равноправни чланови сви митрополити и епскопи како у Србији, тако и у свету, преноси агенција Фонет. Избор се спроводи током „Изборног сабора", за чији рад је потребно учешће најмање две трећине чланова Сабора. Тада се они заклињу да ће водити рачуна само о добру и интересу Цркве, народа и отаџбине, те да ће гласати за најбољег. Потом се гласа тајно, листићима, а сваки од тројице кандидата - који је, потом, кандидат за новог патријарха - мора добити више од половине гласова, због чега постоје најмање два круга гласања. Када се сазнају имена тројице кандидата који су добили натполовичне већине гласова, прелази се на бирање жребом, односно „апостолским начином", који проистиче из новозаветног избора апостола Матеја после Јудиног издајства. Чланови Сабора из Саборске сале прелазе у патријаршијску капелу Светог Симеона Мироточивог - на службу „Призива Светог Духа за избор новог патријарха", коју служи најстарији архијереј по хиротонији. Током те службе, три имена стављају се у засебне коверте, а оне у Јеванђеље. Суштина овог чина је у веровању да су „чланови Сабора одабрали кандидате по људским врлинама, а да је Божја воља који је од њих тројице достојан трона патријарха српског". У тачно одређеном делу службе, један од монаха, изабран од Сабора, извлачи коверту у којој је име новог патријарха. Јасно дефинисаним и прецизним члановима Устава Српске православне цркве и чињеницом да у избору патријарха учествују само архијереји СПЦ, потпуно је искључена могућност да држава или неко други, изван цркве на било који начин утиче на гласање за избор новог поглавара аутокефалне Српске православне цркве. *Ова вест ће бити ажурирана по добијању нових информација Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk