Шта се у Србији дешава кад родитељи пријаве нестанак детета
Телефон звони, тражи се фотографија, узимају се подаци, полиција одмах креће у потрагу, ангажују се сви „расположиви ресурси" - овако изгледа почетак потраге за несталим дететом у Србији.
Дванаестогодишња девојчица из Ниша, за којом се трагало последњих десет дана, пронађена је жива и здрава у близини Сврљига, у селу Сврљишки Миљковац, потврдио је за РТС Небојша Стефановић, министар унутрашњих послова. Девојчица је нестала у петак, 20. децембра, на путу од куће до школе. За њом се интензивно трага од момента пријаве нестанка, а тренутно су ангажовани сви расположиви ресурси, наведено јенаводсе у саопштењу Министарства унутрашњих послова. „У потрази се користе термовизијске камере, полицијски службеници претражују терен, а укључени су и припадници Жандармерије и Хеликоптерске јединице", наведено је у саопштењу МУП-а. Полиција почиње потрагу одмах по пријави нестанка. Закон о полицији измењен је 2015. године, до када се чекало на почетак потраге између 24 и 48 сати. Тај члан закона промењен је годину дана после смрти Тијане Јурић, девојчице која је отета и убијена, а измењени члан симболично је назван „Тијанин закон". Шта се дешава када нестане дете Уколико се посумња на нестанак, треба одмах обавестити полицију. Случајеви нестанка се пријављују полицији на број 192, а у Србији функционише и јединствени европски број116000 за несталу децу. Покренут је 2012. као СОС линија у организацији АСТРА. Ова организација сарађује са полицијом, али и породици пружа различите видове подршке. Број је доступан 24 сата дневно, седам дана у недељи, а позиви су бесплатни. „Циљ овог СОС телефона је да, по пријему пријаве нестанка, осигура тренутну акцију усмерену на успешан проналазак детета, што подразумева помоћ полицији у вршењу потрага, као и подршку породици чије је дете нестало", наводи се на сајту те организације. Ове године је АСТРА добила 10 пријава нестале деце - шест девојчица и четири дечака, као и пет пријава несталих беба. „Од десеторо деце, троје је побегло од куће, у четири случаја се радило о међународној родитељској отмици, у два случаја деца су нестала на неки други начин или је начин нестанка неутврђен. Једно дете је отела трећа особа. Већина ових случајева је позитивно решена, док су неки у процесу разрешења", наводи се у одговору АСТРЕ. Ова организација такође нуди помоћ и подршку у процесу опоравка и (ре)интеграције уколико је пронађено дете претрпело неки вид експлоатације. „У зависности од дететових потреба, доступна је психолошка, правна и медицинска помоћ, саветовање, алтернативни смештај, подршка у наставку школовања и други видови неопходне асистенције", кажу у АСТРИ. Кораци које треба предузети ако је дете нестало које предлаже организација која се бори против трговине људима АСТРА: Извор: АСТРА Шта је Амбер алерт? Иако полиција ангажује сва расположива средства, постоје и други начини којима читава заједница може да се укључи у претрагу. Један од њих је систем Амбер алерт, за чије се увођење залаже и фондација Тијана Јурић. „Разговарао сам са бројним институцијама. На конференцији која је у септембру одржана у Суботици премијерка Ана Брнабић обећала је да ће Влада размотрити такав механизам, као и да ћемо се састати накнадно и разговарати о томе, међутим до данас се ништа није догодило", прича за ББЦ на српском Игор Јурић. ББЦ на српском упутио је питања о увођењу овог система Влади Србије, али одговор није стигао до настанка овог текста. У земљама у којима функционише, систем упозоравања - алармирања - јавности покреће сеа када постоји реална процена да је нестало дете у животној опасности. Информације о нестанку детета се преко овог система хитно и истовремено пласирају кроз што више канала комуникације - на телевизији, радију, друштвеним мрежама, билбордима, постерима - како би целокупна јавност у врло кратком року била обавештена о нестанку детета. Објављују се подаци о несталом детету, када и где је последњи пут виђено, како је обучено и коме се обратити у случају да неко запази и препознаје дете. Овај систем је настао у Сједињеним Америчким Државама 1996. године. Назван је по Амбер Хагерман, деветогодишњој девојчици из Тексаса која је отета и убијена. Када је о Европи реч, постоји мрежа у којој су Белгија, Бугарска, Кипар, Чешка, Француска, Немачка, Грчка, Ирска, Италија, Велика Британија, Швајцарска, Словачка, Румунија, Португал, Пољска, Холандија, Малта, Луксембург и Литванија. У свакој земљи постоје правила када се систем активира, као и ко и како може да помогне полицији у потрази. За првих шест месеци 2019. године, грађани европских земаља у којој мрежа функционише алармирани су кроз овај систем 21 пут. Према подацима из јула, 20 деце је успешно пронађено, док се за једним потрага наставила. Хоће ли бити уведен у Србији? Увођење оваквог система знатно би убрзало потрагу за несталим дететом у Србији, прича Јурић, чија је ћерка Тијана отета и убијена у јулу 2014. Њено тело пронађено је после 12 дана. „Залажемо се за увођење оваквог механизма, јер не постоји адекватан начин да се сви грађани укључе у потрагу", каже Јурић. Министар Небојша Стефановић изјавио је у августу 2018. да држава разматра различите механизме са тужилаштвом и Министарством правде, а један од њих је и Амбер алерт. „Видећемо шта ће бити могуће у овој години, да не бих давао неке рокове, али ћемо се потрудити да буде значајно боље него што је то било до сада", рекао је тада Стефановић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk