Интервју петком: „НАТО је у овом тренутку битнији од преговора са ЕУ“ за Северну Македонију, каже председник Стево Пендаровски
На екрану видео позива, председник Северне Македоније Стево Пендаровски у кадру се види са три заставе - национално обележје обгрљено је са једне стране знамењем НАТО-а, а са друге заставом Европске уније (ЕУ).
Интервју са председником Северне Македоније рађен је преко Скајпа Његова земља је у 24 часа, у јеку пандемије корона вируса, добила две дуго чекане вести: формалну потврду чланства у војној алијанси и дозволу за почетак преговора о чланству у Унији. „Не могу поштено да се радујем због ове две важне ствари за нашу државу јер ме је ситуација са вирусом комплетно преокупирала. „Сви ресурси државе, и то не само наше, преоријентисани су на борбу против тог великог зла", почиње разговор за ББЦ на српском председник Пендаровски. У Северној Македонији регистровано је 219 оболелих, три особе су преминуле, а три опоравиле, написао је министар здравља Венко Филипче на Фејсбуку. Ова држава постаје 30. чланица НАТО-а након што су ту одлуку потврдиле досадашње земље-чланице. Након уклањања француске блокаде, Скопље је добило „зелено светло" да отпочне преговоре о чланству у Европској унији. Предуслов за та два корака у евроатлантским интеграцијама било је склапање споразума са Грчком, којим је окончан вишегодишњи спор око имена земље која се до прошле године звала Македонија. „Промене се не дешавају преко ноћи" И пре него што је изабран за председника Северне Македоније, Стево Пендаровски имао је важну улогу у процесу прикључивања земље НАТО-у као лидер владиног тела за ово питање. Иако каже да је званичан став Скопља дуго био да су процеси уласка у НАТО и ЕУ једнако важни, он сада прави нијансу. „НАТО је битнији за перцепцију Северне Македоније као земље која има будућност за коју не треба бринути - кажем то не само као човек који се дуго бавио питањима безбедности. „ЕУ је комплементарни део те двојне агенде, али НАТО је неспорно битнији посао у овом тренутку." Пендаровски истиче да је НАТО већ одиграо велику улогу у Северној Македонији, посебно од 2001. и етничких сукоба са албанском заједницом. Северна Македонија је споразум о прикључењу НАТО-у ратификовала 11. фебруара 2020. године, уз подршку 114 од 120 посланика скупштине Ипак, свестан је да се јутро после чланства за грађане неће променити много тога. „Ово су решења крупних, стратешких питања, а ту се промене не дешавају преко ноћи. „Постајемо део не само великог војног савеза, већ и система за размену информација - добијаћемо исте информације као 29 других чланица НАТО-а." Као још једна коцкица у балканском мозаику западне војне алијансе, Северна Македонија је окружена чланицама истог савеза са три стране - Албанијом, Грчком и Бугарском, док северна граница има другачије суседе. „Косово није чланица НАТО-а, али ту су НАТО трупе. „Односи са Србијом неће се променити јер ми апсолутно поштујемо одлуку Србије да буде војно неутрална", сматра Пендаровски. „Европска солидарност није изгубљена" Чекање на најављени почетак преговора са Европском унијом у Скопљу је изазвало много веће политичке потресе. Због изостанка ове потврде претходне јесени, влада Зорана Заева поднела је оставку, па је Северна Македонија у ову годину и припрему за изборе ушла са техничким кабинетом. У атмосфери пандемије корона вируса, одлука Париза коначно је била позитивна, али председник Северне Македоније сматра да актуелна криза томе није допринела. „Макрон је на Минхенској безбедносној конференцији рекао да постоје два услова за Северну Македонију и Албанију - да постоји нова методологија приступања, а она постоји, као и да добије позитивне мини извештаје о напретку, а и тога итекако има. „Ту су сви предуслови и ЕУ није имала ниједан разлог да одлучи другачије." У покушају да добије позитивно мишљење Француске, Пендаровски је са Емануелом Макроном разговарао у Паризу И док Пендаровског радује приближавање Бриселу, из македонског суседства у кризи око корона вируса чули су се и врло критични тонови ка ЕУ. Председник Србије Александар Вучић оценио је да је корона вирус показао да „европска солидарност постоји само на папиру", мада је у каснијим излагањима исказао захвалност и на европској помоћи. Пендаровски одговара да је, упркос великој угрожености Италије и Шпаније, Европска унија најпре пружила Северној Македонији хитну помоћ од 7.5 милиона евра, док је кроз различите облике подршке буџету издвојено још 60 до 70 милиона евра. „Иако су две најугроженије земље на свету чланице ЕУ, она је ипак успела да пружи оволику помоћ - а зашто те вести не стижу до грађана, питање је за европске ПР експерте. „Постоје друге државе који су много мање помогле, али су учиниле тако да се то много боље чује." Ипак, са Балкана се добро чуло за оно што су поједини експерти тумачили као пораз Европске уније од Сједињених Држава. Смена Владе Косова Аљбина Куртија добила је подршку САД, док су Европљани били за то да се политички сукоби оставе за време после пандемије. Усред „блиставог" момента македонских евроинтеграција, Пендаровског не изненађује овакав расплет у суседству. „У свим тешким проблемима на Балкану, и то не само безбедносним, Америка је имала главну улогу, а Европа је то пратила. „Од Босне до Македоније, ЕУ није водила главну реч - Америка је много јача на Западном Балкану него што је Европа." Оно што македонског председника више брине је постојање жаришта политичке нестабилности на Балкану, па поручује да је свима у време борбе са корона вирусом потребно стабилно окружење - бар политичко. Кад техничка влада постане „влада националног спаса" Криза светске пандемије у Северну Македонију стигла је када ни у овој земљи политичке прилике не могу бити описане као стабилне. Избори су били заказани за 12. април, а до њих је земљу требало да доведе техничка влада већински владајућег Социјалдемократског савеза Македоније (СДСМ), у којој је опозициони ВМРО-ДПМНЕ добио два министарска места. После састанка са лидерима странака, Пендаровски је донео одлуку да прогласи ванредно стање чиме је техничка влада добила већа овлашћења, а председник је назвао „владом националног спаса". „Када је оваква ситуација, која је изазов и за економски најјаче земље, важно је да имате све политичке факторе у влади, а не ван ње - то је био мој предлог на састанку са свим лидерима. „Политичке поделе код нас су веома дубоке - и то је ситуација код нас, али и свуда у региону." И док министри из различитих странака заједнички раде на борби са кризом, из седишта политичких странака се на готово свакодневним конференцијама за медије упућују поруке у којима се доводи у питање борба земље са вирусом, набавка здравствене опреме. „Имамо задовољавајући ниво синхронизације у влади, али ниво расправа на свакодневним конференцијама за штампу обе странке би могао да се спусти. „Опозиција не треба да потпуно престане да критикује, ни владајућа странка не треба да престане да износи своје ставове, али има ту пуно политиканства." На изборима за председника Северне Македоније, Стево Пендаровски био је кандидат владајућег СДСМ, чији је лидер Зоран Заев. Премијер Зоран Заев (лево) пружио је снажну подршку у кампањи Стеви Пендаровском (десно) Председник је задовољан мерама које је земља донела у покушају да се избори са пандемијом. „Ми смо део глобалног система, али не можемо са овим ресурсима да направимо мере које је направила Јужна Кореја или Немачка, које тестирају људе у великим бројевима. „Нама је важно да идентификујемо кластере где се налазе заражени у држави и поступамо према ономе што је препорука Светске здравствене организације за Европу - ми смо лидер у примени тих препорука." Ипак, чак ни стриктно придржавање мерама за Пендаровског не значи и скори излазак из кризе. „Не видим још скоро отварање граница - само Доналд Трамп најављује отварање граница до Ускрса, али целокупна медицинска струка је против тога. „Сада су велике шансе да ћу продужити ванредно стање за још 30 дана - чини ми се да нисмо још дошли до врхунца кризе, а камоли до опадања броја заражених." Да ли светској привреди прети рецесија - или још горе - економска криза? Македонски председник каже да садашњи економски систем неће још дуго моћи да издржи у садашњем застоју. „Чак и најбогатије земље на свету потражиле су средства за задуживање на светском тржишту - а шта тек онда преостаје нама на Балкану, који смо одувек били сиромашнији. „Наш буџет још није доживео такве девастирајуће последице, али ако све потраје још месец или два, нема другог начина него да се кроз велико задуживање остане у кондицији и извршавају барем базичне економске функције." Иако у својим обраћањима грађанима покушава да улије дозу оптимизма, Пендаровски каже да је реалност таква да свет може ући у највећу економску кризу још од 1929. године. „Противник је потпуно непознат, не знате колико времена све може да траје, па не можете да будете ни оптимисти. „Надам се да ће трајати кратко, али ако буде потрајало, ни најбољи психијатри немају добар савет - ако седите два или три месеца код куће и не радите, то је убиствено, како за појединца, тако и за сваку државу", закључује Пендаровски. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk