Корона вирус и Бразил: Последњи амазонски ратник пао у борби против Ковида-19
Последњи мушки члан домородачког народа Јума из бразилске Амазоније умро је након што се разболео од Ковида-19.
Арука Арукина смрт био је последњи ударац групи чији број се смањио са око 15.000 припадника почетком 20. века на свега шест људи деведесетих. Арука је био последњи преживели мушки члан групе, али као што извештава Џулијана Грањани из бразилског ББЦ Њуза, његови унуци су предузели необичан корак да се осигурају да се његово наслеђе очува. Арукине тачне године нису познате, али се процењује да је имао између 86 и 90 година. За живота, Арука је присуствовао опадању броја хиљаде припадника заједнице Јума, која је некада рибарила, ловила и сејала на земљишту у јужној области државе Амазонас. После низа масакра које су спровели берачи каучука и ширења смртоносних болести, број припадника Јума опао је све док није преостала само Арукина породица. „Увек је са тугом говорио о томе како је у стара времена било много Јума и како је сада он остао последњи њихов човек", присећа се Габријел Учида, фотограф који је бележио живот Јума. Раскид са традицијом Арука је имао три ћерке, али будући да је заједница Јума већ била десеткована док оне нису одрасле, све три су се удале за мушкарце из домородачке групе Уру-еу-вау-вау. Арука је иза себе оставио три ћерке и њихову децу Према систему ових заједница по очевој линији, Арукини унуци и праунуци сматрају се делом групе њихових очева, а не њихових мајки. Али раскинувши са традицијом, неки од Арукиних унука одлучили су да се идентификују и као Уру-еу-вау-вау и као Јуме. „Наставићемо традицију нашег народа", објашњава 20-годишњи Битате Уру-еу-вау-вау. Битате Уру-еу-вау-вау каже да ће наставити наслеђе свог деде „Он је са нама, живи са нама, и представља наш народ кроз унуке и будуће праунуке који ће тек доћи", каже Битате за покојног деду. Битатеов 18-годишњи рођак Куаимбу слаже се са тим. „Не желимо да борба нашег народа буде заборављена. „Ми смо поносни на борбу нашег деде и наших мајки, и желимо да је наставимо." Куаимбу је додао дедино име свом и сада себе зове Куаиму Јума Уру-еу-вау-вау, што је промена коју ускоро планира да озваничи и у личној карти. „Ја сам унук Јуме, и син Јуме. Имам право да имам Јуму у свом имену", објашњава он. Арука је учио ћерке и унуке историји народа Јума Активиста за домородачка права Иванеиде Бандеира каже да је уврштавање „Јуме" у презиме неприкосновени чин који она до сада није видела ни у једној другој домородачкој групи по очевој линији. „То је порука унука да не мисле никуда да иду и да пружају отпор", објашњава Бандеира из Друштва за етно-еколошку заштиту Канинде. „Прича о смрти" Бандеира каже да је прича о Јумама, као и о многим другим домородачким групама из Амазоније, „прича о смрти". Од четрдесетих година прошлог века па надаље, Јуме су биле на мети људи који су желели да се докопају природних богатстава земље, према професорки Лусијани Франка са Федералног универзитета у Западној Пари. Последњи документовани масакр народа Јума био је 1964. године, кад су берачи каучука из оближње заједнице убили десетину мушкараца народа Јума, каже антрополошкиња. За Бандеиру, шокантно је то што је последњи преживели мушкарац масакра и болести које су убиле хиљаде припадника његовог народа на крају умро од Ковида. Она криви бразилску државу за њено „потпуно незнање и неспособност да обезбеди мере заштите" како би спречила да Ковид стигне до Арукиног села. Она каже да је свако ко улази у село морао да буде тестиран и стављен у карантин како би се спречило да се вирус рашири. Арукин унук Битате понавља њену критику. „Ми смо далеко од града и мало се путује. Болест није смела да стигне до нас. „Владу није било брига. То је велика неодговорност с њене стране", каже он. Битате Уру-еу-вау-вау каже да је влада требало да уради више да спречи ширење Ковида Арукина смрт није изоловани случај. Према Специјалном секретаријату за здравље домородаца (Сесаи), од укупно 896.900 припадника домородачких народа у Бразилу, њих 572 умрло је од Ковида-19. Независна домородачка организација Апиб тврди да је број смрти припадника староседелачких народа од Ковида много већи, са 970 домородачких живота изгубљених у пандемији. Многи од њих били су старешине, које су одржавале у животу усмено предање и стечено знање. Наслеђе за будућност Битате каже да је његов деда пренео на њега нека од својих знања пре смрти. Пре две године, Арука је остварио дугогодишњи сан да изгради „дугачку кућу" предака. „Научио ме је све о њиховој архитектури, како да је направим и сада знам како да подигнем 'дугачку кућу' Јума", каже Битате. Арука је сањао да изгради традиционалну 'дугачку кућу' Јума Арука је научио унуке и како да рибаре и лове, а пренео им је и оралну историју њиховог народа и културе. „Он је био ратник. Причао је приче о борбама са берачима каучука, како су и када били нападнути, како је народ Јума узвратио", присећа се фотограф Габријел Учида. Бандеира такође описује Аруку као „симбол отпора", чије наслеђе ће одржати у животу његови унуци и праунуци. „Арукине ћерке и унуци ће остати и пружити отпор", каже она. Погледајте видео о волонтерима који се боре да сачувају прашуме у Бразилу Упознајте волонтере који се боре да спасу прашуме у Бразилу Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk