Свемир, планете и наука: Астрономи први пут уочили језгро планете како кружи свемиром
Астрономи су пронашли до сада незабележен тип небеског тела како кружи око удаљене звезде. Могуће је да се ради о гасовитој маси, као што је то случај са језгром Јупитера, због чега је могуће да се по први пут посматра унутрашњост џиновске планете.
Илустрација: Језгро планете кружи орбитом удаљене звезде Џиновске планете попут Јупитера и Сатурна имају чврсто језгро окужено дебелим слојем гасовите мешавине хидрогена и хелијума. Али, нико никада није био у ситуацији да посматра неко од тих језгра. Сада тим астронома, који су открили ово небеско тело, сматра да је пронашао унутрашњност гигантске планете које више нема. Њихови налази објављени су у стручном часопису Nature. Вођа студије, научник Дејвид Армстронг са британског Универзитета у Варвику, са својим колегама ради на програму проналажења слободних језгара планета уз помоћ свемирског телескопа Тес (Tess). „Посматраћемо ово небеско тело у оквиру своје студије", каже Армстронг за ББЦ. „За одређивање димензија небеских тела користимо инструмент под називом Харпов спектограф, који се налази у Чилеу. Тело које смо уочили издваја се по својој маси - много је веће него што смо очекивали да пронађемо. Сада покушавамо да објаснимо зашто има толику масу". Када су први пут уочили небеско тело, астрономи су помислили да се ради о двојној звезди. „Наставили смо да прикупљамо податке и испоставило се да можда ради о планети, али изузетно великој", објашњава Армстронг. Тело има 3.5 већи пречник него планета Земља, док је планета којој припада 39 пута већа од наше. Илустрација: Телескоп Тес лансиран је у свемир 2018. године Ово небеско тело, којем су научници дали назив TOI 849 b, примећено је како кружи око звезде налик Сунцу, на око 730 светлосних година од Земље. Језгро је тако близу звезде да година на њему траје само 18 сати, а температура на површини је око 1.527 степени Целзијуса. Научници нису сигурни да ли је језгро остало без омотача у судару или никада није ни имало омотач. Ако је слично Јупитеру, онда је могло да изгуби гасовити омотач на неколико начина - тидалном дисрупцијом, што значи да се планета распала јер се превише приближила звезди или у судару са другом планетом. Ако се ради о гасовитој планети „недоношчету", разлог што се није до краја развила могао би да буде што диск гаса и прашине из којег је настала није садржао довољно материјала да би се небеско тело формирало до краја. „Мислим да је један од најбољих трагова чињеница да смо пронашли планету у „Нептунијској пустињи", што је појас у којем обично нема планета", каже Армстронг за ББЦ. Да ли пухови имају кључ за путовања у свемир? „То је доказ да је небеско тело имало поприлично необичан развојни пут. За мене је ово знак да је тело највероватније изгубило омотач... Међутим, потребна су додатна истраживања како бисмо били сигурни". Научници се надају да ће даљим посматрањем моћи да опишу како изгледа развојни пут џиновских планета. „Наше откриће је доказ да планете као што је ова постоје. Сада имамо прилику да посматрамо језгро планете какву никада нисмо имали у Сунчевом систему". „Још увек имамо многа неодговорена питања о језгру Јупитера, а необична и ретка небеска тела као што је ово отварају нам врата у мистерију настанка планета, коју иначе не бисмо могли да разоткријемо", закључује Армстронг. Пратите Пола oна Твитеру. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk