Највећи еколошки проблеми Балкана: Прљави копови и уништавање река
Србија у области заштите животне средине заостаје за развијеним европским земљама - чак 25 година, изјавио је ове јесени ресорни министар Горан Триван.
"Воду на слободу", "Хоћу реку, нећу цевовод" и сличне пароле обележилe су протест против изградње малих хидроелектрана у Пироту То ипак није било довољно да сам министар присуствује регионалном еколошком панелу, који у називу има и његову титулу - Министарски панел о еколошким и климатским проблемима на Западном Балкану, који се одржава у Скопљу. „Министра ће у Скопљу представљати његов помоћник", рекли су у Министарству заштите животне средине за ББЦ на српском. Да регионално састајање министара не би требало да буде само прилика за пријатно окупљање колега, показују бројни еколошки проблеми на целокупном Балкану. „Све бивше земље Југославије имале су готово исти индустријски систем од којег су кренуле. Тако су и њихови садашњи еколошки проблеми слични", објашњава за ББЦ Звездан Каламар из Центра за екологију и одрживи развој (ЦЕКОР). „Највећи проблем су старе термоелектране, које су застареле и које су зато највећи загађивачи. „Налазе се широм Балкана - од Костолца у Србији, преко Тузле и Какња у Босни до копова у Приштини." Тешки и „лаки" загађивачи Емисије сумпор-диоксида, азот-оксида и лебдећих честица које долазе из српских електрана на угаљ могу бити узрочник 2.100 превремених смрти сваке године, и доводе до здравствених трошкова од 1,8 до 5 милијарди евра, процене су Удружења за здравље и животну средину (ХЕАЛ). Звездан Каламар из ЦЕКОР-а наводи шест највећих загађивача на Балкану: Трепча на Косову: Према плану, чак пет блокова термоелектрана треба да се угаси на Косову до 2025. јер су штетни по околину Мада Србија чак 70 одсто струје добија од угља, термоелектране које га производе су убедљиво највежћи загађивачи у земљи. Истраживање Фондације "Мрежа за промене југоисточне Европе" показује да до 2023. мора да се обнови или затвори чак 13 термоелектрана - по једна у Хрватској и Црној Гори, чак пет на Косову, две у Македонији и четири блока у Србији. Докле ћемо живети са опасним отпадом у нашем дворишту Како су Белоцрквани отерали опасни отпад Каламар каже да индустријски систем који је данас велики загађивач, то није био пре пола века. „Када су се градили, током 70-их и 80-их година прошлог века, ти копови су били квалитетни и успешни. „Проблем је што се, због недостатка новца, временом није улагало у њихову обнову и регулисање загађења." Процене говоре да емисије сумпор-диоксида, азот-оксида и лебдећих честица из српских електрана на угаљ, могу бити узрочник 2.100 превремених смрти сваке године Глобално, али и балканско загревање: Колико ће нам бити топлије Министри са Балкана, барем они који су пристуствовали претходној регионалној конференцији, усвојили су летос прилично алармантно истраживање, које је спровела кровна организација Веће за регионалну сарадњу (РЦЦ). На читавој територији Западног Балкана ће у скорој будућности доћи до пораста температуре за 1-2 степена Целзијуса, која ће неминовно наставити да расте за 1,7 до 4,0 степена - резулати су ове студије, у којој се додаје: „До краја века би пораст температуре на подручју Западног Балкана могао бити алармантан, будући да може премашити пет Целзијусових степени, у зависности од резултата глобалних настојања да се смањи емисија гасова и ефекат стаклене баште." Циљ - задржати глобални пораст температуре испод 1,5 степен Пет ствари које смо сазнали из извештаја о климатским променама Глобално загревање: Нови лимит - степен и по Најтеже последице ће, како се наводи у студији, осетити: Велике штете малих хидроелектрана Ово лето је обележио прави талас грађанске непослушности када је у питању изградња малих хидроелектрана широм Србије. Др Предраг Симоновић са Биолошког факултета у Београду упозорио је за ББЦ на српском да би речни свет потенцијалном изградњом мини-хидроелектрана (МХЕ) могао да буде озбиљно угрожен. „Пастрмски фонд Србије је један од највећих у свету по посебности, а ради се управо о пастрмкама малих планинских река на којима се планирају МХЕ", каже Симоновић. „Мале хидроелектране не загађују околину, оне је потпуно уништавају", рекао је за ББЦ Декан Шумарског факултета у Београду, др Ратко Ристић. „О рекама Старе планине одлучиваће људи који поред њих вековима живе", рекао је Јовановић. „Такви негативни ефекти су уочени свуда у свету, а ко не верује, може да оде до Јошаничке реке, која је уништена са осам узастопних МХЕ", рекао је Ристић. Мале централе на води масовно се граде и у Црној Гори и Босни.