Путин и Лукашенко: Кремљ жели да задржи Белорусију у сфери утицаја Москве
Домаћин, Владимир Путин, заузео је уобичајену командујућу позу, широко раширених ногу седећи на столици, док се Александар Лукашенко нагињао ка нему, спојених дланова и повремено готово преклињући.
Председник Белорусије (лево) и Русије састали су се у руском граду Сочију Белоруски лидер ишао је у Сочи да затражи подршку Русије усред највеће политичке кризе са којом се суочио током 26 година откако је на власти. Пред камерама, макар, то је и добио. Владимир Путин је примио госта топлим осмесима као легитимног председника Белорусије - умањујући значај петонедељних масовних уличних протеста због тврдњи о намештеним изборима као пуки „домаћи догађај". Непосредни приоритет Кремља чини се да је стабилизовање ситуације преко границе, у покушају да белоруску браћу задржи генерално гледано у орбити Москве и осигура да незадовољни Руси не добију никакве идеје о ефикасности масовних протеста. За сада, макар, то значи јавну подршку човеку против ког су се ти демонстранти окренули и који је сада заузет представљањем себе као најлојалнијег пријатеља који Москва може да има. И тако је Путин одобрио кредит од 1,5 милијарди долара који ће помоћи Александру Лукашенку да плаћа - између осталог - снаге безбедности које га одржавају на положају. И, кључно, потврдио је да ће се Русија држати свих обавеза према свом суседу, укључујући обећање да ће послати појачање уколико се ситуација на терену погорша. „Лукашенко жели да заплаши противнике, сугеришући да ако наставе да се буне и ако поново избије насиље, неће имати посла само са њим, већ и са Ујка Владимиром", објашњава Артјом Шрајбман, политички аналитичар из Минска. Ова поента била је двоструко потцртана отварањем једнонедељне заједничке војне вежбе у западној Белорусији истог дана када су одржани разговори у Сочију. Путин је потом саопштио да ће нових заједничких догађаја бити „скоро сваког месеца" - што је још један знак да неће дозволити да Александра Лукашенка однесе „снага народа". Погледајте видео о причама људи који учествују на протестима у Минску Приче људи који чекају испред затвора у Минску. Али иза кулиса, неки сматрају да је руска подршка дугогодишњем владару Белорусије резервисанија, чак и да Кремљ сада сматра да је он сметња којој више не може да се верује, фатално ослабљен протестима и неспособан да испуни било које од великих обећања. „Подозревам да су они свесни да је штета начињена Лукашенку непоправљива, а чак и ако успе да још неко време сачува власт, он је политичар који је завршио своје", тврди Андреј Кортунов из Руског савета за међународне односе. „Они ће почети да размишљају о управљаној транзицији, како би заменили председника који је изгубио подршку." Сматра се да би у међувремену цена руске подршке могла да укључи неке сочне уговоре о приватизацији у Белорусији, на пример, или напредак мање контроверзних планова за економску интеграцију, који су одавно на чекању. Али након Лукашенкових бројних политичких заокрета пред саме изборе - најистакнутији је скандал око хапшења 32 руска плаћеника - Артјом Шрајбман се слаже да је Москва изгубила стрпљење. Демонстрације против владе у Минску наставиле су се упркос примени силе „Сада је права прилика да се Лукашенку прислони пиштољ уз главу и да се уклони до Нове године. Он је веома емотиван, одбија да слуша", тврди Артјом Шрајбман. „Али мислим да ће Путин наговестити транзицију." У јавним коментарима, Владимир Путин је Лукашенкове планове за уставну реформу назвао „логичним и рационалним", можда сигнализирајући пут из кризе који би Москва више волела. Белоруски лидер претходно је наговестио да би после реформе могли да уследе превремени избори. Такво отворено склапање споразума игнорише гласне и истрајне захтеве опозиције која жели да Александар Лукашенко смести сиђе с власти и да се одрже нови, фер избори након пуштања свих политичких затвореника. Али Москва би могла да оцени да ће демонстранти на крају бити довољно заплашени или изморени да попусте. Она се према њима понаша као према временским приликама, тврди Артјом Шрајбман, само треба да ишчека да олуја прође. У међувремену, Кремљ би могао да врши маневре за уклањање старог савезника на свој начин - једном кад пронађе алтернативу којој обе стране могу да верују. „Не мислим да ће Кремљ бити спреман дуго да седи скрштених руку чекајући да Лукашенко сам напусти власт", упозорава Андреј Кортунов. „Њима треба некакав помак. Неће бити задовољни ако све ово буде трајало предуго." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk