Уставни суд: Ванредно стање због корона вируса није против Устава
Уставни суд Србије одбацио је све иницијативе којима је тражено да се оцени да ли је проглашење ванредног стања због борбе са вирусом корона било у складу са Уставом Србије.
Седиште Уставног суда Србије налази се у центру Београда Суд је ову одлуку објавио у кратком саопштењу на свом сајту, без додатног образложења. Ванредно стање уведено је 15. марта заједничком одлуком председника, премијерке и председнице Скупштине Србије, а укинуто је одлуком Скупштине Србије 6. маја 2020. године. Међу подносиоцима иницијативе су и опозиционе партије окупљене у Савезу за Србију, а један од чланова Јанко Веселиновић каже да им Суд није доставио одлуку. „И када смо подносили иницијативу, рекли смо да се не уздамо у стручност судија Уставног суда јер су они тамо дошли по политичкој линији - то није независна институција која је изнад свих других. Чекали смо да изађу из својих куча и викендица где су провели ванредно стање и коначно напишу одлуке, па ћемо ступити у контакт са међународним институцијама", најављује Јанко Веселиновић за ББЦ на српском. Све наше мартовске ванредне мере Зашто је важна подела власти у 100 и 500 речи ББЦ на српском доноси одговоре на питања шта је заправо Уставни суд, ко га чини и како ради, те каква су наша и суседска искуства са овом институцијом. Шта треба знати о Уставном суду? Уставни суд и ванредно стање Када је због убиства премијера Србије Зорана Ђинђића 12. марта 2003. године уведено ванредно стање, оно је потрајало 42 дана. Између осталог, памти се и по полицијској акцији „Сабља", током које је приведено 11.665 особа које су се сумњичиле за повезаност са организованим криминалом. На ту, али и многе друге одлуке државних органа поднете су иницијативе да се оцени да ли су биле у складу са Уставом и законима, а Уставни суд је своје ставове саопштио 8. јуна 2004. године. Након полицијске акције „Сабља" уследио је низ суђења пред Специјалним судом за организовани криминал Оцењено је тада да сама одлука о увођењу ванредног стања није била супротна Уставу и закону, али да неке њене одредбе јесу биле у супротности са овим правилима. Суд је закључио да је повређен Устав одлукама које су спречавале обавештавање јавности, растурање штампе и других обавештења о разлозима проглашења ванредног стања. Уставни суд пресудио је и да полиција није имала право да приводи и задржава грађане до 30 дана у својим просторијама, као и да су приведене особе морале имати право на браниоца. Неуставна је била и одлука по којој је директор Безбедносно-информативне агенције имао право да одступи од начела неприкосновености тајне писама и других средстава комуникације без одлуке суда, као и одлука по којој се укида право на штрајк. Уставни суд и епидемија у региону *Текст је освежен новим информацијама 22. маја 2020. године Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk