Исхрана и климатске промене: Направили храну од ваздуха, коштаће као соја
Протеин који се производи из „ваздуха" ће се за десет година по цени такмичити са сојом, кажи фински научници.
Паси Паиника у лабораторији код Хелсинкија Производи се од бактерија из земље које се хране водоником издвојеним из воде уз помоћ електричне енергије. Истраживачи кажу да ако електрична енергија може да се направи од сунца и ветра, постоји могућност и за производњу хране која не би негативно утицала на климу и не би произвела ефекат стаклене баште. Остварење њихових снова би могло да помогне свету да се избори са многим проблемима повезаним са пољопривредом. Када сам прошле године посетио пилот фабрику Солар фудс на периферији Хелсинкија, истраживачи су прикупљали средства за даље истраживање. Сада кажу да су сакупили 5,5 милиона евра и предвиђају - у зависности од цене електричне енергије - да ће се њихови трошкови отприлике подударати с онима за производњу соје до краја деценије, можда чак и до 2025. године. Недостаје укуса? Нашао сам неколико зрна драгоценог протеинског брашна - званог Солеин - али нисам пробао ништа што научници планирају. Њихова идеја је да то да буде неутралан додатак свим врстама хране. Могло би да буде сличан као палмино уље које се ставља у торту, сладолед, кекс, тестенину, резанце, сос или хлеб. Изумитељи кажу да може да користи и код узгоја меса или рибе. Њиме би могла да се нахрани и стока. Чак и ако ствари крену по плану - што, наравно, можда и неће - проћи ће много година пре него што производња протеина буде могла да задовољи глобалну потражњу. Али, ово је један од многих пројеката који се баве будућношћу синтетичке хране. Генерални директор компаније је Паси Ваиника, који је студирао на Универзитету Кранфилд у Великој Британији и сада је професор на Универзитету Лаперанта. Идеје из свемирске прошлости Рекао ми је да су идеје које стоје иза технологије првобитно развијене за свемирску индустрију 1960-их. Признао је да његов погон касни за планом неколико месеци, али каже да ће бити спреман до 2022. Коначна одлука о инвестирању доћи ће 2023. године, а ако све буде ишло по плану, прва фабрика ће се појавити 2025. године. „До сада радимо прилично добро. Једном када покренемо фабрику додавањем реактора (за Фермент протеине) и узмемо у обзир невероватна побољшања у другим чистим технологијама попут ветра и соларне енергије, мислимо да се можемо такмичити са сојом можда већ до 2025. године", каже Паиника. Да би се направио Солеин, вода се „раздваја" помоћу електролизе за производњу водоника. Водоник, угљен-диоксид из ваздуха и минерали доводе до бактерија које потом стварају протеин. Кључна одредница, рекао је Паиника, биће цена електричне енергије. Фирма предвиђа да ће, како се обновљиви извор енергије развијају, трошкови пасти. Напредак ове изванредне технологије поздравио је Џорџ Монбајет, који је снимио ТВ документарни филм Апокалипса крава, који је емитован на Каналу 4 у Великој Британији. Нада за будућност? Монбајет је генерално песимистичан према будућности планете, али каже да му је Солар фудс дао наду. „Производња хране раздваја живи свет. Риболов и земљорадња су далеко највећи узрок изумирања, губитка разноликости и обиља дивљих животиња. Пољопривреда је главни узрок климатских промена", рекао је он. „Али, како се чини да нада нестаје, 'храна без пољопривреде' нуди задивљујуће могућности за спас људи и планете. „Привременим преласком на биљну исхрану можемо да помогнемо да се купи време за чување врста, али и планете. „Храна без пољопривредне производње даје наду која недостаје. Убрзо ћемо моћи да нахранимо свет, а да га не прождиремо. " Научници истраживачког центра РетхинкИкс, који предвиђају да ће доћи до промена са бројним врстама на планети, сугеришу да ће ови протеини бити око десет пута јефтинији од животињских до 2035. године. Проценили су да ће као резултат ситуације са храном у свету доћи до потпуног колапса сточне индустрије - иако се критичари жале да то не узима у обзир способност произвођача меса да искористе нове протеине да би прехранили стоку. Конзорцијум водећих научно-истраживачких и академских институција основан је ради проналажења иновативних решења за борбу против климатских промена, а повезани су са пољопривредно-прехрамбеним сектором. Научници су у истраживању прошле године закључили да је микробни протеин неколико пута ефикаснији од соје када се пореди искоришћеност земљишта, па им је потребна само десетина више воде. Други фактор, ипак, биће културни. Многи ће и даље хтети да једу јагњеће котлете који изгледају као јагњећи котлети. Професор Леон Тери са Универзитета Кранфилд рекао је за ББЦ да је да су инвеститори све више заинтересовани да улазу у истраживање нових извора хране. „Повећава се замах и улаже се около у синтетичку храну", рекао је. Али он је упитао: „Да ли заиста постоји потреба за њеном конзумацијом?" Пратите Роџера на Твитеру. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk