Палме у Београду: Да ли је егзотичном дрвећу место на Калемегдану
Шетате Калемегданом - од погледа на ушће код свеже рестауираног споменика Победник, настављате обилазак средњовековне тврђаве, излазите у парк и стазама између редова липа, багрема, кестена и храста крећете ка зоолошком врту. И онда налетите на палме.
Палме на Калемегдану Садња палми у Београду изненадила је многе који су се запитали да ли ће преживети београдску климу и да ли им је уопште место у граду без мора. Из Ботаничке баште „Јевремовац" у Београду кажу за ББЦ на српском да врста палме Trachycarpus fortune - Висока жумара - расте у земљама са медитеранском климом која подразумева другачију влажност ваздуха и блаже зиме него у Београду. „Ове палме су живеле сигурно више од 10 година у једној клими и требаће им времена да се адаптирају на ову нашу", кажу из Ботаничке баште. Одакле палме на Калемегдану Ово је први пут у Београду да су на јавној зеленој површини засађена стабла палми, наводи се у саопшењу комуналног предузећа „Зеленило Београд". Шест садница високих 3,5 метра донете су из Шпаније и засађене испред павиљона Цвијете Зузорић на Калемегдану. У саопштењу пише и да „смо последњих година сведоци промене климе, односно да су зиме у Београду постале благе и без екстремно ниских температура" и да је садња палми, које до сада нису биле карактеристичне за ово поднебље, сада могућа. Ова врста Високе жумаре расте и у Ботаничкој башти, али у стакленику. „Имамо палме из суптропских и тропских предела које такође чувамо унутра, а неке мање примерке износимо напоље само током лета", каже Марија Јончић, стручњакиња за отворене просторе и дипломирана инжењерка пејзажне архитектуре из зелене оазе Београда. Палми већ има у Београду, али... Из ЈКП Зеленила Београд наводе да се у приватним вртовима у Србији већ годинама уназад успешно гаје палме, банане и маслине као и да „ова врста палме подноси ниске температуре, до -15 степени Целзијуса". Да егзотичне биљке нису неуобичајене у српским баштама и на терасама потврђују и из Ботаничке баште, али додају да треба гледати склоп осталих биљака које се налазе у окружењу. „На Калемегдану расте вегетација флоре Балкана и ове егзотичне палме се баш и не уклапају у тренутни пејзаж", каже Јончић. Она сматра да изглед палми „не иде" уз старе домаће дрвенасте врсте које расту на овом месту. Неке од тих врста старе су и више од 100 година. Шест палми на обали Дунава На друштвеним мрежама већ два дана се дискујтује о томе да ли ће палме преживети „љуту" београдску зиму. Неки се шале да је можда у плану изградња Београда на мору, па отуда садња палми. Било је и шала на рачун политичара из Јагодине Драгана Марковића, чији је надимак Палма. Можда ће вас занимати и видео о томе да ли дрвеће уме да говори Дрвеће кришом прича - и ево шта каже Да ли има палми у градовима попут Београда Без обзира на климатске промене, на јавним површинама у градовима који немају медитеранску климу није уобичајно садити палме, кажу из Ботаничке баште. Додају да немају информацију да неки други европски град, с климатским условима попут Београда, има засађене палме у неком парку или на јавној површини. Многе француске градове, као што су Тулуз и Лион 2004. године захватила је „летња грозница" када је на јавним местима „освануло" стотине палми у саксијама на вештачки направљеним плажама. Највећа вештачка плажа са палмама и другим егзотичним биљем Paris Plages направљена је 2002. године на Сени и то је место где Парижани долазе да се расхладе током врелих летњих дана. Мање верзије овакве плаже имају и Брисел, Милано, Берлин и Будимпешта. Засадите биљке које ће помоћи пчелама Пчеле су угрожене коришћењем пестицида и модерном пољопривредном производњом. Како се ове биљке чувају током зиме Из ЈКП „Зеленило" су најавили да ће палме током зимских месеци бити заштићене повезивањем крошње и заштитом дебла од ниских температура. Овај начин чувања биљака се често примењује када нема могућности да се оне унесу у затворену просторију, каже Јончић. „Тада се користи трска, фолија и агротекстил да се крошња скупи и на тај начин одбрани од неповољних климатских услова", додаје она. У београдској зеленој оази мање примерке током лета износе напоље, јер им прија клима, али их током зиме уносе у стакленик, јер напољу не би опстале. „Иако ове палме сигурно живе више од 10 година, требаће има времена да се адаптирају на ову нашу климу, као и свака биљка уосталом", истиче Јончић. Има ли још опасности за палме у Београду? Промена климе није једина опасност која прети шпанским палмама у Београду. Из Ботаничке баште кажу да број фитопатолошких - биљних - болести из године у годину расте. Наводе пример гусенице која је претходних година нападала шимшире и која је еволуирала и сада напада и друге лиснате врсте. Пре неког времена су ту врсту гусенице открили и на дрвету кафе које расте у башти. „Свака биљка је у опасности без обзира на врсту", закључује Јончић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk