Корона вирус и Први светски рат: Болница у Шкотској добила име по медицинској сестри која је лечила рањенике у Србији
Дала је живот радећи на првој линији фронта током епидемије која се тако окрутно ширила - дневно се инфицирало 1.500 људи.
Ова болница носиће име Лујзе Џордан Лујза Џордан је једна из ризнице шкотских медицинских сестара. Каријера јој кратко трајала, јер је преминула са 36 година - а до последњег часа лечила је рањене војнике и болесне у Србији 1915, за време ширења тифуса. Људи у Србији се сваке године окупљају да одају почаст храбрости и пожртвованости ње ињених колега. Сада ће јој част бити указана и у родном граду, привремена болница за борбу против ширења корона вируса носиће њено име. Такође, Ковид болница у Лондону биће названа по Флоренс Најтингејл, жени која се сматра једном од првих модерних болничарки. Лујза Џордан преминула је у Србији у 36. години Министарка здравља Џин Фримен изјавила је да је „сестра Џордан служила са великом храброшћу и изврсно". „За њу се досад вероватно више знало у Србији, него у Шкотској. Ова болница би требало да исправи то и да се њом укаже на њену службу и храброст" Луза Џордан је рођена у Мерихилу у Глазгову 1878 - 50 година пре открића респиратора. Бринула се о пацијентима на различитим местима - пре рата радила је у болници Шкотској у Ланаркширу и болницама за сиромашне у Манчестеру. Децембра 1914. придружила се шктоском удружењу болничарки које су биле спремне да раде у иностранству. Током епидемије тифуса у Србији за коју се верује да је за шест месеци однела више од 150.000 живота, сестра Џордан била је наслужби у Крагујевцу. „Гробови тих младих девојака и лекара су свуда око нас" Доктор Жарко Вуковић је 2004. године објавио књигу „Савезничке медицинске мисије -1915" у којој је посебан део посвећен мисији Федерација жена Шкотске. Оне су, рекао је Вуковић, све време биле са српским народом 1915. године, а када је Србија окупирана, исти ти људи нашли су се у болницама шкотских жена у саставу српске војске на Солунском фронту. „Жене Шкотске су биле у најтежој ситуацији за време трајања епидемије пегавог тифуса и гробови тих младих девојака и лекара су свуда око нас: Лујза Џордан, главна сестра болнице у Kрагујевцу, Маргарет Фрејзер, шампион енглеске у женском голфу, доктор Елизабет Рос, која је умрла у Kрагујевцу" навео је Вуковић у интервјуу за Време. Чесму у Младеновцу, јединствени споменик, подигли су, додао је, војници током рата у знак захвалности хуманитарцима, лекарима и медицинским сестрама који су дошли да помогну српском народу за време страшне епидемије пегавог тифуса која је однела око 300.000 живота (само у Београду 50-100 људи дневно). Много лекара и осталог медицинског особља се разболело током лечења пацијената. Тифус преносе ваши, гриње и буве, које се лако размножавају у претрпаним просторијама. Данас се та болест лако лечи када се на време открије. Док се бринула о једном од колега, Џордан је водила дневник и у њему записала „тешко да прође дан, а да овде немамо једну или две сахране овде". Неколико дана касније преминула је од тифуса у 36. години. Њено и неколико других имена исписано је на оргуљама у Вилтон Периш цркви у Глазгову - како би остала упамћени појединци који су дали животе у Великом рату. Успомена на Лујзу Џордан чува се и у Бакхејвен меморијалном центру. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk