Корона вирус, Србија и 2020: Како су се градови широм земље изборили са претходном годином
Статистика показује да се готово сваки двадесет први становник Србије борио са ћудљивом болешћу Kовид-19 током прошле године.
Београд последњих недеља држи убедљиво прво место по броју заражених, али многа места су била означена као жаришта Више од три хиљаде људи изгубило је у 2020. живот због корона вируса, а многи нису могли да на уобичајен начин добију неопходну здравствену негу за друге болести. Корона вирус променио је многе аспекте живота - од тога како обележавати славу, до сахрани најближих. Како су се са свим изазовима које је донео вирус корона суочавали становници Србије? Сваки удар јачи од претходног Ваљево Зараза се ширила у таласима - сваки пут је све више људидолазило у додир са вирусом, али и недостацима српског здравственог система. Прво је недостајало маски и рукавица, алкохола, асепсола, касније респиратора и болничких кревета. Сви проблеми су мање-више решавани у ходу, без правог планирања, али и још увек чеканих одговора на питања о утрошеном новцу, начинима набавке и расподели болничких и здравствених потрепштина. То се у мањим градовима посебно види. У првом таласу, када је у таблоидима Ваљево називано „српским Вуханом", у овом граду оболело је 199 и умрло 19 пацијената. У другом налету епидемије, од 17. јуна до 8. октобра, заражено је пет пута више - 995 и умрло 13 оболелих. У трећем таласу, од 8. октобра до краја децембра, заражено је поново пет пута више - 5.433 људи, излечено 1.669 и умрло 90. Због тога су крајем новембра болнички капацитети били на измаку, а још већи проблем је представљао недостатак и лекара и медицинског особља - тад их је било 96 заражених. „Практично, десет одсто лекара ваљевске болнице је ван функције", упозорила је пре месец дана Катарина Пантелић, помоћница директора и координаторка за Ковид део Ваљевске болнице. Како је рекла за Блиц, чак и у случају да се оформе нове болнице у Ваљеву за оболеле од Ковида у „њима не би имао ко да ради". И крајем децембра, у кућном карантину се налази 20 запослених у здравственим установама, а у кућној изолацији-лечењу је њих 150. Општа болница Ваљево има укупно 1.292 запослених. Скулптура вајара Славољуба Ваве Станковића украшава плато испред Дома здравља Врачар Црни децембар У последњем налету епидемије се и 20 пута већи Београд суочио са мањком кревета, па су услед оптерећености болница пацијенти пребацивани по унутрашњости. Тренутно је једно од већих жаришта Краљево, град са 125.000 становника, од којих је готово 9.300 досад заражено корона вирусом. До „црног децембра" тај број је био двапут мањи, писао је Данас. Проценат новозаражених у односу на број тестираних у Краљеву данима се не смањује - већи је од 40 одсто. Пакао короне у Новом Пазару Нови Пазар је летос био у паклу короне Иако их је на почетку вирус дуго заобилазио, Нови Пазар и Тутин доживели су један од најтежих удара епидемије током лета. Неки од људи са којима је ББЦ тада разговарао данас су на лечењу од Ковида. „Стање у Тутину је одавно алармантно", рекла је крајем јуна за ББЦ на српском Џeнета Аговић из овог градића са 10.000 становника. „Не знамо колико је тачно заражених и мртвих, али мали је град, сви се знају и свако мало чујеш умро овај, умро онај", додаје она. Становници Новог Пазара, града у којем са околином живи око 100.000 људи, сведочили су да ситуација тамо није ништа боља. „Стање је катастрофално", рекао је Пазарац Фахрудин Кладничанин. „Велики број лекара и медицинских сестара је заражен и последњих дана смо суочени са кризом која може да доведе до пуцања здравственог система у граду". Слична ситуација је у наредним недељама задесила и Ужице и Крагујевац, али и Шабац за који се у јулу помињало да има „сребрну медаљу" - највећи број заражених после престонице. У такмичењу у ком нико није желео да учествује нашао се у јулу и Чачак, где је „одједном само кренуо талас температура и упала плућа свуда по граду". Имали су чак и листе чекања за тестове. Чачанка Ивана Радовановић рекла је за ББЦ да јој је „друг био 337. на листи". „Рекли му да ће га звати кад дође на ред - или да стандардно плати 6.000 динара и дође сутра". Слично искуство имала је и њена суграђанка Ивана Топаловић. „Мој колега је био 377. на листи. То је било почетком месеца, а тек 17. јула су га позвали на ПЦР тест. Надлежни су то правдали чињеницом да њима допремају све тестове и из Милановца, Лучана и Ивањице. У проблему су били пацијенти којима су биле заказане операције или прегледи за остале болести. Због распламсавања корона вируса бројне болнице прешле су у Ковид систем, те се на многим местима примају само хитни случајеви док сви остали морају да чекају. На неким местима, попут стоматолошких ординација, маске и рукавице нису довољне. Моткама против Конрада И неке несмотрене изјаве локалних политичара из 2020. године посвећене су борби са корона вирусом. Бивши градоначелник Ваљева Слободан Гвозденовић у више наврата болест Ковид назвао је „Конрад 19". Касније је за ББЦ овај лекар, специјалиста гинекологије, рекао да је у питању „лапсус". Велику пажњу медија изазвала је и изјава градоначелника Крагујевца да „народу треба наређење и мотка" да би се поштовале мере против ширења епидемије. Радомир Николић је касније изјавио да „није рекао ништа што не мисли". „Можете ме осуђивати што користим народски језик кад говорим јавно. „Фигуративно сам се изразио, мислио сам да треба да користимо неки елемент присиле, биће кажњавања ако се људи не придржавају ових мера. „Ко год је добронамеран схватио је шта сам хтео да кажем", рекао је Николић. Економска криза Редови су, такође, обележили претходну годину. На слици ред испред поште у Крагујевцу Велики број заражених и мере изолације довеле су цео свет у велику економску кризу чије ће се последице тек осетити - бројна мала предузећа, туристичке агенције, угоститељи, продавци, музичари, издавачи, фризери и многи други не знају да ли ће моћи да наставе са послом. Власник крагујевачке кафане Владимир Ристић за ББЦ је још у јулу изјавио да „затварање локала у 20 сати за већину нас значи пропаст". „Ја 95 одсто промета остварујем од осам увече до поноћи, када свира бенд. Много је таквих. „Не постојимо ако тада затворимо кафане, нећу имати за плате, кредит, за живот" , рекао је Ристић. Многи су посао и дефинитивно изгубили. Министарство за рад саопштило је да је без посла остало 44.105 људи, док Национална алијанса за локални економски развој (НАЛЕД) наводи да је у првом таласу епидемије тај број достигао и 200.000. Због затварања граница, туристичке агенције су дошле на руб пропасти, посао је изгубило 1.500 људи, а једино што је цветало био је домаћи туризам. Некада мало познато језеро Брује на сат времена од Новог Сада постало је хит ове године Солидарност и помоћ - „мали људи, велики хероји" Неки су баш због тих промена пожелели да помажу људима око себе. Шили су маске, правили визире, прикупљали новац и још много тога. Они су мали хероји солидарности током епидемије корона вируса у Србији Зајечарац Марк Дуљај, власник пекаре Кика, одлучио је да током целе једне недеље у априлу поклања бесплатни доручак здравственим радницима и војницима који су током ванредног стања ту стражарили. „Мени је та радња прекопута болнице. Шта год да нам треба ти људи су ту, увек су фер према мени и то су моје муштерије", испричао је Дуљај за ББЦ на српском. Желео је да помогне упркос губицима који су, као и у многим услужним делатностима, ишли и до 80 досто. „Видим како тамо људи раде, како се боре, а има људи који не могу ни да изађу", рекао је пекар који је тајне заната учио од деде у Звечану. „Сећам се да ми је причао 'лекари, полицајци и железничари, то су једини људи који мисле за народ и то треба да цениш'. Народ зависи од њих". Светло на крају тунела Светло на крају тунела могла би да буде вакцинација која је још у повоју. У Геронтолошком центру Ниш, који је у првом таласу био највеће жариште, почела је вакцинација прошле седмице, а у наредним данима је најављена и у Дому за старе „Јеленац" у Алексинцу, пренеле су Јужне вести. Kад се посматра укупна популација од корона вируса званично су најзаштићенији становници Kрагујевца, Ужица, Чачка, Ваљева, Шапца, објавиле су недавно Новости. Податак да готово сваки пети становник (23,1 одсто) у овим крајевима има антитела која га посредно штите од ковида 19 показује да је у другом таласу епидемије корона и званично најјача била у Шумадији и Западној Србији. То су резултати друге Националне студије започете 26. јуна, коју је спровео Институт за епидемиологију Медицинског факултета у Београду са Институтом за примену нуклеарне енергије (ИНЕП), а комплетни подаци тек ће бити објављени. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk