Ријалити и РЕМ: Да ли ће и када Србија добити забрану ових програма током дана
Случајеви насиља, вулгарности, па чак и претње смрћу - све то су били и јесу саставни делови ријалити програма у Србији, који се емитују на разним телевизијама пуних 14 година, а на појединим са националном фреквенцијом ове емисије су главне окоснице и пуштају се и до 12 сати дневно.
Осуђивани криминалац, учесник ријалити програма Задруга, Кристијан Голубовић, заклео се у двоје деце да ће пресудити другој учесници овог програма, а све то је било емитовано на телевизији са националном фреквенцијом Пинк. Управо та реченица била је кап која је прелила чашу, па је Савет Регулаторног тела за електронске медије (РЕМ) наложио израду обавезујућег Правилника о времену емитовања ријалитија присилног окружења, према којем би емитовање тог програма бити ограничено од 23 до 6 сати ујутру. Правилник би био први документ о ограничењу времена у којем се ријалити програм емитује. „Ако све административне ствари буду готове, могли бисмо да имамо усвојен Правилник до краја 2020. године", каже за ББЦ на српском члан РЕМ-а Слободан Цвејић. Ко нас у Србији штити од насиља, претњи смрћу и порнографије у ријалитијима, али и како је то решено у другим земљама, објашњавају саговорници ББЦ-ија. Ко нас штити од ријалитија „Ријалити у Србији функционише - као да сте незрелом детету дали опасну играчку која још може да га повреди", каже Цвејић за ББЦ на српском. Он је рекао је да ће Савет РЕМ-а поднети кривичну пријаву против Кристијана Голубовића због претњи изречених у ријалити програму и покренути поступак против Пинка где је емитован тај програм. На основу овога могло би да се закључи да је РЕМ управо тело које врши контролу садржаја који се емитује и кажњава прекршиоце. „У Србији на примеру РЕМ-а можемо да видимо да имамо потпуно неефикасан механизам контроле и кажњавања. „Чак и када РЕМ поднесе кривичну пријаву - она по правилу застари и нико не одговара", каже Цвејић. „Оно што РЕМ може да уради јесте да укине емисију, а да емитер онда буде на губитку, јер не може да пушта рекламе за то време". Саво Манојловић из Удружења за заштиту уставности и законитости каже за ББЦ на српском да закон предвиђа могућност да РЕМ на крају поступка изрекне емитеру опомену, упозорење, забрану емитовања конкретног програма или одузимање дозволе за емитовање. „Према законској регулативи, ријалитијем се бави РЕМ, али и Закон о електронским медијима, у којем пише да не можете промовисати говор мржње. „Готово свака мера коју РЕМ прописује заврши се на опомени или упозорењу, а одузимање фреквенције се никада није догодило", каже Манојловић. Шта је РЕМ То је самостална независна регулаторна организација, која се бави електронским медијима у Републици Србији, стоји на сајту РЕМ-а. Међу пословима које РЕМ обавља су и унапређивања квалитета и разноврсности услуга електронских медија, као и заштита и развој слободе мишљења и изражавања. Он контролише рад медија и изриче мере за оне који крше закон. Регулатор је, додаје се, функционално и финансијски независан од државних органа и организација. За обављање послова из своје надлежности, ипак, одговоран је Народној скупштини. Финансијски план РЕМ-а одобрава иста та Скупштина. Како РЕМ (не)кажњава телевизије РЕМ одређује и правила „у вези са заштитом достојанства личности и других личних права, заштитом права малолетника, забраном говора мржње и друго", одговарају за ББЦ из РЕМ-а. РЕМ је донео и Правилник о заштити права малолетника, додају из ове институције, „којим су прописане су посебне одредбе у вези са емитовањем ријалити програмских садржаја". „Сходно својим законским овлашћењима, Регулатор је изрицао мере и за програмски садржај емитован у ријалити програмима који се најчешће односио на повреде права малолетника и повреде достојанства личности, а изречене мере су доступне на званичној интернет страници регулатора", додају из РЕМ-а. Последњу привремену забрану у трајању од 15 дана добила је Хепи телевизија за приказивање емисије Боља земља, јер је водитељ „на вулгаран и уврдљив начин поредио метод оплодње крава са методима лечења стерилитета код жена у Србији", пише у одлуци. Поред ове забране, РЕМ је од почетка 2020. године донео четири упозорења, још две забране емитовања и четири опомене телевизијама. Обавеза да телевизије круговима у боји и адекватним бројевима за узраст означе програм који може да угрози децу и омладину, као и да воде рачуна о времену приказивања, уведен је пре 13 година. Иако је уочавао да телевизије са националном фреквенцијом емитују програм који штети малолетницима, РЕМ је током ранијим година пропуштао да их казни, утврдили су новинари Центра за истраживачко новинарство Србије (ЦИНС). Они су објавили да је РЕМ за три године забележио најмање 1.000 прекршаја телевизија Пинк, Хепи, Б92, РТС, Прва у означавању за који узраст је програм. „Тим поводом РЕМ није изрицао мере упозорења, опомене, нити је привремено одузимао дозволе, а емитере није гонио ни на суду", пише ЦИНС. У новембру 2015, телевизија Хепи је учинила 191 такав прекршај, а иста телевизија је прекршила обавезу 176 пута у априлу наредне године. За ове прекршаје није им се судило. Новинари ЦИНС-а пронашли су само један пример када је РЕМ покренуо поступак због кршења права малолетника - против Хепија крајем 2016, али је поступак због застаре обустављен две године касније. Дечија телевизија и 12 сати дневно ријалитија Ријалити се у Србији појавио 2006. године као врста модерне форме. „Онда се догодило да је ријалити у Србији растао са неприкладним садржајем - насиљем, порнографијом, говором мржње и према женама и другим народима", каже Манојловић за ББЦ. „Било је ту и бруталних пребијања, а једна девојка је противправно држана у ријалитију, иако је пила средство за чишћење и тражила да изађе". Додатни проблем у свему је, додаје он, што телевизије са националном фреквенцијом и до 12 сати дневно емитују ријалити програм. „Ви можете рећи да су то приватне телевизије, али према постојећој законској регулативи, телевизије са националном фреквенцијом нису специјализоване за једну врсту програма и морају да имају и информативни и културни и други програм", каже Манојловић. „Ипак, није одређено колико тај програм треба да траје". У извештајима Службе за надзор РЕМ-а се између осталог наводи да на телевизијама с националном фреквенцијом у три године није емитован - ниједан минут културно-уметничког програма, иначе обавезног за добијање дозволе, пренео је Инсајдер. Слична је ситуација и са такође обавезним програмима из науке, дечјим и документарним садржајима. „Током 2018. године Хепи и Пинк нису уопште емитовали дечји и научно образовни програм док су на ТВ Прва ови садржаји били минимално заступљени. Из програмске шеме ТВ Хепи изостао је и документарни програм док је на Пинку он емитован у занемарљивом проценту од 0,01 одсто" наводи се у извештају за 2018 годину. Испоставило се да је телевизија Хепи једне године у просеку емитовала ријалити готово 12 сати дневно, а Пинк око осам сати, каже Манојловић и додаје да су ови подаци прикупљени на основу мониторинга које је његова организација радила. „Не треба заборавити да је Хепи добио националну фреквенцију као дечија телевизија", додаје он. „Сада имамо ситуацију да дечија телевизија емитује 12 сати програма који често пропагира насиље". У једном ријалитију је учесник чак потегао пиштољ. „Чак да је био у питању лажан пиштољ и такозвани псеудо ријалити, не може се побећи од чињенице да су гледаоци мислили да је то право потезање оружја", каже Манојловић. Удружење је 2019. године поднело иницијативу са 42.000 потписа да се ограничи пуштање ријалитија на три сата дневно. „Чекамо већ годину дана на одговор Скупштине", каже Манојловић. Јудита Поповић, чланица Савета РЕМ, оценила је да је „забрана ријалитија прави успех". „Око тога смо се много борили и успели смо овом иницијативом и предлогом. „Биће донет обавезујући правилник, до сада је то била препорука која није обавезивала никога. Међутим, то је тек ушло у процедуру. Треба да прође једно извесно време које је законом предвиђено", рекла је она за сајт Нова.рс и додаје: „Треба да се тражи и мишљење Министарства културе и информисања, али РЕМ није обавезан да то мишљење уважи. РЕМ као тело, односно Савет РЕМ-а, донео је одлуку да се та препорука претвори у правилник, а то је јако велика и важна ствар." Многи родитељи дозвољавају деци да таблете користе у својим собама без надзора Гледаност Задруге и „слепи пут" Србије Власник телевизије Пинк Жељко Митровић се на Викенд медија фестивалу у Ровињу 2019. године није сложио са колегом из Словеније Павелом Врабецом из најгледаније телевизије у тој земљи Про Плус ТВ, који је говорио о изазовима гледаности и проблему ријалити програмима. „Задруга у један сат после поноћи има више гледалаца него што Словенија има становника", рекао је Митровић тада. Две године раније, 2017, на истом фестивалу у Ровињу, Митровић је такође говорио о ријалити програму и о томе зашто је, како је навео, то најисплативији програм. „Ова трибина је требало да буде одржана пре десет година, јер је тада, можда, требало причати о овоме. Ми сада овде држимо парастос том садржају", рекао је Митровић. „Платио сам, својевремено, по 250.000 долара за емитовање и репризу филмова 'Господар прстенова' и 'Хари Потер'. Ти филмови су имали 2,5 пута слабију гледаност него домаћи шоу програми на нашој телевизији", додао је он. Миломир Марић са ТВ Хепи је у интерјуу за Новости коментарисао ријалити програме. „За озбиљно новинарство потребни су озбиљни читаоци, а они су се повукли. Ушли смо у тај хаос свеопштег ријалитија и озбиљне текстове више нема ко да чита. „Кад сам укидао своје новине Профил, рекао сам да су читаоци осиромашили и није им ни до чега, а камоли да читају озбиљне текстове", рекао је Марић. На питање да га многи оптужују да од Србије прави ријалити, рекао је: „Не правим ја ништа од Србије, други су је унесрећили пре ко зна колико деценија. Повели је неким слепим путем, а ја ништа нисам могао друго, него да тај унесрећени народ мало забавим. Од мене доста. И о ријалитију доста". Да ли Европа брани ријалити Чланица Савета Регулаторног тела за електронске медије (РЕМ) Оливера Зекић изјавила је крајем 2019. да је „могуће укинути ријалити програме, али да то није нигде урађено осим у Северној Кореји у којој су разне друге форме забрањене". Она је за лист Политика рекла да се министар културе и информисања Владан Вукосављевић залагао за укидање ријалити програма, што „можда некоме лепо звучи", али је у дубоком нескладу и са Уставом и са свим позитивним правним прописима који се баве медијима и медијском сценом, као и са цивилизацијским нормама и препорукама. „Ми нисмо Дивљи запад и имамо уређену сцену када је реч о електронским медијима", казала је тада Оливера Зекић. Додала је да је из истих разлога „Европска комисија препоручила и да не треба протеривати ријалити формате у неке посебне термине, на пример после 23 сата, јер би и тиме био нарушен принцип претпоставке невиности". Колега из Савета Слободан Цвејић каже да не жели да коментарише изјаве Оливере Зекић, али објашњава да Европска комисија „никада не поставља стриктна правила када је култура у питању". „Оно што је за Европску комисију битно јесте усаглашавање са спољном политиком и економијом", додаје Цвејић. Како је у региону Црна Гора и Босна и Херцеговина већ неколико година имају временско ограничење пуштања ријалити програма. Црна Гора је још 2016. године изменом Правилника о стандардима у електронским медијима прописала да ријалити програми нису намењени малолетницима. Емитовање таквих програма дозвољено је тек након 23 сата. Међутим, ово ограничење односи се само на телевизије са националним фреквенцијама, а не и на кабловске програме. Ту одлуку је донела Агенција за електронске медије (АЕМ) Црне Горе, а на иницијативу „Медиа центра". Директор те организације, „Медиа центра" Горан Ђуровић рекао је да су у центру задовољни одлуком. „Годинама телевизије из републике Србије преко кабловских оператера емитују током целог дана ријалити програме у којима се често промовише насиље и говор мржње", нагласио је Ђуровић. Почетком 2016. године Савет Регулаторне агенције за комуникацијеБиХ донео је одлуку да се ријалити програми и псеудоријалити програми могу емитовати само после поноћи. Хрватска има могућност да наплаћује финансијске казне. „РЕМ у Србији нема могућност да директно новчано казни прекршиоце, као што је то могуће у Хрватској", каже Цвејић. „Њихов систем је сјајан, ми можемо само да забранимо емитовање емисије, па да на тај начин направимо финансијску штету емитеру. „Још један добар пример енормних финансијских казни јесте Грчка". Роберт Томљеновић је заменик председника Већа за електронске медије у Хрватској. За ББЦ на српском је објаснио да ријалити програми у Хрватској нису посебно регулисани. „Не знам за пример у Европској унији да постоји регулација ријалити програма. Мислим да би било криво криминализовати један жанр", каже. Ријалити програм може да буде добар, забаван и поучан, додаје. „Потребно је само направити квалитетан програм". И Томљеновић истиче да Закон о електроничким медијима, како се зове у Хрватској, има довољно елемената којим се потенцијално штетни садржаји могу санкционисати. „Пре неколико година се у Хрватској емитовао регионални Велики брат који се преносио у пет земаља у региону. Хрватска је једина од тих земаља која има, може се рећи, најлибералније законе, али је хрватски регулатор једини казнио емитера због непримереног садржаја". Није довољно имати строге законе, треба их спроводити, каже Томљеновић. „Ми смо тада емитера казнили високом казном од 15 хиљада евра, позивајући се на чланове закона који говоре о људском достојанству, подстрекивању малолетника на конзумирање алкохола и величање конзумирања алкохола", додаје. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk