Боливија и Моралес: Након оставке председника стижу дани неизвесности
Председник Боливије Ево Моралес дао је оставку након 14 година на власти, због немира након спорних резултата избора.
Моралес је у телевизијском укључењу објавио оставку Оставка председника Моралеса доноси дане неизвесности. Начелник генералштаба боливијске војске га је позвао да направи овакав корак након масовних протеста. Контролори на изборима пријавили су бројне неправилности, али Моралес је рекао да је био жртва државног удара. Рекао је да одлази како би заштитио породице политичких савезника, након што су њихове куће запаљене. У телевизијском обраћању, Моралес је поручио демонстрантима да „престану да нападају браћу и сестре, да пале и нападају". Вакуум власти Анализа Кејт Ватсон, дописнице из Јужне Америке Највеће критике Моралес је добио због непоштовања демократије у Боливији - оптужен је да је одбио да се повуче са власти. Али ни чињеница да је војска тражила од Моралеса да се повуче, не чини много за демократију у тој земљи. Моралес је сада отишао, а на власти је настао вакуум. Све већи број чланова његове странке се повлачи, а чини се да постоји потреба за кажњавањем - да би Ево Моралес и његови људи платили цену за грешке које су направили док су били на власти. Његове присталице назвале су ово државним ударом - а противници крајем тираније. Сада је приоритет да се изабере привремени вођа, распишу нови избори и споји поларизована Боливија или ће се држава суочити са још већим немирима и насиљем у недељама које долазе. Оставке су поднели и заменик председника Алваро Гарсија и председница Сената Адријана Салватијера. Демонстранти су изашли на улице да прославе, скандирајући „да, можемо". Како је до овога дошло? Грађански протести у Боливији трају неколико недеља, након извештаја о изборној крађи. Напетости су најпре порасле у ноћи председничких избора након што је бројање резултата, без објашењења, заустављено на 24 сата. Коначни резултати показали су да Моралес води са нешто више од 10 одсто. Најмање три особе погинуле су током сукоба који су уследили. Демонстрантима су се придружили и неки униформисани полицајци. У недељу је Организација Америчких Држава, која је надгледала изборе, саопштила да је пронашла доказе о бројним неправилностима и није могла да потврди претходно објављене резултате. Притисак на Моралеса је растао током дана, пошто је неколико његових политичких савезника поднело оставку, а неки су као разлоге наводили страх за безбедност породица. Генерал Вилијамс Калиман, начелник генералштаба, позвао је Моралеса да поднесе оставку „да би се омогућило смиривање напетости и враћање стабилности у држави". Војска је саопштила да ће спровести операције ради „неутрализације" било које наоружане групе која је напала демонстранте. Какве су биле реакције? Лидер опозиције Карлос Меса - који је на изборима одржаним прошлог месеца освојио друго место - захвалио је демонстрантима за „херојски мирни отпор". Он је на Твитеру описао овакав развој „крајем тираније" и „историјском лекцијом", рекавши „Живела Боливија!". Демонстранти славе Међутим, лидери Кубе и Венецуеле - који су раније дали подршку Моралесу - ситуацију су назвали „државним ударом". Председник Кубе Мигел Дијаз Канел реко је да је ово „насилни и кукавички" покушај борбе против демократије, док је венецуелански лидер Николас Мадуро на Твитеру написао: „Категорички осуђујемо државни удар против нашег брата председника". Званичници Мексика саопштили су да разматрају могућност давања азила Моралесу. Ко је Ево Моралес? Први је боливијски председник који припада староседелачком народу и на власти је био од 2006. На октобарским изборима кандидовао се за четврти узастопни мандат након контроверзне одлуке Уставног суда да укине ограничење за ту функцију. На референдуму 2016. године већина је гласала против укидања ограничења за број председничких мандата. Међутим, Моралесова странка је ово питање је покренула пред Уставним судом, који је у потпуности укинуо ограничења броја мандата. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk