Аљбин Курти за ББЦ на српском: „На Косову је био сукоб Албанаца као народа, и Србије као државе - а не Албанаца и Срба"
Аљбин Курти постао је незаобилазно лице косовске политике - победом на ванредним парламентарним изборима само је учврстио тај статус.
У Куртијевом кабинету стоји албанска застава, мада је у интервјуима косовским медијима најавио да ће поштовати и симболе Косова „То је била масовна интервенција народа на политичкој сцени тако да косовска драма заробљене државе не добије трагичан завршетак", описује за ББЦ на српском свој изборни тријумф сложеном конструкцијом коју изговара без грешке на српском језику. Курти је лидер Самоопредељења - политичке странке настале из покрета који је желео да уздрма темеље косовске партијске сцене. На ванредним парламентарним изборима освојила је више од 25 одсто гласова и као првопласирана има иницијативу у процесу формирања будуће Владе Косова чији би он требало да буде председник. У кући у приштинском насељу Драгодан, у којој је смештено седиште Самоопредељења, у дану после избора српски говоре само Курти и његов портпарол - остали су, чини се, млађи од тридесет година, па се готово и нису срели са језиком тадашње државе у којој су рођени. „Једини проблем зашто не причам више на српском је што ми понекад треба више времена да се сетим неких речи и израза. На албанском и енглеском причам три пута брже, али ако неко има времена, и ја имам времена - све може", одговара Курти на питање да ли ће у јавности говорити на српском. „Албанци - јак народ, Србија - јака држава" Ипак, од Срба са Косова изборну победу честитао му је само Ненад Рашић, члан коалиције „Слобода" која је освојила 0,09 одсто гласова. Курти не жали што те честитке није било од Српске листе, чијих ће десет кандидата преузети свих десет посланичких мандата намењених српској заједници. „Ни Српска листа, ни ПДК (Демократска партија Косова Кадрија Весељија) нису странке - то су заправо државе." Због тога не планира да Српску листу позове у владу, иако косовски Устав гарантује једно министарско место српској заједници. „Курти: Српска листа није српска заједница - има и других странака и политичара. ББЦ: Али је упитан њихов легитимитет? Курти: Веома је велико питање легитимитета Српске листе. Ту је држава - нема аутентичности код Српске листе. ББЦ: Ви овако управо постављате питање легитимитета целог изборног процеса у коме сте Ви победили - неко тако може и Вашу победу да оспори? Курти: У српској заједници је од 2017. било пуно нерегуларности - и Ненад Рашић и Слободан Петровић су се много жалили. То је била индустријална крађа. Много више проблема сада има у српској заједници него у албанској. Притисак на Србе са Косова је жалостан - а исто тако је било и 80-тих и 90-тих година двадесетог века, Београд је као хоботница која жели све да контролише." На опаску да је српски председник Александар Вучић победу Српске листе упоредио са јединством Албанаца у борби за независност од Србије, Курти каже да не воли таква поређења. „Неки људи, када не праве конкретне анализе данашњих ситуација него говоре на шта их нешто подсећа, показују лењост мисли. Над Албанцима није било никаквих притисака одозго, то је било јединство одоздо и зато не видим ништа слично - кад смо успоставили јединство одоздо, није нас плаћала Тирана." Аљбин Курти прославио је најбољи резултат Самоопредељења од оснивања покрета У предизборном интервјуу за ББЦ, Курти је најавио да ће у првој недељи премијерског мандата покренути разговор са косовским Србима. „Поверење ћемо да градимо акцијом, кроз заједничке активности у развоју. Има села где су и Албанци и Срби пољопривредници, а нико се није сетио да их споји за један округли сто који неће бити о помирењу него о развоју - шта са тржиштем, производима, стандардима, субвенцијама, горивом." Лидер Самоопредељења сматра да се Срби и Албанци нису сукобљавали због разлике у идентитету, већ у интересима. „На Косову је био сукоб Албанаца као народа, и Србије као државе - а не Албанаца и Срба. Албанци су јак народ, а Србија је јака држава - Албанци су као нација јачи од Срба, али је Србија век и по јача као држава. На Балкану нема рата без Србије и нема мира без Албанаца", закључује Курти. Шта да очекују косовски Срби „ББЦ: Можете ли да гарантујете косовским Србима да ће на крају Вашег премијерског мандата имати више, а не мање права, да ће се српски језик на Косову говорити више и да ће живети боље? Курти: Да, све то могу да гарантујем. И сад по Приштини можете слободно да причате на српском. Тамо где су се десили масакри у рату - тамо је мало другачије него у градовима попут Приштине, Призрена. Ипак, људска и грађанска права Срба нису њихова преокупација - запослење је прва тема. Ми живимо у времену где давање политичких и грађанских права јесте неупотребљиво ако немате посла па морате да се иселите, а то је исто за Србе и Албанце." „Ђаво у детаљима" преговора Београда и Приштине Осим са Србима са Косова, Аљбин Курти преговараће и са Србијом - жели да управо он формира преговарачки тим Косова који ће лично предводити, а у њега планира да укључи и представнике опозиције. „Ја не бих журио са договорима јер треба пуно тога да се уради, а сва досадашња мишљења произлазе из вештачке потребе да што пре имамо договор. Ако смо у ургентној ситуацији, онда може и да се суспендује демократија - то је ланац теза да би се очувала власт аутократа", алудира Курти на досадашње преговоре. За преговарачку блискост косовског и српског председника Хашима Тачија и Александра Вучића каже да је њихов заједнички предлог пропао. „Они су у принципу имали неки договор, али нису имали детаље - а ђаво је у детаљима и то заправо значи да нису имали договор. Они су тајно преговарали јер су хтели брз договор тако што би они постали незаменљиви лидери Балкана." Осим времена, Курти најављује да ће инсистирати на три принципа да би се, како каже, залечила ова отворена рана. „Први принцип је да нема договора без дијалога, а ови тајни састанци су били за договор без дијалога. Друго, нема дијалога са мапама - то је као Туђман и Милошевић о Босни, а то не пада у регистар мира него у регистар рата јер су се њих двојица састали више од десет пута, а све време ратовали. И треће, пошто ће мапе постојати, око њих морају бити експерти за демаркацију, а не председници који се понашају као генерали у Првом светском рату." Уметничку слику на зиду своје канцеларије Курти у шали описује као надвлачење у преговорима Београда и Приштине На примедбу да времена можда и нема када Сједињене Државе именују чак два специјална посредника у дијалогу јер желе брзо решење, Курти одговара контратезом. „Кад имаш два представника, можда заправо и не желиш да урадиш тај посао - то је веома чудно за мене и показује ми да не треба да журимо јер немамо луксуз за још један неуспех. Европски оквир разговора, узајамно поштовање и реципроцитет, добросуседски односи - то су најважније ствари за будућност, а вештачка ургентност је замка." Од Европске уније, Курти очекује „Маршалов план" помоћи Балкану који ће се темељити на три стуба: решавању питања подељених градова, у које убраја Брчко, Мостар, Митровицу и Скопље, прављење моста између образовања и привреде, као и уклањање са власти ауторитарних лидера. Каљење на препрекама „код куће" Куртија очекује велики посао и на политичкој сцени Косова, где има оних који верују да му ни победа на изборима, ни подршка другопласиране партије Демократског савеза Косова (ЛДК) неће бити довољна да на крају формира власт. „Радићемо пуно, биће пуно препрека - али на тим препрекама ћемо се калити и то ме уопште не брине", каже Курти. Спочитавају му често да нема никаквог искуства у вођењу државе и државних послова већ само страначке борбе. „Баш они су водили странке иако су наводно били на челу државе, а ја сам водио државу иако сам био на челу странке - ја сам се највише бринуо о колективном интересу, институцијама система, држави као таквој, општем интересу и вољи. Мислим да они немају искуство како да буду председници странака сада када треба да буду лидери опозиције." Оно што је бојило Самоопредељење бојама левичарског покрета, Курти жели да претвори у програм владе, кроз оснивање развојне банке са повољним кредитима за привреднике, прављење инвестиционог фонда који ће управљати јавним сектором, продају акција уместо приватизације државних фирми. Најављује професионализацију и департизацију администрације, а у правосуђу, уз недостатак воље и знања неких тужилаца, идентификује још један проблем. „У јавним набавкама влада тендероманија - пуно је бизниса из владиног дворишта где живе као печурке, знају како да добију тендере јер се пишу за њих. Култура власти на Косову је таква да је влада преблиска са појединачним бизнисменима, а треба да буде блиска са бизнис заједницом уопште, не преблиска са појединачним бизнисима. Неће бити више заједничких ручкова и вечера са министрима", поручује Курти готово у стилу лидера грчке Сиризе Алексиса Ципраса, који је у сличном стилу дошао на власт у Атини, али је потрајао „само" четири године. Куртија је хапсила и косовска полиција када је 2005. године Самоопредељење протестовало против присуства Уједињених нација на Косову Сузавац У свом политичком деловању, Самоопредељење је постало „познато" и ван Косова по покушајима да бацањем сузавца у скупштинској сали спречи ратификацију споразума са Црном Гором о демаркацији границе. „ББЦ: Имате ли још сузавца? Курти: Немам, немам... ББЦ: Јесте га чували у канцеларији, где сте га чували? Курти: Не знам, ја нисам био надлежан за то. Сузавац смо добили од полиције - они су га бацали на нашим протестима, ми смо скупили оне патроне које нису експлодирале. Унели смо их у парламент јер немају металне делове, не чује се бип на металдететктору. ББЦ: Је ли готово са сузавцем на Косову? Курти: Готово је. Ми нећемо бацати сузавац на демонстранте опозиције. То је радикална акција прошлости." „Не волим да дођем у Београд" Аљбин Курти своју политичку каријеру стварао је и у - затворима, како оним југословенским и српским, тако и косовским. Упечатљиви су снимци његовог интервјуа српским новинарима из затвора у Пожаревцу 2001. године где је провео део затворске казне на коју су га осудиле југословенске власти због тероризма - већ тада Курти показује велике реторичке способности одговарајући на српском језику. „Вероватно нисам ни свестан тога, али искуство из српског затвора ми доста вреди. Последњих годину и по дана у затвору највише сам читао у целом животу, мада је прва година у Пожаревцу и Липљану била као концентрациони логор - имао сам 30 килограма мање него данас", каже Курти. Ослобођен је 7. децембра 2001. године после иницијативе међународне заједнице са демократским властима у Београду које су наследиле режим Слободана Милошевића. У престоници Србије последњи пут био је пре затворског стажа - присећа се сусрета у британској амбасади у мају 1998. године, где је био на састанку са замеником британског шефа дипломатије Тонијем Лојдом у друштву косовског политичара Фехмија Аганија. „Не знам кад ћу доћи следећи пут, то не зависи од мене. Није баш ни да волим да дођем, морам то да вам признам - Батајница је надомак Београда, а то је стравично за мене јер нема ниједног обележја да је 764 Албанаца покопано на том стрелишту", каже Курти. У Батајници је током 2001. и 2002. године откривено пет масовних гробница у којима су нађени посмртни остаци косовских Албанаца закопаних на полигону Специјалне антитерористичке јединице. За ове злочине, пред Хашким трибуналом осуђен је полицијски генерал Властимир Ђорђевић док ниједан непосредни извршилац није одговарао пред српским судовима. Курти је на изборе изашао са супругом Ритом Аугестад Кнудсен и ћерком Каже да је изборну честитку из Београда добио од лидера ЛДП-а Чедомира Јовановића, да је у контакту са представницама невладиног сектора Соњом Бисерко и Наташом Кандић, и појашњава зашто се Београду не радује. „Београд као такав има пуно посла са самим собом - много више треба да гледа у огледало него у двоглед према косовским Албанцима. Ситуација је тамо много тужна упркос економском расту - боље је бити слабији него живети у тами несучељавања са собом и прошлошћу, без икакве интроспекције. Нисам баш оптимиста", закључује Аљбин Курти. Једанаест година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk