Хонгконг: Наставак протеста упркос суспензији закона о изручењу
Хиљаде људи је протестовало у недељу у Хонг Kонгу, противећи се спорном закону о изручењу, упркос одлуци владе да суспендује предлог закона.
Вође протеста захтевају да се закон о изручењу потпуно одбаци. Нови закон, који би омогућио изручење грађана Хонг Kонга кинеским властима, подстакао је стотине хиљада људи да изађу на улице током недеље. Извршна директорка Хонг Kонга, Кери Лам, изјавила у суботу да су предлози закона „суспендовани" на неодређено време. Али вође протеста су захтевале да се закон одбаци. Неки су позвали Лам да поднесе оставку. Велике групе демонстраната су се у недељу у подне по локалном времену окупиле на тргу Викторија, многи обучени у црно или са белим цвећем у рукама. Марш се споро кретао, како су велке групе људи блокирале улице и преплавиле железничке станице. Неки су носили транспаренте, оптужујући Кину да „убија" становнике Хонг Kонга, други су носили бело цвеће како би одали почаст демонстранту који је изгубио живот у суботу, пењући се на зграду како би окачио банер против екстрадикције. Демонстранти су такође носили транспаренте на којима је писало „студенти нису правили нереде", као одговор на то што је полиција студентске протесте одржане у среду окарактерисала као нереде - прекршај за који прети казна до десет година затвора. Неки демонстранти су били скептични по питању одлуке Кери Лам да суспендује предлог закона. „Кери Лам је игнорисала осећања становника Хонг Kонга", навео је 67-годишњи господин Ма, један од демонстраната. Ма је додао да се, након што је наводно милион људи прошетало током недеље, Лам „понашала као да то није велика ствар". „Такође, протестујемо због студената и бруталног третмана полиције према њима", рекао је. „Морамо да се изборимо за њихову правду." Емили Лау, заговорница демократије и некaдашња лидерка Демократске странке, изјавила је за ББЦ да су активисти само „бесни" због реакција власти и полиције. „Мисле да се понаша јако срамно и лоше и да се неће извинити због понашања полиције, као и да инсистира да се људи ухапшени због изазивања нереда судски гоне, а казна за то може бити и 10 година затвора. То је нечувено", рекла је. У чему је проблем? Хонг Kонг је бивша британска колонија, али је враћена Кини 1997. године у оквиру договора „једна држава, два система", који гарантује одређени ниво аутономије. Кинеска влада је истакла да би предложени закон о екстрадикцији „попунио рупе", тако да град више не би био безбедна лука за криминалце, осврћући се на случај убиства у Тајвану. Критичари тврде да би закон изложио становнике Хонг Конга спорном кинеском правосудном систему и довео до још веће ерозије независног правосуђа овог града. Hongкong na ulicama zbog zakona o izručivanju Многи мисле да би закон могао да се користи за суочавање са политичким противницима државе Кине. Велика протестна шетња, за коју организатори тврде да је привукла више од милион људи, одржана је прошле недеље. Десетине хиљада демонстраната је у среду блокирало улице око зграде владе, како би спречили друго читање или расправу о закону о екстрадикцији. Дошло је до сукоба у којима је повређено 22 припадника полиције и 60 демонстраната. Власти наводе да је ухапшено 11 особа. Организације за људска права оптужиле су полицију за примену прекомерне силе. Због чега су људи љути на Кери Лам? Велика количина беса је усмерена ка Кери Лам - која ужива подршку Пекинга. Један од разлога за љутњу свакако је обраћање у ком је Лам протесте који су се одиграли у среду окарактерисала као „организоване нереде". Кери Лам није рекла да је закон о изручењу трајно одбачен. Кери Лам се на неколико дана склонила из јавности, пре него што је у суботу објавила да је чула позиве да власт „застане и размисли". Али није изјавила да ће закон бити трајно одбачен. Аналитичари су шпекулисали о будућности Кери Лам, како су се протести наставили, али кинеско Министарство спољних послова ју је у суботу јавно подржало. „Пекинг је веома забринут због изјаве Лам да она нема могућности", изјавила је Емили Лау за ББЦ. „Стога мислим да је заиста у великој опасности". Лам инсистира да је закон о екстрадикцији - и његова суспензија која је уследила - предложен искључиво на њену иницијативу, као и да Пекинг није имао никаквог удела. Да ли је Хонг Конг део Кине? Хонг Конг је био британска колонија од 1841. године, када је Кина уступила острво Британији након Првог опијумског рата - који је избио због британских трговаца који су кријумчарили опијум у Кину. Остао је колонија све док Кина није повратила суверенитет 1997. године. Сада је део Кине по принципу „једна држава, два система", који Хонг Конгу омогућава да задржи судску независност, сопствено законодавство и економски систем. Кина то назива специјалним администретивним регионом - који ужива аутономију уз помоћ које је постао кључни пословни и медијски центар региона. Али и даље је под притиском копнене Кине, а Пекинг је и одговоран за одбрану и спољне послове.