Фридом хаус и Балкан: „Постоји шанса за демократске промене " - Србији критике, региону боље оцене
Балканом и данас владају „хибридни" режими оличени у привидној демократији, региону је потребна прича о успеху, а највећи хероји су мали активисти, закључак је најновијег извештаја Фридом хауса ( Freedom House ), организације за људска права и промоцију демократије.
Критике на рачун „провладине пропаганде која је допринела победи СНС-а" на парламентарним изборима 2020. године стигле су у новом извештају Фридом хауса На Балкану „постоји шанса за демократске промене" - што доказују победе које су опозиционе снаге оствариле у региону током протекле године, наводи Фридом хаус у извештају „Нације у транзиту 2021" (Nations in Transit 2021). Ипак, „још није јасно" да ли ће смена власти у Црној Гори и на Косову довести до „побољшања демократских институција", додају из ове организације. Србија је добила критике због „провладине пропаганде која је допринела убедљивој победи Српске напредне странке (СНС) на парламентарним изборима". „Време је да борци за демократију изађу на терен", сматрају из Фридом хауса. Медији су под растућим притиском у Мађарској, а у „нешто мањој мери" и у Србији, што се нарочито односи на оне који су критички настројени према власти, наводи се у извештају. Истакнуте су активности еколошких активиста из Србије који су стали на пут изградњи малих хидроелектрана, као и представника цивилног друштва који раде са избеглицама и мигрантима у Босни и Херцеговини. Стање демократије: У Србији пад, у региону позитивни помаци Председник Србије Александар Вучић у посети Вашингтону, септембар 2020. године Заједно са осталим земљама Западног Балкана, Србија је и даље у категорији „хибридних режима", у коју је Фридом хаус сврстао претходне, 2020. године. Једна од главних одлика хибридних режима, објашњавају из организације, јесте што власт омогућава одржавање избора на којима има какву-такву конкуренцију. „Иако избори нису увек слободни нити поштени, нису увек ни апсолутно лажирани, као што је то случај у аутократским режимима", наводе из Фридом хауса. Због тога је, додају, у хибридним режимима „победа опозиције могућа", иако захтева „много више" труда него у демократском уређењу. Између демократије и аутократије налазе се земље у којима демократија опада и оне представљају „сиву зону", а степеницу ниже такозвани хибридни режими. Према Фридом хаусу, Косово је годинама у „сивој зони", док су Србија, Црна Гора и Мађарска у категорији „хибридних режима". „Кампање дискредитације и провладина пропаганда путем најчитанијих медија дешавале су се под будним оком владајуће Српске напредне странке", наводи се у извештају. То је допринело „убедљивој победи СНС-а" на парламентарним изборима 2020. године и формирању „непрезентативног парламента", додају из Фридом хауса. СНС је на последњим парламентарним изборима освојила 60,65 одсто гласова и тиме остварила двотрећинску већину у парламенту - резултат какав није имала ниједна политичка партија од социјалиста 1990. године, и ниједан лидер од Слободана Милошевића. У извештају је критикована одлука дела српске опозиције да бојкотује парламентарне изборе 2020. године, оцењујући је као „трагичну". „Иако бојкот одузима легитимност победницима и скрећу пажњу на озбиљне проблеме, такође оставља мало простора да дође до промене", наводи се у извештају. У извештају су поменути и позитивни примери у региону - боље резултате него прошле године имају Северна Македонија и Босна и Херцеговина. Из Фридом хауса оцењују да је Балкану, где демократија назадује у већини земаља, потребна прича о успеху. Као примери се истичу победе опозиције на локалним изборима у Сарајеву и Бањалуци, где су ударац претрпеле партије водећих политичких фигура у Федерацији БиХ Бакира Изетбеговића и у Републици Српској Милорада Додика. Фридом хаус издваја два основна разлога која су то омогућила: „Гласачи су љути због корупционих скандала и злоупотреба моћи, а излазност је била довољно велика да осујети покушаје кандидата који су дуго на власти да застрашују или манипулишу". Дритан Абазовић, лидер странке УРА - стожера коалиције Црно на бело која је на парламентарним изборима у Црној Гори победила ДПС - партију Мила Ђукановића Црна Гора и Косово „Иако су се важни преноси моћи извршили у Црној Гори 2020. године и на Косову 2021. године, још је нејасно да ли ће они довести до побољшања демократских институција", наводе из Фридом хауса. Грађани Црне Горе су прошлог августа, први пут од увођења вишестраначја 1990. године, већински гласали за Демократску партију социјалиста - странку коју не води Мило Ђукановић. Ђукановић је до сата шест пута био премијер и два пута председник. На парламентарним изборима у Црној Гори забележена је рекордна излазност - гласало је скоро 77 одсто уписаних бирача, истичу. „То су изузетно високи проценти, с обзиром на то да је пандемија корона вируса довела до смањења излазности у Хрватској, Северној Македонији, Румунији, али и на локалним изборима у Босни и Херцеговини", наводи се у извештају. Косово је, такође, после ванредних парламентарних избора у фебруару, добило, наводи се, стабилну владу предвођену Аљбином Куртијем и његовом странком Самоопредељење. На Косову је излазност у 2019, порасла за 3,4 одсто, а у 2021 за 7,7 одсто у односу на парламентарне изборе 2017. године. Погледајте видео: Какви су планови Вјосе Османи, нове председнице Косова Наследница Хашима Тачија већ је била вршитељка дужности председнице. Похвала активистима Организације цивилног друштва су највећи покретач демократије у земљама у транзицији, сматрају из Фридом хауса. Организација је похвалила еколошке активисте из Србије и оне који пружају помоћ избеглицама и мигрантима у Босни и Херцеговини. Еколошки активисти су „кроз упорне протесте подигли питања животне средине на национални ниво, што је довело до тога да држава обустави планове за разарајуће мини-хидроелектране", наводи се у извештају. Изградња малих хидроелектрана је битка између еколошких активиста и финансијског интереса појединаца која траје годинама. Осим борбе против уништавања река и животињског света у њима, еколошки активисти и грађани Србије траже чистији ваздух. Фридом хаус је издвојио грађане у Босни и Херцеговини који су се организовали да свакодневно испоручују основне потрепштине избеглицама и мигрантима. Медији у Мађарској и Србији под растућим притиском „Независни и критички настројени медији су током 2020. године били под растућим притиском у Мађарској, а у нешто мањој мери и у Србији", наводи се у извештају. Из Фридом хауса оцењују да се ради о 'моделу заробљавања медија', где се правни и привредни алати користе се за гушење критичких медија и јачање извештавања наклоњеног власти. Правни и економски алати користе се за гушење критичких медија и јачање „пријатељског" извештавања о властима, објашњавају из Фридом хауса. Србија је у овогодишњем извештају Индекс слободе, међународне невладине организације Репортери без граница, задржала 93. место од 180. Шта је Фридом хаус? Фридом хаус (Freedom House) је непрофитна, невладина организација, основана са циљем да „подржава и брани демократију широм света", наводи се на њиховом званичном сајту. Основана је 1941. године у Њујорку, а задатак јој је био да промовише америчко учешће у Другом светском рату и борбу против фашизма. „Фридом хаус ради на заштити људских права и промоцији демократских промена, а посебно се бави политичким правима и грађанским слободама", истичу из организације. То је уједно америчка невладина организација која се бави питањем слобода на глобалном нивоу. Сваке године, Фридом хаус објављује глобалне извештаје о стању демократије и људских права, али и слободи медија. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk