Безбедност на Косову: Колико су данас чести етнички сукоби Срба и Албанаца
„Усамљени случај" - овако Бесим Хоти, заменик командира косовске полиције за север Косова, за ББЦ на српском коментарише инцидент у којем је тешко повређен српски младић у Митровици.
Мост на Ибру у Митровици - о отварању моста говори се више од деценију „Ако упоредимо податке из 2010. или 2011. о етничким сукобима на Косову са оним данас - то је као небо и земља." Ипак, број инцидената на целом Косову који „потенцијално могу да буду окарактерисани као злочини из мржње или пристрасни злочини" - готово је двапут већи у 2018. него 2015. године, говоре подаци које је ББЦ на српском добио из Организације за европску безбедност и сарадњу (ОЕБС). Оваквих злочина је у 2015. године забележно 44, док их је четири године касније било - 87. На Косову се за последње четири године догодило 249 инцидената према невећинским члановима заједнице, укључујући и Албанце у насељима где су мањина, подаци су ОЕБС-а. Док српски и косовски званичници различито тумаче последњи инцидент, остали подаци о међуетничким сукобима у конкретним бројкама на северу Косова - доста се разликују, у зависности од извора. „Деца од 17 година и даље са хладним оружјем" До пре усвајања Бриселског споразума, на северу Косова је било између 85 и 100 потенцијално етнички мотивисаних сукоба годишње, каже за ББЦ Миодраг Милићевић, директор невладине организације Актив. „Данас је ипак релаксиранија ситуација. Албанци се слободно крећу по северу, а Срби не толико по југу, али ипак лакше." Оно што је последњих месеци проблем, додаје Милићевић, јесте „запаљива реторика политичара са обе стране која се прелива на улице Косова". „Почело је са увођењем такси на робу из Србије, а наставља се како се приближавају избори на Косову." Додатно је забрињавајуће, каже он, да „млади од 17 година и даље на Косову иду да хладним оружјем у град". „Последње истраживање је показало да млади на Косову, како Срби тако и Албанци, имају прилично стереотипне ставове једни о другима, иако 1999. године нису ни били рођени." Бесим Хоти из полиције Косова каже да су се „пре усвајања Бриселског споразума сукоби су се на северу Косова догађали свакодневно". „Прошле године смо забележили два, ове године један инцидент." Хоти је рекао да ће полиција одмах почети да истражује околности које су довеле до инцидента у Митровици. Јутро после: Живот иде даље Колико су сукоби заиста чести Број инцидената варира у зависности од тога - ко их и како броји. Укупан број свих злочина на Косову у последње две године био је готово 8.000 случајева, кажу из ОЕБС-а за ББЦ. У две године на Косову се догодило 155 инцидената према невећинским члановима заједнице, укључујући и Албанце у насељима где су мањина, додају из ове организације: „Они укључују крађе, графите, вербалне инциденте и нису их све починили припадници већинске заједнице на локалном нивоу. Листа такође укључује инциденте које је можда починио други члан исте заједнице." Из ОЕБС-а додају да су злочине подвели као „злочине из прострасности, а да та пристрасност може да буде другачија од етничке припадности, као што је сексуална оријентација или друго". Такође, ово нису инциденти за који су на суду доказани као пристрасни. Полиција Косова забележила је 15 случајева међуетничког насиља у периоду између јануара и августа 2017, који обухватају нарушавање јавног реда, увредљиве графите, подстицање верске, етничке и расне мржње и наношење лакших телесних повреда, стоји у последњем извештају HХјуман Рајтс Воч, америчке међународне невладине организације која се бави људским правима у свету. Ипак, истраживачи америчке НГО наводе да полиција Косова не одваја случајеве по категоријама „отежавајући тиме учинковиту контролу полицијских реакција на међуетничко насиље". Други проблем међуетничких сукоба јесте и њихово процесуирање. На пример, у 2016. години, правосуђе је примило само шест случајева злочина из мржње, наводи се у истраживању Европског центра за мањинска питања (ЕЦМИ) Косово. „Способност косовских институција да правилно процесуирају и суде етнички мотивисана кривична дела такође игра кључну улогу у успостављању осећаја владавине права, безбедности и поверења у институције међу заједницама. „Мали број показује неподударност опште перцепције људи у вези са међуетничким инцидентима и фактичког броја случајева у званичним институцијама Косова." Битно је навести, додаје се, да у случајевима у којима злочин има друге отежавајуће околности - на пример етнички мотивисане провале које се завршавају физичким насиљем или физичким жртвама - на крају ће се окарактерисати као физички напад, а не као етнички мотивисана провала. Укупан број пријављених инцидената је 2015. био 479, стоји у тадашњем извештају ОЕБС-а. Истраживачи ОЕБС-а су тада написали да „полиција није у могућности да систематски направи статистику о потенцијалним кривичним делима мотивисаним предрасудама - 'злочине из мржње', укључујући етнички мотивисане инциденте". Иако база података 2015. године није била у стању да подржи потпуно евидентирање и анализу, у евиденцији полиције Косова за 2014. забележено је 19 'етнички мотивисаних' инцидената, у односу на 20 таквих 2013. године, наводе из ОЕБС-а. Снаге КФОР-а на Косову Вућић и Харадинај: Осуде и „лоше вести" Бивши косовски премијер Рамуш Харадинај осудио је инцидент који се догодио у непосредној близини моста на Ибру. Изјаву је поставио и на свој Фејсбук налог: „Оштро осуђујем случај туче и убадања ножем младог Србина на мосту реке Ибар. Позивам правосудне органе да брзо разјасне случај и осуде их како би добили казну коју заслужују. Косово је држава свих својих грађана и стално је била пример толеранције и различитости. Овакви поступци су изоловани случајеви и никада неће угрозити мир и сигурност у земљи!" Косово: „Тензије иду на руку Вучићу и Тачију” Председник Александар Вучић изјавио је да је напад на малолетног младића српске националности у северном делу Митровице показао колико је опасно отварање моста на Ибру и истакао да постоји фасцинација Албанаца севером КиМ. „То су лоше ствари и лоше вести, борили смо се против тога све време, зато сам говорио колико је опасно отварање моста на Ибру, јер је жеља Албанаца север Косова и Улица краља Петра у Косовској Митровици", рекао је Вучић за телевизију Пинк. Говорећи о нападу, Вучић је истакао да сазнаје, што ће се, како наводи, видети и на снимцима, да је дечак намамљен од стране веће групе Албанаца, али је додао да ће се сачекати резултати истраге. Десет година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињене нације. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk