Креативне индустрије и Србија: Шта тачно обухвата сектор вредан две милијарде евра
Шта је заједничко композиторки која пише музику и за концерте, али и видео игре, научници која од крила лептира развија јединствене холограме, холивудским звездама које долазе у Србију да снимају филмове и људима који плате рачун електронски?
Композиторка Ана Крстајић добитница је бројних награда и креативна амбасадорка Србије. Планира да каријеру настави у Лос Анђелесу. Све ово чини мозаик познат као креативне индустрије у ком сви учествујемо. Иако се зову индустријама, од класичних индустрија разликује их што су им основне сировине знање, креативност и информације, па немају потребе за класичним фабричким халама, али попут старијих „рођака" и оне желе да те производе продају. Купујемо их кад гледамо филмове или серије, одемо на изложбу, али и када наручимо храну или закажемо превоз преко апликације. Шта су креативне индустрије? Креативне индустрије свуда у свету бележе брз и непредни раст и одиграће одлучујућу улогу у будућности културе, наводи се на сајту Унеска. Филм ангажује бројне друге секторе Посебно цветају у 21. веку. „Знање и информације су кључни ресурс савремног друштва, а концепт креативних индустрија подразумева да сва та знања, вештине и иновативности у различитим областима ставимо у неку комерцијалну сврху. „Зато тај сектор обухвата читав низ индустрија за које сви знамо, попут филма, музике, примењене уметности, али и информационо-технолошког сектора, производње видео игара, маркетинга, издаваштва, архитектуре и оглашавања", каже Игор Ковачевић са Економског факултета, руководилац пројекта. Он је и аутор недавно објављеног извештаја о привредним ефектима креативних индустрија на економију Србије. Музика - и концерти и видео игре Један од примера како то изгледа у пракси је 27-годишња композиторка Ана Крстајић. После завршених студија на Факултету музичких уметности у класи професорке Исидоре Жебељан и мастер студија на америчком Беркли универзитету, Ана је одлучила да уз класичну, почне да компонује и музику за филмове и видео игре. „После Берклија сам хтела да применим знање у мојој земљи и започнем сарадњу са младим уметницима у Србији. „Било ми је фантастично, јер сам срела бројне game devеlоper-e (они који развијају видео игре) и сазнала колико има веома талентованих људи", каже Крстајић за ББЦ на српском. Сарађивала је и са једном од успешнијих српских ИТ компанија Нордеус на њиховој „Heroic - Magic Duel" видео игри. Гејминг индустрија је у успону у Србији. Њихов годишњи промет је 120 милиона евра, према подацима српске Асоцијације индустрије видео игара. Исти је тренд и у свету. Захваљујући пандемији корона вируса, видео игре су постале индустрија вреднија од филмске и спортске у Северној Америци заједно, показују подаци сајта за истраживање тржишта. И Ани Крстајић је 2020. година донела пуне руке посла, јер нису стала снимања. Одговара јој да ради на више фронтова, додајући да тако од компоновања може да се живи у Србији. „Укључена сам у више ствари и то ми одговара и због различитог амбијента. „Иако је то исти посао, кад компонујем концерте ја сам сама са нотним папиром, што ми некад прија. „Код примењене музике сте у контакту са више људи", описује Крстајић за ББЦ на српском због чега је решила да направи такав спој. Иновације - од лептира до холограма Кад се кажу креативне индустрије, нешто што вам одмах падне на памет а јесте њихов део су и - иновације. Једна од њих је платформа Теслаграм, коју развијају научници из Србије. Реч је о природном холограму од крила лептира у борби против фалсификовања новца, али и за разне друге примене. „Теслаграм је технологија која је базирана на биолошким структурама и то су љуспице лептирова", каже за ББЦ Марија Митровић Данкулов са Института за физику, која ради на овом пројекту. На крилима сваког лептира има 200.000 љуспица и свака је уникат. „Не постоје две исте љуспице у универзуму, не постоји начин да је копирате, не постоји начин да је умножите. „Она је мали и непоновљиви јединствени холограм, кад је гледате из различитих углова она има различиту слику", каже Митровић Данкулов. Тренутно она и њен тим раде и на пројекту, који је финансирао Фонд за иновациону делатност Србије, како ту технологију користити у изради идентификационих картице у компанијама. Тако би сваки запослени имао јединствену картицу која не би могла да се копира. „Желим да употребимо теслаграм у индустрији моде, посебно за скупе комаде који се често фалсификују", каже научница. Да бисте утврдили оригиналност неког комада то захтева скупу процедуру идентификације, то важи и за високу моду, сатове, али и уметничка дела. „Теслаграм има широку лепезу примене, већ сада бисмо могли да штитимо уметничких дела. „Када, рецимо, галерија жели да позајми неко дело некој другој галерији, кад се враћа мора да се провети аутентичност, са теслаграмом би то била тривијална ствар. „Притом, оне су толико ситне да нема страха да ћете наружити уметничко дело, скоро су невидљиве", наводи она. Можда ће вас занимати и ова прича Упознајте научнице које су добиле националну стипендију Филм - серије, филмови и Холивуд у Србији Такво преплитање различитих сектора од физике до биологије па до уметности су слика и прилика овог сектора. „Филм је перјаница креативних индустрија зато што осим самог филмског посла, окупља још креативних занимања, која су инжењерска или старе занате. „Ту су и музика, костим, игра, многе области", каже за ББЦ Милица Божанић из Српске филмске асоцијације. За филм је, додаје, карактеристично да како и у Србији, тако и у свету спада у топ три сектора у оквиру креативних индустрија - и по количини новца који се ту обрће и по броју људи које запошљава. „Филмска индустрија у Србији је на историјском врхунцу по количини садржаја који се производи", тврди она. Пирс Броснан и Олга Кириленко (Новембарски човек) у сцени снимљеној на пијаци Бајлони Снимљено је 14 филмова у 2019. години, а кад се томе додају ТВ серије и четири до пет страних пројеката који дођу сваке године, тај број износи близу 40, додаје Божанић. Међу њима буду и остварења холивудских звезда. „Успели смо да изградимо атрактивну дестинацију за долазак страних филмова, ради се инфраструктура, у смислу студијских капацитета, опреме која се користи, квалитета постпродукције и професионалаца који раде по стандардима као било где у свету", каже Божанић. Ту је, додаје, и финансијски подстицај који од 2016. омогућује држава. „Сваки пројекат који се финансира улагањима из иностранства или приватног новца у Србији квалификован је да добије 25 одсто назад. „Тај модел постоји у скоро 100 земаља света". Паралелно с тим, држава је кроз Филмски центар Србије повећала буџетска издвајања за домаћи филм. Подршка државе за домаће филмове је током 2020. износила 6,3 милиона евра, наводи се на сајту Филмског центра Србије. Захваљујући свему томе и трци телевизијских и телекомуникационих мрежа, филмска индустрија се и у пандемији „врло брзо се вратила на ноге". Електронско плаћање - без пара и картица Кад је реч о промени навика, посебно у сфери плаћања, сведоци смо значајних промена посебно од почетка пандемије. Скоро четвртина потрошача у Србији свакодневно користи паметни телефон за плаћање и обављање трансакција, показало је најновије истраживање достављено ББЦ-ју на српском. „Бирам дигитално" је регионално истраживање компаније Виза о перцепцији мобилних плаћања. Спроведено је на тржиштима Србије, Босне и Херцеговине, Северне Македоније, Црне Горе и Албаније током фебруара и марта 2021. године на узорку од 2.250 корисника картица. Као кључне предности људи наводе практичност, једноставност и брзину, односно, могућност да новчаник оставе код куће. Без коришћења новца и платних картица, испитаници најчешће плаћају месечне рачуне и услуге паркинг сервиса док су карте за позориште, биоскоп и јавни превоз на другом месту. Вртоглави напредак креативних индустрија је тренд широм света. Британска Федерација креативних индустрија наводи податак да се допринос овог сектора британској економији пре пандемије мерио у милијардама фунти - тачније 115,9 милијарди. То је више него аутомобилска, авио-индустрија, природне науке и нафтна индустрија заједно. Какво је стање у Србији? Ефекти пандемије корона вируса су мало успорили креативни сектор у Србији, али не значајно, показује и извештај предавача Економског факултета. Број запослених достигао је 127.000. Међу њима је више од половине младих, старости 20-45 година. Kреативне индустрије запошљавају 40-45 одсто жена, показујући подједнаке услове за запошљавање и напредак у послу. Више од половине запослених има високо образовање, наводи се у документу. „Све ово показује да развој креативних индустрија са собом доноси и креирање услова да млади и едуковани људи остану у Србији, раде на добрим позицијама и квалитетно живе", истиче Игор Ковачевић. Напомиње да, и поред тога, и даље има простора за напредак. „Отварање научно-технолошких паркова у Новом Саду, Нишу, Београду, Чачку и увођење додатних програма на студије и мастер 4.0 показује на који начин држава перципира креативне индустрије. „Различити подстицаји компанијама у вези са програмирањем и отварање дата центара показују да је Србија један од лидера у региону", каже Ковачевић. У сарадњи са Министарством просвете и Иницијативом Дигитална Србија држава је креирала посебан програм мастер студија - Мастер 4.0 креативне индустрије на универзитетима у Београду и Крагујевцу. Акценат је на гејмингу и специјалним одељењима у гимназијама за талентовану децу - у областима сценских и аудио визуелних уметности. Постоји само привид да се у Србији улаже у креативне индустрије, али то се не ради, каже Христина Микић, стручњакиња за економику културе и креативних индустрија. „Улаже се у информационо-комуникациони сектор и њему се све подређује. „То су најмањим делом креативне индустрије, иако их поједини представници власти често означавају овим термином", наводи она. Kреативне индустрије у Србији суочавају се са лошим економско-пореским окружењем, великим обимом подржављеног тржишта и монопола и недостатком адекватног вредновања креативног рада, оцењује Микић. „Од 2017. године када су креативне индустрије прокламоване као државни приритет до данас изостале су било какве системске мере у циљу унапређења квалитета њиховог развоја. „Напротив, сведоци смо већ дужи низ година својеврсном атаку на креативно предузетништво и назависно ауторство и покушају да се успоставе предаторски односи у овој области", наводи Микић у писаном одговору за ББЦ. Колико је вредна ова индустрија у Србији? Креативне индустрије могу бити шире и уже схваћене, наводи се у извештају Економског факултета. Кад се узме шира дефиниција која у оквиру овог сектора обихвата већи број делатности анализа показује да се у Србији годишње у њему обрне око две милијарде евра. Вредност креативних индустрија је 2014. године у Србији износила 178 милијарди динара, а током 2019. и 2020. 236 милијарди динара. „Врло битан показатељ је и раст извоза производа, као што су мобилне апликације, књиге, архитектонска и дизајн решења. „Тај прилив страног новца омогућују да у Србији живимо боље", каже Ковачевић за ББЦ. ББЦ серија "Мекмафија" снимана је и на Новом Београду Делатности креативних индустрија су у 2019. години чиниле чак 7,4 одсто бруто домаћег производа Србије, пише у извештају предавача Економског факултета Универзитета у Београду. Примера ради, учешће сектора туризма је 5-6 одсто БДП-а, трговина је 11-12 одсто. „Веома је важно да схватимо да ови сектори нису конкуренти", додаје Ковачевић. Напомиње да се сви они преклапају и да би могле би да поспеше једни друге. „Креативне индустрије иду јако добро уз постојеће традиционалне индустрије, попут пољопривреде која је у Србији веома важна и запошљава велики број људи", каже економиста. Компјутерска контрола наводњавања могла би да омогући веће приносе и тако пољопривредницима обезбеди бољу продајну цену. Или да се подстакне прављење сложенијих производа - да се не продаје воће, већ, на пример, упакован џем. И кад на крају, произвођачи све то продају преко друштвених мрежа или сајтова, то је прави пример спајања ових делова привреде. „Идеја је да се омогући један бољи доживљај корисницима, да могу да користе робу на нови, другачији начин који ће њима бити много ближи, интересантнији и везати га самог произвођача", каже. Шта даље? Србија као држава мора да се окрене развојним моделима који се базирају на унапређењу квалитета креативне економије, тврди Христина Микић. Каже и да држава треба да напусти привлачење инвестиција које стварају неквалитетна радна места у креативним индустријама, „То су стратегије које су се примењивале у првој половини 20. века, и превазиђене су на глобалном нивоу још средином деведесетих година", каже Микић. Уместо тога, као одговор на развојне проблеме предлаже веће улагање у креативно предузетништво и стваралаштво. „То захтева приступ у коме мере јавних политика подстичу креативне делатности са ауторским потписом, а не снимање трећеразредних „no name" реклама", закључује она. „Могуће је" Ана Крстајић диригује оркестру током припрема за наступ Ани Крстајић су ветар у леђа посебно давали успеси на међународним такмичењима, на која њене колеге са ових простора, каже, нису имале обичај да шаљу радове. „Можда је проблем што смо сами себе уверили да нема шансе да неко одавде тамо успе, а свет не размишља тако, нити им је битно одакле неко долази већ шта има да понуди. „Драго ми је што су се после и други охрабрили да се пријављују на сличне конкурсе", каже млада композиторка. План јој је да се пресели у Лос Анђелес и тамо настави каријеру, али каже да је и у Србији успевала да пристојно живи од свог посла. „Од компоновања је тешко живети, али ако сте отворени и толерантни и спремни да радите на различитим пројектима - могуће је". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk