Народне патроле: Ко патролира Београдом у потрази за мигрантима
После окупљања у неколико мањих градова, протест против миграната одржан је и у Београду.
Мигранти у центру Београда Скуп, на који су позвале поједине десничарске организације, почео је испред Владе Србије, а група је затим кренула ка Савамали, делу Београда у ком често бораве мигранти и избеглице. Организатори су шетњу Београдом назвали „масовном народном патролом". Учесници су током шетње узвикивали „Нећемо мигранте", „Србија Србима", „Мигрантима ограда, грађанима слобода", а на мети се нашао и Комесаријат за избеглице Србије ка коме је из колоне полетео камен, пренео је Радио Слободна Европа. Комесар за избеглице и миграције Владимир Цуцић је назвао протесте „бруком и срамотом" за Србију. „Наш посао је да када (мигранти) оду одавде створимо амбасадоре који ће рећи 'тамо су нас тукли, овде су нас стављали у жице, а у Србији смо третирани као људи'", рекао је он за агенцију Бета. Учесници београдског протеста најавили су да ће наставити да организују народне патроле и у другим градовима Србије. Шта су „народне патроле"? У Финској носе име Одинови војници, у Словенији патролирају дуж границе у маскирним оделима, а у Немачкој их је организовала Национал-демократска партија Немачке. А у Србији? Појавиле су се у фебруару када су припадници организације Нема предаје Косова и Метохије, у црном, са капуљачама на главама пресретали мање групе миграната у Београду. На снимцима објављеним на интернету се види како њих петнаестак мигрантима дају летке на којима је писало да се „забрањује кретање миграната ван мигрантских центара од 22 до 6 часова ујутру и у групама са више од три особе". Поручују им и да ће „одговор бити жесток и да неће проћи некажњено", уколико не поштују „њихова правила" и настави са наводним „мигрантским насиљем". Тада су најавили да ће патролирати свако вече. Протести против миграната у Београду После првог патролирања неформални вођа ове групе - Дамњан Кнежевић - објавио је на Фејсбуку фотографију позива да се јави у седиште Београдске полиције. Из полиције до објављивања текста нису стигли одговори на питања ББЦ-ја у вези са овим случајем. Марко Пушица, Кнежевићев адвокат, каже да је његов клијент 24. фебруара позван у полицијску станицу у својству грађанина. „Полиција је добила налог од тужилаштва да провери шта се заиста догодило тих дана у вези са тим такозваним народним патролама", каже Пушица за ББЦ на српском адвокат . Наредно патролирање се за ову групу завршило неславно. На њиховој, као и на Фејсбук страници њима блиског покрета Живим за Србију, 25. фебруара увече појавиле су се слике и снимци привођења и испред полицијске станице у центру Београда. Пушица тврди да нема елемената кривичног дела и каже да није добио информацију да је против Кнежевића покренут било какав кривични поступак. Један од шатора на граници са Мађарском Какво су реаговали власт и опозиција? На појаву народних патрола реаговао је и Александар Вучић, председник Србије. „Одвратна ми је фашистичка политика у Србији. Ђубрад фашистичка, смирите се више с тим", рекао је Вучић. Политичке партије Покрет слободних грађана, Лига социјалдемократа Војводине и Странка модерне Србије су захтевале да „тужилаштво процесуира особе које су претиле мигрантима". Народни посланик Срђан Ного је подржао народне патроле и најавио да ће им се придружити. Његова некадашња партија, Двери, у последње време такође спроводи антимигрантску кампању. Од парламентарних опција око „мигрантског питања" активан је и покрет Доста је било. Ко је вођа народних патрола? Организатор патрола је иницијатива организације Нема предаје Косова и Метохије коју предводи Дамњан Кнежевић, оснивач и некадашњи потпредседник Српског сабора Заветници. Из тадашњег покрета, а данашње странке, изашао је крајем 2014. године пошто су га сменили са места потпредседника, како је написао у ауторском тексту „Завети се дају на јуначким гробовима, а не у политичким говорима". Са ангажманом је наставио и по изласку из Заветника, као говорник и организатор окупљања против НАТО пакта, као и Видовданског протеста 2018. на којем је потписивана петиција за забрану рада политичких невладиних организација, које се финансирају из иностранства. Прошлог јула је са још неколицином десничара упао на представу „Сребреница - кад ми убијени устанемо" у Коларчевој задужбини. Тим поводом се огласио и политиколог Лука Божовић који је у колумни за лист Данас навео да је „полицију обавестио о локацији где се фашисти сакупљају и крећу", те да она није „прстом мрднула да то спречи". „И пре него сам ишта рекао полицији, они су рекли да долази Дамњан са његовима. Дамњан Kнежевић, некадашњи кандидат на листи режимског пројекта Заветници, данас води опскурну групу Нема предаје KиМ", написао је тада Божовић. Прошлог јула је Кнежевић је са још неколицином десничара упао на перформанс „Сребреница. Кад ми убијени устанемо" у Коларчевој задужбини Екстремно с десна Поред организације Нема предаје Косова и Метохије, у патролама учествују и чланови екстремно десничарске Србске акције. Подршку су им пружили и докторка Јована Стојковић - председница покрета Живим за Србију, народни посланик Срђан Ного и вођа дела екстремне деснице Горан Давидовић Фирер. На фотографији, наводно усликаној у полицијском комбију после хапшења, коју је на Твитер профилу објавила докторка Јована Стојковић, види се и Вук Станишић, активиста Србске акције, организација која је потврдила учешће у патролама. Станишић је члан и екстремно десничарског клуба Цароставник, организације која је недавно испред Музеја Југославије позвала на „ексхумацију и уништење" посмртних остатака Јосипа Броза Тита. На сајту Србске акције пише да се залажу за „националну револуцију", „борбено србско православље", „чување расног идентитета" и „општеевропски национални фронт борбе против ционистичко-атлантистичке окупације Европе". Поред Димитрија Љотића, вође профашистичке странке ЗБОР из Другог светског рата, узоре проналазе и у Николају Велимировићу, канонизованом владики Српске православне цркве, и Милану Недићу, Крајем 2014. године у Београду и другим градовима Србије припадници ове организације делили су летке против Рома. Убрзо после тога је ухапшен њихов активиста Филип Гајић, коме је Виши суд у Београду одредио притвор до 30 дана. У његовом стану су поред летака и плаката „којима се позива на насиље, говор мржње и линч Рома", пронађени и „леци против ЛГБТ популације, предизборни леци против (тадашњег) премијера Александра Вучића и плакати подршке хашком оптуженику Ратку Младићу". Терети се за изазивања националне, расне и верске мржње, а крајњи исход правосудног процеса није познат. Подршка без учешћа Јована Стојковић, председница покрета Живим за Србију, у жижу јавности доспела је 2015. године, када је почела јавно да говори о наводној штетности ММР вакцине, која се даје деци против малих богиња, заушки и рубеола. Антивакцинашку кампању је углавном водила на друштвеним мрежама, одређеним интернет порталима и Јутјуб каналима. Група лекара и грађана је фебруара 2018. поднела кривичне пријаве због „изазивања панике и нереда" против 43 особе које су водиле јавни кампању против вакцинације, а међу њима се нашла и докторка Јована Стојковић. Због сумње да антиваксерским ставовима шири панику и мотивише грађане да не вакцинишу децу, лекарска комора је разматрала одузимање лекарске лиценце Стојковић. Први претрес на Суду части, при Лекарској комори Србије, крајем прошле године је прекинут. Њене присталице су „испуниле просторију у којој је требало да буде одржан претрес", те је комисија образложила да је „немогуће наставити претрес у тим условима". У ауторском тексту на једном од десничарских сајтова „јавну подршку" јој је пружио и Кнежевић. Јована Стојковић је временом основала и политички покрет Живим за Србију, а политичко деловање проширила и на друга поља. У статуту њеног удружења пише де се залажу, између осталог, за „укидање Закона о обавезној вакцинацији", затим „забрану уласка, боравка и издавања докумената Републике Србије илегалним мигранцима, из разлога здравствених и других безбедоносних изазова". Залажу се и за „забрану и укидање" невладиних организација, Параде поноса, сексуалног образовања у школама, Закона о пресађивању органа и слично. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk