Корона вирус и уметност: Како помаже Србија, а како друге земље Балкана
Београдски фотограф Бојан Џодан сналази се тражећи онлајн послове јер су му сва договорена фотографисања отказана због епидемије корона вируса.
Многи уметници наставили су да стварају у условима ванредног стања и полицијског часа. „Пошто живим од фотографије, мере које су спречиле окупљања и догађаје врло су опасне за моју егзистенцију", каже Џодан за ББЦ на српском. Првог дана по укидању ванредног стања, 7. маја, Влада Србије је усвојила закључак да се самосталним уметницима додели бесповратна помоћ у износу од 90.000 динара. Међутим, то за Џодана не значи ништа - један је од многобројних стваралаца који нису видљиви за систем јер немају статус самосталног уметника. Више од трећине уметника у Србији без икаквих прихода Док поједине државе у региону припремају и спроводе мере помоћи регистрованим самосталним уметницима, неки од њих ће ипак морати да преживе искључиво од уштеђевине, под условом да је имају. Мања Ристић је виолинисткиња и мултимедијална уметница из Београда. Такође је и самохрана мајка која издржава дете са посебним потребама. Многи Мањини послови везани су за међународну сцену и ангажмане у иностранству, а епидемија корона вируса угрозила је њене приходе. „Ја у Србији немам нормалну могућност за зараду ни у нормалним условима. а онда су ми отказани сви инострани програми и турнеје. Без међународних догађаја не могу да зарадим довољно", каже Мања за ББЦ на српском. Она има статус самосталне уметнице у Удружењу музичких уметника Србије (УМУС), што је ставља у групу од 2.373 уметника и уметница којима држава плаћа социјално и здравствено осигурање. Овај статус значи и да јој следује државна помоћ од 90.000 динара. Мања Ристић током наступа на мултимедијалном фестивалу. Своје следовање намерава да распореди на два дела - један ће поделити са пријатељима који су „невидљиви за систем" јер „ми и ван пандемије живимо тако што једни друге испомажемо од хонорара до хонорара". „Ако будем у прилици, други део помоћи ћу симболично да уложим у путну карту за своју четврту, па макар и привремену, животну миграцију. „Србија за два живота не може да ми врати новац који сам лично улагала у развој и изведбе културних, едукативних и истраживачких делатности током досадашње двадесетогодишње каријере", каже Мања. Истраживање уметничких удружења показало је да је 66 одсто уметника претрпело финансијске губитке од почетка епидемије. Чак 37,7 одсто њих изгубило је сваки извор прихода. Анкету су спровели Независна културна сцена Србије (НКСС), Савез удружења ликовних уметника Војводине и УЛУС, на узорку од нешто више од 300 самосталних и независних уметника. Kоје су мере помоћи уметницима уведене у региону? Пут до одлуке Владе да се одређеним групама уметника додели помоћ био је дуг и непредвидив. Министарство културе и информисања Србије објавило је 7. априла позив да се „у оквиру постојећих могућности размотри начин за помоћ самосталним уметницима током ванредног стања". Тада није прошао предлог Министарства да се помоћ самосталним уметницима, од најмање 30.000 динара месечно током три месеца, уврсти у пакет економских мера вредних 608,3 милијарде динара (5,1 милијарди евра). „Oд почетка ванредног стања смо заузели став да самостални уметници морају да буду обухваћени мерама, као и сви грађани у различитим друштвеним областима који услед пандемије нису били у могућности да обављају своје пословне активности", кажу из Министарства културе за ББЦ на српском. Из Министарства додају да уметници нису у неповољнијем положају у односу на друге професије, будући да је донета одлука да добију помоћ за три месеца, иако је ванредно стање трајало мање од два. С обзиром на то да би оваква помоћ обухватила само самосталне уметнике, из НКСС скрећу пажњу да многи који раде у култури - независни менаџери, продуценти, едукатори и истраживачи - остају на цедилу. „Кључ проблема у доношењу селективних мера је ограђивање од одговорности, јер мере треба да обухвате све културне раднике", кажу из НКСС за ББЦ на српском. Српски научник из Њујорка говори о антивиралном леку општег спектра на коме тренутно ради. Они подсећају да значајан део уметничке сцене у Србији чине људи који немају статус самосталних уметника, нити су хонорарно ангажовани у институцијама. „Сматрамо да њихово изостављање једноставно није прихватљиво. Ово указује на системску селективност и неразумевање улоге уметности и културе у друштву", кажу из НКСС. „Није могуће да 'систем не зна' да постоји велики број културних радника ван оквира самосталаца и хонорараца и да је њихов допринос друштву огроман". Солидарни фонд за колеге „Реакција надлежних је неблаговремена и парцијална", кажу из НКСС поводом одлуке Владе да се помогне самосталцима. „Након неколико званичних дописа, јавних апела и сопштења, и то по завршетку ванредног стања, уз огроман притисак јавности, Влада доноси мере помоћи искључиво за раднике и раднице са статусом самосталних уметника, потпуно игноришући остатак сектора", рекли су они за ББЦ. Асоцијација подсећа да се велики део сектора културе ослања на буџет за културу који износи 0,73 одсто републичког буџета и који је додатно умењен последњим ребалансом. Многи уметници невидљиви су за систем у Србији. Шта раде уметници из региона? Тајана Дедић Старовић, фотографкиња из Бања Луке тврди да не постоји нико ко је безбрижан у овој ситуацији „Један део мог посла подразумева рад на терену, који обављам за маркетиншке агенције или као приватни фотограф, сада тога нема. Чак су и хонорари за онлајн послове донекле пресушили - ово је јединствена ситуација да је криза и код мене у Босни, и код мог послодавца у САД", наводи она. „У први мах сам паничила, па сам закључила да ћу се некако снаћи. Користим време да радим на личним пројектима", додаје. Јелена Ђукић, глумица из Подгорице је званично незапослена, каже да нема устаљену динамику примања и због новонастале ситуције вратила се код родитеља у Колашин „Што се прихода тиче, тешко је, али је ипак могуће бити иновативан и наћи начине да се другим средствима обезбеди колика - толика зарада", објашњава. „Удружење глумаца Црне Горе покренуло је толико акција, пројеката и програма током кризе, да ми се чини да млади и незапослени уметници никад нису имали више простора за афирмацију", истиче Ђукић. Ида Престер, певачица из Загреба каже да је „пала у тоталну депресију" када је видела информацију да се до септембра ништа од фестивала неће организовати. „Финансијски, мораћемо да се мало крпимо као породица, јер је мени главни извор прихода рад у култури, а мом мужу ресторан. Регистрована сам као предузетница и у Хрватској и у Србији", наводи она. Додаје да јој се чини да је у Хрватској мало лакше што се тиче државних мера - сваки предузетник ће добити новчану помоћ за запослене. „Мислим да је свака жена која има децу била у сличној ситуацији: када си трудна, приходи су ти такође сведени на минимум. У карантину сам написала песму "Додир", спот сам снимила у стану". Песма говори о немогућности да будемо близу партнера током изолације. „Хрпа младих седи са мамом и татом и не виђају се, ова раздвојеност је свима врло тежак период", закључује Престер. Леарт Рама, редитељ из Приштине морао је због короне да прекине снимање документарца у Немачкој и вратио се на Косово како не би остао „заглављен" у иностранству. „Колега и ја водимо студио Катарза филм, почели смо да снимамо кратке филмове о људима у карантину. Скоро свакога дана објављујемо по један филм на нашем Јутјуб каналу. Посебно је било узбудљиво документовати лупање у шерпе у знак протеста када је пала Куртијева влада", каже он. Додаје да нема хитних мера и дa га нервира што „сви воле да гледају лепе уметничке производе, али као да нико не размишља кроз шта ти мораш да прођеш и у овој ситуацији." „Ако ништа друго, за мене је ово изузетно плодан стваралачки период", поручује Рама. Поред самосталаца, без редовних прихода су остали и сарадници у установама културе ангажовани по уговору о делу. Секретаријат Града Београда саопштио је 2. маја да овој групи уметника исплатити 90.000 динара у три рате, као новчану помоћ за март, април и мај. Осим тога, хонорари сарадника ће бити исплаћени, иако програма неће бити. Сто евра за пунолетне грађане: Мера о којој не престаје полемика „Ово не решава проблем хонорараца у другим деловима Србије", каже позоришна редитељка Наташа Радуловић за ББЦ на српском. Још један ударац култури задало је обустављање градског конкурса за суфинансирање уметничких, стручних и научних истраживања у култури у Београду. У Новом Саду су обустављени конкурси у оквиру пројекта "Нови Сад 2021 - Европска престоница културе". Други редовни конкурси Министарства, који су расписани пре пандемије, одложени су током ванредног стања због обуставе рада комисија. „Комисије су по укидању ванредног стања наставиле са радом и конкурсне процедуре ће бити завршене", кажу из Министарства културе за ББЦ. Поред тога, наводе, ради се на новој мери културне политике која ће допринети развоју међународне сарадње у новим форматима када се пандемија заврши. НКСС наставља да се залаже за помоћ колегама који за сада нису обухваћени ниједном мером помоћи. Поред тога, Асоцијација је затражила од надлежних да спроведу конкурсе за пројекте по убрзаној процедури и укључе представнике стручних удружења и институција културе у конкурсне комисије. За то време, из НКСС активно раде да помогну најугроженијим колегама. Асоцијација је покренула Солидарни фонд за чланове, а приоритет су људи који су остали без било каквих редовних примања. „Фонд је скроман, али трудимо се да помоћ буде редовна", кажу из НКСС. „Толико можемо". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk