Председнички избори у Америци 2020: Шта ће се десити ако Трамп одбије да напусти Белу кућу
У 244 годинe америчкe историјe, никада ниједан председник није одбио да напусти Белу кућу после изгубљених избора.
US President Donald Trump failed in his attempt at re-election Уредна, законска и мирна смена власти један је од камена темељаца америчке демократије. Из тог разлога, објава председника Доналда Трампа да одбија да прихвати пораз од Џоа Бајдена створила је ситуацију која је онолико нова колико је и узнемирујућа за ову земљу. И представља велики изазов за аналитичаре у смишљању претходно незамисливих сценарија. „Далеко од готовог" Трамп је 7. новембра играо голф изван Вашингтона кад су велике медијске куће прогласиле Бајденову изборну победу. Убрзо после тога, Трампов изборни штаб објавио је саопштење у ком се инсистира да су ови „избори далеко од готових". Трамп на голф терену када су медијске куће прогласиле победу Бајдена „Сви знамо зашто Џо Бајден жури да се лажно представи као победник и зашто се његови медијски савезници толико труде да му помогну: не желе да се открије истина", наведено је у саопштењу. „Проста чињеница је да су ови избори далеко од готових", додаје се, чиме је наговештено да ће Трамп наставити да оспорава резултат жалбама, тврдећи да је дошло до изборне крађе. Устав Сједињених Држава апсолутно је јасан кад тврди да се актуелни председнички мандат „завршава у подне 20. јануара". Џо Бајден је успео да освоји довољно савезних држава да му то гарантује више од неопходних 270 електорских гласова. Стога, он има право на председнички мандат наредне четири године. Доналд Трамп има легалне и легитимне ресурсе које и даље може да искористи да оспори резултат гласања Aли уколико не буде драматичног обрта на судовима у блиској будућности и он не успе да докаже постојање нерегуларности за које иначе тврди да су се десили без икаквих доказа, 20. јануар је датум кад започиње мандат новог председника. И кад Трамп мора да се повуче. Трамп у Белој кући Ко би могао да избаци Трампа? Трамп је током читаве кампање недвосмислено упозоравао да неће прихватити пораз. Он је упорно понављао да је чврсто решен да остане на власти, без обзира на то шта кажу изборне комисије, наговестивши да је једини начин да изгуби изборе ако они буду били покрадени. И тако је у земљи почело да се прича о томе шта ће се десити ако Трамп оствари ову претњу и покуша да задржи власт. О тој хипотези говорио је чак и Бајден током изборне кампање. У телевизијском интервјуу датом 11. јуна, комичар Тревор Ноа питао је Бајдена да ли је помислио на могућност да поражени Трамп одбије да напусти председничку резиденцију. „Јесам, размишљао сам о томе", одговорио је Бајден, додајући да је убеђен да би, у таквој ситуацији, војска била задужена да га спречи да остане на власти и да би га просто избацила из Беле куће. Бајденово инсистирање да су гласачи, а не кандидати, ти који одлучују о исходу избора потврђено је у саопштењу његове кампање издатом у петак: „Амерички народ ће одлучити о овим изборима, а влада Сједињених Америчких Држава савршено је способна да изведе неовлашћена лица напоље из Беле куће", речено је. Могло би да се деси да задатак извођења Трампа из председничке резиденције допадне америчким шерифима или Тајној служби. Тајна служба је цивилно тело задужено за председникову безбедност, али она има и законску обавезу да штити све бивше председнике и наставиће да штити Трампа и после 20. јануара. Откако је Бајденова предност на изборима постала очигледна, а објава његове победе деловала све ближе, Тајна служба је појачала мере заштите новоизабраног председника. Он сада има „председнички" ниво заштите, упркос Трамповом инсистирању да је његов ривал поражен. Ако одбије да напусти Белу кућу, задатак да га испрате могли би да добију припадници Тајне службе Незамислив сценарио? Уколико буде дошло до најекстремнијег исхода и Трамп буде остао упоран у одбијању да напусти Белу кућу, можда ће бити неопходно проценити лојалност снага безбедности председнику. ББЦ је питао експерте да ли је одрживо за Трампа да покуша да искористи снаге безбедности да илегално остане на власти. „Да председник злоупотреби председничка овлашћења да би остао на власти након што је очигледно изгубио изборе било би тешко и уништило би виталне норме. Али није незамисливо", каже за ББЦ професор Дакота Радесил, стручњак за политику националне безбедности и законодавство при Државном универзитету у Охају. „То би нанело велику штету земљи, важним начелима грађанско-војних односа и глобалним изгледима за демократију", упозорио је он. Погледајте видео: Трампово обраћање одмах после избора Трамп прогласио победу и рекао да је било превара. Међутим, он је појаснио да је, сценарио у ком Трамп одбија да преда власт, уз подршку снага безбедности, мало вероватан. „Војно особље се заклиње на верност Уставу, а не политичару који је тренутно на власти. А човек који се налази на највишем војном положају у земљи у овом тренутку, генерал Марк Мили, председник Здруженог генералштаба, више пута је поновио да војска неће играти никакву улогу на овим изборима." Професор Радесил није једини који размишља о овим питањима. Кејша Блејн је професорка Универзитета у Питсбургу и стручњакиња за студије покрета друштвених протеста. „Сама чињеница да морамо да се запитамо да ли ће оружане снаге интервенисати на изборима говори много о жалосном стању ствари у нашој земљи", каже она за ББЦ. „Пре четири године, већина Американца се није питала око овога. Али након што смо видели да је Трамп последњих месеци ангажовао федералне агенте током недавних немира у Портланду и Вашингтону, то је постао озбиљан разлог за забринутост. „Не верујем да је то много вероватан сценарио, али не смемо да га одбацимо као озбиљну могућност, имајући у виду све што се десило ове године", додала је она. И заиста, током грађанских протеста који су избили средином године у оквиру антирасистичког покрета, Трамп је размишљао о томе да изведе војску на улице да разбије демонстрације. Њујорк тајмс је 5. јуна писао да је генерал Мили убедио Трампа да се не позове на Закон о побуни из 1807. године за мобилисање трупа у активној служби широм земље како би сузбио протесте. Лист је написао да је то „граница за коју бројни амерички војни званичници тврде да је неће прећи, чак и ако председник изда то наређење". На крају је Трамп издао наређење за извођење Националне гарде, која, у зависности од околности, може да дела по наређењу председника и/или гувернера савезне државе. Чланови невојних снага безбедности који одговарају Министарству за домовинску безбедност такође су учествовали у сузбијању протеста у Вашингтону, Портланду и другим америчким градовима. И зато су неки спекулисали да би у изборној кризи, Трамп могао да изда наређење за ангажовање бројног наоружаног невојног особља. Међутим, под претпоставком да се оружане снаге не ставе на располагање председниковог политичког опстанка, тешко је замислити Трампов успешан потез за останак на власти. Фотографија од 1. јуна - Марк Мили са председником Трампом, због које је потом шеф Здруженог генералштаба зажалио Насиље током чекања? Професор Радесил каже да је забринут због сродних сценарија. „Писао сам већ о могућности да председник Трамп покуша да употреби извршно наређење или да Министарство правде које контролишу његови политички савезници покуша да изда 'директиву' којом се сугерише да Извршна власт сматра да је Трамп победник оспорених избора", каже овај експерт за ББЦ. Али упозорава да би то било „потпуно непримерено и неприхватљиво". „Наређење да војска настави да слуша председника после окончања његовог мандата 20. јануара ставило би војску у немогућ положај." Аналитичари упозоравају да ситуација у којој кандидат који је поражен одбија да прихвати пораз може да доведе до „потенцијалних грађанских немира" - на фотографији присталице Трампа у Минесоти 7. новембра „Пола земље и многи људи широм света мислили би да је аполитична aмеричка војска заузела страначки став. Војска не сме никад, никад, да прими то наређење", каже професор Радесил. А поред екстремног случаја у ком је аутономија оружаних снага доведена у питање због спора између политичких странака, други упозоравају да актуелна политичка ситуација може да доведе до насиља и у другим областима. Ситуација у којој поражени кандидат на председничким изборима одбија да прихвати резултат може да доведе и до „могућности озбиљних грађанских немира", каже Кејша Блејн за ББЦ. Председникова реторика је „повећала могућност протеста, па чак и насиља", тврди она. Ситуација у америчким градовима последњих месеци, када су демонстранти наоружани до зуба изражавали подршку председнику, као и појављивање радикалних опозиционих снага на улицама, од којих су неке такође биле наоружане, подсетник је на тренутну могућу запаљиву ситуацију у САД. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk