Извештај Европске комисије: Поново „али" за Западни Балкан
Ништа ново на Западном Балкану - овако би могли да се сажму најновији извештаји о напретку земаља у региону.
Европска шефица дипломатије Федерика Могерини представљала је део извештаја о напретку Европска комисија поново је предложила отварање преговора са Северном Македонијом и Албанијом. Обе земље напредовале су у реформама, али је пред њима и много изазова, навео је европски комесар за проширење Јоханес Хан, представљајући извештаје пред спољнополитичким одбором Европског парламента. У извештају о Србији наглашава се да је неопходан напредак у владавини права и сређивање односа с Kосовом. Од ових питања зависиће „ритам преговора о чланству" Србије у ЕУ. „У тој реченици сажета је политичка порука овог извештаја - кључно за напредак Србије према ЕУ су унутрашње реформе и дијалог Београда и Приштине", објашњава Сузана Грубјешић генерална секретарка Европског покрета у Србији за ББЦ на српском. Северна Македонија и Албанија: У јуну одлука о датуму Препорука за давање датума за почетак преговора Северној Македонији и Албанији је поновљена, објашњава Грубјешић. „Државе чланице ће ту имати последњу реч. И прошле године су ове две земље добиле условни датум - односно, обећање да ће овог јуна добити датум за почетак преговора", додаје. Није превелики оптимиста, ипак, да ће се то и десити. „Ако не добију датуме, то би била јако лоша порука за регион, посебно у контексту Северне Македоније која је после 27 година успела да реши проблем око имена са Грчком. „То вам говори и какав ће бити однос према проширењу, мада то не би било популарно за саму Европску унију", наводи Грубјешић. Србија: Владавина закона и споразум с Косовом У извештају о европским реформама у Србији у периоду од марта 2018. до марта 2019. године подвлачи се да је „нужно да Србија знатно убрза ритам реформи у области владавине закона". „То је посебно важно кад је реч о независности правосуђа, борби против корупције, слободи медија, као и решавању случајева ратних злочина и организованог криминала у самој земљи, ако Србија жели да одржи свеукупну равнотежу у својим преговорима о чланству с ЕУ", порука је Брисела. Европска комисија навела је да је Србија у дијалогу са Приштином „у целини остала ангажована упркос увођењу царина од Kосова". Приштина је увела таксе на увоз робе из Србије у новембру прошле године. У извештају се наводи и да опозиција бојкотује рад парламента од марта и каже да су „поступци владајуће коалиције довели до погоршавања расправе о законима и закључцима, што је подрило увид парламента у рад извршне власти". Србија није остварила напредак у слободи изражавања, што сада изазива озбиљне бојазни, додају из Брисела. Шта пише у извештају Европске комисије о Србији Премијерки Ани Брнабић и министарки за европске интеграције Јадранки Јоксимовић Извештај је званично уручио шеф делегације ЕУ у Србији Сем Фабрици Слобода изражавања и парламент на „тапету" На питање зашто увек после похвале из Брисела следи неко „али", Грубјешић одговара да је то уобичајен вид комуникације. „Никад није било да смо нешто потпуно испунили, ипак је Србија кандидат за чланство. Никад ништа није савршено и није завршено". Сваке године, ови извештаји су скоро исти, оцењује она. „За Србију је ново што је ове године много већа пажња посвећена медијима и нападима и пристицима на новинаре. То не забрињава само њих, него све нас", наводи Грубјешић. У том делу се констатује и да је политичка сцена поларизована и да је потребно створити већи простор за дебату међу партијама, напомиње. „Велика пажња је посвећена парламенту и замера се што се 44 одсто закона доноси по хитној процедури, то је исто стара примедба. Наводе је да опао квалитет расправе због доношење стотина бесмислених амандмана, што подрива надзорну функцију скупштине над владом, што је тачно. „Комисија увек прави избалансиран извештај, наведу области где има мало напретка, мало више и где нема напретка. Тако га треба читати, пажљиво". Она упозорава да не треба само констатовати ситуацију, већ свим земљама региона дати подстицај и подршку да процес приступања постане бесповратан. „Јака Европска унија и јак Западни Балкан су добитна комбинација, мада сам можда ја утописта", закључује Грубјешић. Каква је ситуација у другим државама? Унија ће остати посвећена подршци Босни и Херцеговини на њеном европском путу, навео је Хан и додао да у овој држави треба да се без даљег одлагања формира власти на свим нивоима. Говорећи о Kосову, европски комесар је позвао тамошње власти да врате политички фокус на евроинтеграције. „Напредак направљен у неким кључним областима је засењен увођењем тарифа на робу из Србије и Босне и Херцеговине које морају бити повучене. Kосово се мора посветити примени Споразума о стабилизацији и придруживању", додао је Хан. Приштинске таксе на увоз робе из Србије и БиХ бациле сенку на европски пут Kосова и оне морају одмах да буду укинуте, рекао је. Земље-кандидати и потенцијални кандидати за чланство у ЕУ треба да више учине на помирењу и добросуседским односима, јер ЕУ не може и неће да увози нерешене спорове, додао је Хан. Kад је реч о Турској, Хан је навео да су дијалог и сарадња у кључним областима од заједничког интереса настављени, укључујући ефективну сарадњу у области миграција и подршке избеглицама. „Међутим, Турска је наставила да се удаљава од ЕУ", додао је он.