Нобелова награда: Научнице освојиле историјско признање за „маказе" које мењају гене
Научнице Емануела Шарпентје и Џенифер Доудна освојиле су Нобелову награду за хемију јер су изумеле алате за модификацију ДНК.
Емануел Шарпантје и Џенифер Доудна сарађују од 2011. године Оне су прве две жене које су поделиле Нобелову награду због доприноса технологији модификације гена. Њихов проналазак носи назив Crispr-Cas9 „генетске маказе", а представља алат помоћу којег се може променити ДНК живих ћелија. Њих две ће поделити награду од 10 милиона шведских круна (1.100.400 америчких долара). „Могућност модификације ДНК представља револуцију у свету науке", истиче биохемичарка Пернила Витунг-Штафшед. Не само да ова технологија већ уноси значајна унапређења у области генетских истраживања, већ такође може да се користи за терапију и чак омогући излечење одређених наследних болести. Професорка Шарпентје, која ради на берлинском Институту Макс Планк, где проучава патогене организме, каже да је вест о Нобеловој награди доживела врло емотивно. „Када се тако нешто деси, врло сте изненађени, јер делује нестварно. Али, очигледно да је стварно", каже новопечена Нобеловка. Коментаришући чињеницу да су она и колегиница прве две научнице које су поделиле награду, Шарпентје каже да се нада како ће „ово бити позитивна порука, нарочито за девојчице, да крену путем научне каријере и да ће им показати да женска истраживања имају утицај у науци". „Примећујемо пад интересовања за науку, и то не само међу женама, што је врло забрињавајуће", додаје. Илустрација: Добитнице Нобелове награде су изумеле алат за модификацију ДНК Проучавајући бактерију Streptococcus pyogenes, Шарпентје је открила до тада непознати молекул tracrRNA. Њен даљи рад указао је да tracrRNA представља део имуног система овог патогена и представља неку врсту „маказа" којима се бактерија служи у нападу на ћелије. Алат који су научнице изумеле по угледу на бактерију разоружава патогене одсецањем делова њихове ДНК. Пошто је 2011. године објавила прве налазе, Шарпентје се удружила са америчком научницом Доудном са Беркли универзитета у Калифорнији. Оне су се преко пријатеља упознале у једном кафићу у Порторику, где су учествовале на научној конференцији. Следећег дана, током шетње улицама порториканске престонице Сан Хуан, Шарпентје је предложила да удруже снаге. Наука и математика: Шта су фрактали Наука и математика: Шта су фрактали и како нам помажу у разумевању универзума Удруженим снагама, научнице су поново створиле генетске маказе бактерије у лабораторијским условима, а такође су упростиле молекуларне компоненте, учинивши их једноставнијим за употребу. „Маказе" којима се служи бактерија могу да разликују ДНК од вируса. Шарпентје и Доудна успеле су да их репрограмирају за сечење било којег молекула ДНК на задатом месту, а своје налазе објавиле су 2012. године. Ово изузетно откриће омогућава модификацију ДНК. Шарпантје и Доудна су прве две жене које су поделиле Нобелову награду за хемију Од када су изумеле „генетске маказе" Crispr-Cas9, научници су почели да их масовно употребљавају, што је допринело многим важним открићима у медицинским истраживањима, примењеној медицини и клиничким испитивањима за нове терапије од рака. Ова технологија доноси и наду ће терапија и потпуно излечење наследних генетских болести бити могуће. Тренутно су у току истраживања тепијског приступа анемији, која погађа милионе људи широм света. Међутим, без законске регулативе, „генетске маказе" би могле да постану алат за „дизајнирање беба", што покреће бројне етичке дилеме. Ако би генетски модификована деца одрасла и добила сопствену децу, измене њиховог ДНК би се преносиле са колена на колено, заувек мењајући људски род. Прошле године, кинески научник Хе Јанкуи кажњен је затвором у трајању од три године за прву генетску модификацију беба. Осуђен је за кршење државне забране вршења експеримената над људским ембрионима, а покушао је да ембрионе учини отпорним на ХИВ. Пандемија короне: Колико и како мозак трпи Вирус корона и ментално здравље: Колико наш мозак трпи Емануела Шарпентје рођена је 1968. године у Француској. Звање доктора наука стекла је на Институту Пастер у Паризу, а током каријере је, поред Француске, радила у САД, Аустрији, Шведској и Немачкој. Џенифер Доудна рођена је 1964. године у Вашингтону, а одрасла је на Хавајима. Звање доктора наука стекла је на Харварду. Нобелову награду основао је шведски предузетник и хемичар Алфред Нобел, који је у тестаменту, написаном 1895. године, оставио завештање да се оснује награда. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk