Црна Гора, црква и имовина: Ђукановић потписао Закон о слободи вероисповести
Председник Црне Горе Мило Ђукановић потписао је измене Закона о слободи вероисповести, које је претходно по други пут изгласала скупштинска већина 20. јануара.
Жена држи упаљену свећу током литије у Подгорици, 16. фебруара 2020. „Дилеме које сам имао и због којих сам [измене] вратио Скупштини на поновно одлучивање су остале", написао је Ђукановић на твитеру. Тај и још неке законе, усвојене на седници 29. децембра 2020. године, Ђукановић је претходно вратио скупштини на поновно одлучивање, образлажући да је спорно да ли је било кворума. Закон о слободи вероисповести изазвао је крајем 2019. и током 2020. године велике протесте Српске православне цркве и дела верника. Према неким оценама, утицао је и на исход парламентарних избора у августу прошле године и на пораз до сада неприкосновене Демократске партије социјалиста Мила Ђукановића. Нова црногорска влада изгласана је 4. децембра, а за премијера је изабран Здравко Кривокапић. Шта је одлучила скупштина, а шта је Ђукановић претходно урадио? Гласовима 41 посланика владајуће коалиције, Скупштина је у среду, 20. јануара 2021. године поново усвојила измене Закона о слободи вероисповести, у делу којим се предвиђа да држава постаје власник свих верских објеката који су изграђени до децембра 1918. године - уколико верске заједнице не докажу власништво. Седници нису присуствовали посланици опозиционих странака. Премијер Здравко Кривокапић тада је рекао да не верује да ће председник по други пут одбити да потпише овај и друге законе. Претходно је Скупштина, на седници 29. децембра 2020. године, усвојила измене закона што је било и једно од предизборних обећања странака које су формирале нову Владу Црне Горе. Према Уставу, закони ступају на снагу тек након што их потпише председник државе. Међутим, после седнице крајем прошле године, Ђукановић није желео да потпише тај и још неке законе и вратио их је скупштини на поновно одлучивање, уз образложење да је спорно да ли је на на почетку седнице 29. децембра било кворума. У документу упућеном Алекси Бечићу, председнику Скупштине, Ђукановић је истакао да због тога „постоји питање демократског легитимитета, као и усаглашености усвојених закона са Уставом и важећим правним прописима". Црногорски председник је указао и на „отворено правно питање" констатовања престанка мандата посланику Филипу Аџићу и потврђивања мандата Суаде Зороњић. У Ђукановићевом писму подсећа на већински донету негативну одлуку Државне изборне комисије, и „на укупну парламентарну праксу у Црној Гори да се мандат члана Парламента потврђује тек на предлог тог независног институционалног ауторитета". Шта се десило на седници 29. децембра 2020. године? „Ово је победа правне државе, али и народа који је ту државу бранио на улици пуних 12 месеци. Вечерас је држава рукама тог народа у Скупштини и одбрањена", написао је председник Владе Црне Горе Здравко Кривокапић на Твитеру пошто је Скупштина усвојила измене закона први пут. Написао је и да је „после годину дана исправљена неправда, коју је бивши режим хтео да учини нарочито према СПЦ, третирајући је као осталу имовину Црне Горе, коју је крчмио три деценије". Сада су све верске заједнице, како тврди, без изузетка једнаке пред законом. Измене су усвојене у црногорском парламенту на готово идентичан начин као што је то учињено пре годину дана, без присуства опозиције. Сада су опозициони посланици бојкотовали заседање, а пре годину дана тадашња опозиција, која се противила усвајању спорног закона је, после индицената у скупштинској сали, била присилно, уз помоћ полиције, изведена и приведена. Шта је писало у Закону? Неколико година уназад, досадашња власт у Црној Гори предлагала је овај закон. Црна Гора је 2015. године послала Венецијанској комисији Савета Европе Предлог закона о слободи вероисповести и статусу верских заједница, али је нацрт убрзо повучен услед бројних критика. Нови нацрт послат је поново у мају 2019. Стручњаци комисије похвалили су низ решења која су предвиђена законом, али препоручили и да се пре усвајања консултују и верске заједнице у покушају да се дође до договора. Закон, који је до сада био на снази, предвиђао је шири увид државе у финансије религијских заједница, али најспорније су биле тачке којима је било предвиђено, како су оценили они који су га оспоравали, подржављење црквене имовине за коју не постоји доказ о власништву пре 1918. године, када је Црна Гора постала саставни део Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Стручњаци Венецијанске комисије навели су да држава има право да наметне строге услове за коришћење имовине како би се заштитило културно наслеђе, али и да мора да предвиди додатне мере заштите у предвиђеним управним и судским поступцима за доказивање права на имовину верских заједница. Законом је требало дефинисати и да верске заједнице морају бити обавештене о покретању спорова о имовини, да им се мора омогућити учешће у поступцима, као и да се власништво над имовином може променити тек након коначне одлуке надлежних органа. Српска православна црква оштро се противила закону, посебно због тога што је предвиђао да у управном поступку верске заједнице доказују власништво над имовином, као и да морају да се региструју. У литијама су учествовала и бројна свештена лица Српске православне цркве Током многобројних говора и протеста, митрополит Амфилохије је тадашњој власти у Црној Гори поручио да се СПЦ неће регистровати, као и да би власт, заправо, требало да буде та која ће се регистровати, јер Црква постоји вековима. Упркос противљењима Митрополије црногорско-приморске, целе СПЦ и тадашње опозиције, Скупштина Црне Горе је 26. децембра 2019. године усвојила Закон о слободи вероисповести. Био је то окидач за бурне протесте. Уочи гласања дошло је до инцидента пошто су посланици тада опозиционог Демократског фронта (ДФ) покушали да спрече усвајање закона, залетали се ка посланицима владајуће коалиције, гађали их флашама и чашама и чупали микрофоне. Уследило је и кошкање са полицијом, па су посланици ове странке приведени. Убрзо после тога уследили су протести у многим црногорским градовима, а организацију је преузела црква, па су се протести претворили у литије. Правни тим Митрополије изнео је потом у Београду правне разлоге противљења закону, истичући да је један од кључних проблема то што је терет доказивања власништва на цркви, а не на оном ко је законом наложио верским заједницама да доказују власништво. „Онај ко је власник не мора да доказује, већ онај који тврди да није. „Замислите да ви морате стално да доказујете да сте власник стана, куће... Црква не бежи од тога да било ко ко тврди да је одређена имовина његова покрене поступак, али пред судом. „Спорно је да се то чини у посебном поступку", рекао је 16. јануара у Београду Владимир Лепосавић, тада вођа правног тима Митрополије, а сада министар правде. Успротивио се и одредбама закона према којима би се сви спорови решавали пред управним органима, а не пред судовима. Он се тада позвао на Декларацију државе Вирџиније од пре 230 година када је утврђено универзално право својине, према којем се сваки спор две особе о праву својине мора решавати пред судом и пред поротом. Повремено су на протестима учесници палили и бакље Шта је одлучила нова скупштинска већина? Нова власт у Црној Гори, а пре свих премијер Здравко Кривокапић, рекли су да ће један од првих корака бити измена спорног Закона о слободи вероисповести. Када је Влада Црне Горе усвојила предлог о изменама закона, Кривокапић је рекао да је комесару ЕУ Оливеру Вархејију поручио да је то прелазно решење које омогућава да имовина буде заштићена, а да ће радити на новом закону који ће бити „по највишим стандардима". Обећање је испуњено тачно годину дана после усвајања Закона. Идентично као када је закон усвојен пре годину дана, и сада су посланици гласали усред ноћи. За су гласали 41 посланик и посланица владајуће већине, а опозиција није присуствовала седници. Усвајање измена спорног закона пропраћено је аплаузима посланика. Министар правде и људских права Владимир Лепосавић рекао је да је расправа о изменама Закона трајала 365 дана и да су грађани готово референдумски тражили измене. Он је рекао и да су највиши представници цркве, патријарх Иринеј и митрополит Амфилохије, „дали животе да би одбранили светиње и права своје цркве и верника, али и права верника других вероисповести и права свих грађана којима је право својине гаранција за економску и сваку другу независност", пренела је Телевизија Црне Горе. Митрополит Амфилохије је преминуо од корона вируса, а недуго после њега умро је и поглавар Српске православне цркве Иринеј, који се такође заразио корона вирусом. Посланица Грађанског покрета УРА Божена Јелушић рекла је да православна црква у Црној Гори данас не може да помири вернике, због уласка политике на велика врата. Додала је да се нада да ће се после изгласавања Закона, „црква вратити тамо где јој је место". „У зидове цркве, без потребе за нарацијама које ће нас делити", додала је Јелушић. За опозицију одлуке Скупштине су нелегитимне и неважеће. Бивши премијер и посланик ДПС-а Душко Марковић је из хола парламента позвао међународну заједницу да одговорно сагледа овакво понашање нове већине и да са ДПС-ом и другим опозиционим партијама покуша да, како је навео, обезбеди владавину права и поштовање политичког система. Марковић је најавио и да ће ДПС поднети пријаве и покренути судске поступке који ће „одлучити о оваквом понашању актуелне већине". Протест испред парламента Усвајању измена Закона о слободи вероисповести претходили су протести присталица досадашње владајуће коалиције испред зграде парламента у центру Подгорице. Према подгоричким Вијестима, испред зграде био је присутан велики број људи са транспарентима попут „Црногорска држава, црногорска црква, црногорски народ" и „Нису ово посланици него српски најамници". Окупљени су узвикивали и „Не дамо државу", „Није ово Србија", али и певали: „Што сте на нас дигли хајку, четничку вам...". Хронологија 30. новембар 2019. године - Председник Црне Горе Мило Ђукановић на Конгресу Демократске партије социјалиста најавио преиспитивање имовине верских заједница; 26. децембар 2019. године - У Скупштини Црне Горе, одлуком већине, у раним јутарњим сатима, усвојен Закон о слободи вероисповести. Верници СПЦ су истог дана (26. децембра 2019. године) блокирали неколико саобраћајница у Црној Гори; 27. децембар 2019. године - У Београду одржан протест због црногорског закона, ватрометом погођена и оштећена застава на Амбасади Црне Горе у строгом центру града; Почетком јануара почеле су литије широм Црне Горе, као вид протеста због закона; Одржаване су четвртом и недељом до епидемије корона вируса, када су власти донеле забрану јавних окупљања; 2. јануар 2020. године - Навијачи Црвене звезде су после кошаркашке утакмице дошли до центра Београда и одржали протест испред црногорске амбасаде. Поново је на мети била застава на згради Амбасаде. 8. јануар 2020. године - Закон о слободи вероисповести је ступио на снагу. 16. јануар 2020. године - Правни заступници Митрополије у Београду су објаснили разлоге противљења Закону; 14. фебруар 2020. - Почетак дијалога власти и представника Митрополије црногорско-приморске о закону; 22. фебруар 2020. - Власти у Црној Гори износе оптужбе против Митрополије за дуг за порез; 12. мај 2020. године - Литија у Никшићу, упркос забрани, коју је преводио владика Јоаникије и групе свештеника; Свештеници су потом приведени у полицију и задржани у притвору 72 сата. Након пуштања, против њих је подигнута оптужница због угрожавања здравља грађана. Црна Гора: Сукоби демонстраната и полиције због ухапшених свештеника 14. мај 2020. године - Премијер Црне Горе Душко Марковић поручио је да је закон једнак за све и да свештеници и црква не могу да буду изнад закона. 18. мај 2020. године - Мило Ђукановић на двогодишњицу мандата председника одржао говор у којем је најавио стварање, односно „обнављање самосталне Православне цркве у Црној Гори". 20. мај 2020. године - Председник Србије Александар Вучић и патријарх Иринеј на заједничкој конференцији за новинаре осудили најаве Мила Ђукановића о „самосталној Православној цркви". Иринеј чак упоредио Ђукановића са усташким режимом у време Другог светског рата. 21. мај 2020. године - Прослава дана државности Црне Горе, где је било јавних окупљања, али нико за то није сносио одговорност. 8. јун 2020. године - Митрополит Амфилохије најављује наставак литија, упркос томе што је на снази и даље забрана јавног окупљања. Два дана касније, полиција саопштава да неће дозволити окупљања. 12. јун 2020. године - Председник Владе Црне Горе Душко Марковић обелоданио је да је заједно са председником Милом Ђукановићем разговарао са владикама Амфилохијем и Јоаникијем и да им је понуђено да Закон привремено буде стављен ван снаге док се не изјасне Уставни суд Црне Горе и Европски суд за људска права. Марковић саопштио и да ће литије ипак бити дозвољене али уз поштовање свих здравствених мера и препорука. 12. јун 2020. године - Митрополија црногорско-приморска образложила зашто је одбила понуду председника и премијера Црне Горе. 12. јун 2020. године - Европска комисија поздравља спремност да се настави дијалог две стране. 13. јун 2020. године - Епископски савет Црне Горе дао рок властима у Црној Гори да се до 12. јула изјасне о наставку дијалога, односно о предлогу цркве о изменама Закона о слободи вероисповести. 25. јун 2020. године - Влада Црне Горе поново је забранила јавна окупљања, укључујући литије из епидемиолошких разлога. 27. јун 2020- године - Епископски савет СПЦ у Црној Гори саопштио је да ће поштовати нове мере црногорског Министарства здравља које се односе на забрану верских окупљања. 30. август 2020. године - У Црној Гори су одржани парламентарни избори. ДПС је појединачно освојио највише гласова, али су три опозициона блока странака заједно освојиле више и могле су да направе нову, владајућу коалицију. Новембар/Децембар 2020. године - Председник Владе Црне Горе Здравко Кривокапић у више наврата је најавио измене Закона о слободи вероисповести. Влада Црне Горе је 17. децембра усвојила предлог измена Закона и упутила га Скупштини на усвајање. 28. децембар 2020. године - Протест присталица ДПС-а испред зграде Скупштине Црне Горе због предлога измена закона. 28. децембар 2020. године - Скупштина Црне Горе усвојила измене Закона о слободи вероисповести, без присуства опозиције. 2. јануар 2021. године - Председник Црне Горе Мило Ђукановић одбио је да потпише измене Закона и вратио га скупштини на поновно одлучивање. 20. јануар 2021. године - Скупштина Црне Горе поново је, већином гласова, усвојила измене Закона о слободи вероисповести. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk