Шта је ЦБД: Најтраженији производ индустријске конопље у Србији још увек у „сивој зони“ између лека и дроге
Ако питате узгајиваче индустријске конопље у Србији, рећи ће вам да је ЦБД највреднији део ове „биљке будућности".
Ипак, најчешће асоцијација на биљке из породице канабиса, међу којима је и индустријска конопља, јесу дрога, психоактивно дејство, први корак ка хероинској зависности и смрт, а не овај канабиноид чије лековито дејство потврђује мноштво медицинских истраживања. Стручњаци широм света који се све интензивније баве проучавањем канабиноида тврде да ово једињење канабиса није психоактивно, као и да има позитивне ефекте на здравље. Међутим, Комисија за психоактивне контролисане супстанце у Србији је нешто ригиднијег става - ако је судити по предлогу којим се тражи забрана не само производње ЦБД-а, већ и узгоја, увоза и извоза конопље намењене за производњу ЦБД-а у Србији и иностранству. Као једини изузетак од забране ове врсте предлаже се „научно-истраживачки рад, као и уговорна производња за овлашћене фармацеутске фирме које производе лек Епидиолекс односно његове регистроване еквиваленте." Међутим, у овом моменту, у Србији нема званично ни једног произвођача ЦБД-а, барем не по сазнањима Маје Тимотијевић, докторке пољопривредних наука и једне од пионирки узгоја индустријске конопље у земљи. Шта је, заправо, ЦБД? ЦБД је скраћеница за канабидиол. У питању је једно од стотинак једињења која се налазе у канабису, или, популарније, марихуани, али само по себи нема психоактивно дејство - у преводу, не можете се „надувати" конзумирањем ЦБД-а. ЦБД је есенцијална компонента медицинске марихуане, а добија се из цвета биљке индустријске конопље. Индустријска конопља је рођака биљке канабис индике, која такође садржи ЦБД, али и психоактивни канабиноид ТХЦ. Примарна психоактивна супстанца у марихуани је тетрахидроканабинол, познатији као ТХЦ. Он се налази на листи контролисаних психоактивних супстанци. За разлику од ТХЦ-а, ЦБД не показује никакав потенцијал за злоупотребу или стварање зависности. До данас нема доказа о проблемима у јавном здрављу који су повезани са употребом чистог ЦБД-а, навела је 2017. године Светска здравствена организација. Европски парламент је у фебруару 2019. усвојио резолуцију о коришћењу канабиса у сврхе медицинског третмана различитих болести. У резолуцији се, између осталог, подсећа да се према препоруци Светске здравствене организације из 2017, ЦБД не би требало сматрати контролисаном супстанцом на међународном нивоу. Канабис садржи ТХЦ који има психоактивно дејство, док се сматра да ЦБД из цвета индустријске конопље нема. Стручњаци се слажу да ЦБД нема психоактиван ефекат као ТХЦ, али се све више истражују позитивни ефекти на здравље. иМедицинска истраживања су показала да јаче форме ЦБД-а могу да помогну у смањењу броја епилептичких напада код неких пацијената, и то за више од 40 одсто. При усвајању резолуције о коришћењу канабиса у медицинске сврхе, посланици Европског парламента су истакли да канабис делује терапеутски на подстицање апетита, али и на ублажавање симптома психичких поремећаја, епилепсије, астме, рака и Алцхајмерове болести. У резолуцији се наводи и да канабис такође може да утиче и на попуштање менструалних болова и смањење ризика од гојазности и дијабетеса. Које ефекте има ЦБД? Ово једињење је тек последњих десетак година дошло у жижу интересовања. Почетком 1990-тих, научници који су се бавили истраживањем ТХЦ-а, добро познатог канабиноида, идентификовали су ендоканабиноидни систем рецептора - односно система сигнализације у мозгу човека. Ендоканабиноидни систем (ЕКС) постоји и активан је у телу човека без обзира на могуће коришћење канабиса. Иако га научници још увек испитују, устављено је да има битну улогу у мноштву функција и процеса у организму, као што су упале, хронични бол, метаболизам, кардиоваскуларне функције, рад јетре, сан, стрес, расположење, апетит, памћење, плодност. Сматра се да употреба канабиноида као што је ЦБД може имати лековито дејство и довести до равнотеже Истраживања, као и лична сведочанства корисника широм света указују да ЦБД делује на болести као што су МС, псоријаза, али и болести које су много учесталије попут повишеног крвног притиска, дијабетеса и стреса. ЦБД и индустријска конопља у Србији Маја Тимотијевић је од 2015. и председница Удружења произвођача и прерађивача алтернативних биљних врста „Конопља", чијих је 45 чланова ове године посејало индустријску конопљу - три пута више него прошле године. Када су основали удружење, у Србији је било 60 хектара индустријске конопље. Три године касније - засађена је на 400 хектара. За сетву конопље је потребна дозвола Министарства пољопривреде, те је свака парцела са посејаном конопљом пријављена. Дозвољено је користити само законом регулисане врсте семена, из којих расту биљке са дозвољеном доњом границом ТХЦ-а - 0,2 одсто. Др Тимотијевић каже да је у више наврата тражила надлежнима да се ЦБД уведе у законску регулативу јер је без тога промет отежан. Она додаје да скоро сваке недеље има бар једног или два страна инвеститора који долазе са жељом да направе фабрику или лабораторију за прераду конопље у ЦБД. Земљиште и клима су изузетно повољни за узгој ове биљке, а Србија је почетком прошлог века важила и за једног од највећих извозника конопље у Европи. Међутим, управо због недостатака регулативе, инвеститори се не усуђују да улажу новац у ову индустрију која у Европи и остатку света доживљава убрзани процват. Тимотијевић је изненађена иницијативом Комисије да стави ЦБД на листу контролисаних психоактивних супстанци. „У окружењу, у земљама као што су Словенија, Хрватска, Бугарска, Румунија, Македонија, дошло се до регулације чак и марихуане, а ми не можемо да решимо ЦБД", каже она. И Владимир Сикора, руководилац Одељења за алтернативне културе и органску производњу на Институту за ратарство и повртарство, изненађен је тврдњом да је ЦБД психоактивна и штетна супстанца. Сикора се више од 20 година бави проучавањем индустријске конопље и сматра да могућа забрана ЦБД-а „поставља питање и легалног, регистрованог сортимента." „У свакој сорти (конопље) ми то имамо. Дакле, нешто што је регистровано од Министарства пољопривреде и чије семе може комерцијално да се продаје, одједном постаје нелегално", каже Сикора за ББЦ. Ако дође до забране производње ЦБД-а, већина произвођача би могла да одустане од производње, сматра Тимотијевић - јер купци траже цвет ове биљке, а не зрна и стабљику. Сикора додаје да у Србији произвођачких капацитета за прераду стабљике и влакана више нема, те се само део може извозити. По његовим речима, у доба тренда здраве исхране и повратка природним сировинама, нема већих извора природне сировине од конопљиног влакна. Узгој индустријске конопље узима све већег маха у свету, и многи је описују као „биљку будућности" - сваки део биљке је искористив. Док највећу корист доноси продаја цвета од којег се добија ЦБД и прерађује у уље и козметичке производе, стабло се може користити за производњу текстила, папира, грађевинског материјала, па чак и за огрев. „То је све јако бизарно јер тржиште целог света вапи за том сировином индустријске конопље", каже Сикора. Ако се забрани продаја цвета конопље, закључује он, може доћи до негативног утицаја на развој једне гране пољоприрведе у Србији која се галопирајућим корацима развија у целом свету. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk