Корона вирус, угоститељство и туризам у Србији „Није добро, али могло је и много горе“
Марта Булатовић је власница туристичке агенције у Кули и недавно је морала да отпусти двоје радника, због смањења обима посла.
У фирми коју води сада их ради деветоро, а ситуацију претходних годину дана у сектору у ком послује Марта описује једном речју. „Катастрофа". Њена фирма бави се и аутопревозом, па ће Марта моћи да добије бесповратну помоћ од по 600 евра месечно по аутобусу у периоду од шест месеци. Реч је о једној од мера из трећег пакета помоћи привреди за санирање последица корона вируса. Пакет мера помоћи јесте важан, сагласни су стручњаци са којима је ББЦ разговарао, али неће, сматрају, свима донети исто. Према уредби Владе Србије донетој средином фебруара, сектор угоститељства и туризма, туристички водичи и власници рент-а-кара добиће три половине минималца и још једну целу минималну зараду, најавио је министар финансија Синиша Мали. Предвиђене су и две секторске помоћи - 350 евра по лежају и 150 евра по соби за градске хотеле, као и 600 евра месечно по аутобусу за аутопревознике наредних шест месеци. За сада, међутим, нема прецизних података о томе колико је радника у најугроженијим секторима остало без посла. Према подацима Централног регистра обавезног социјалног осигурања број запослених у туристичким агенцијама у фебруару 2021. године износио је 2.987, док је у марту 2020. године у туристичким агенцијама регистровано 4.525 запослених. Смањење броја запослених у протеклих годину дана износи 1.538, наведено је у писаном одговору Министарства трговине, туризма и телекомуникација за ББЦ на српском. Из Савеза самосталних синдиката Србије рекли су крајем децембра да је у Србији је од марта 2020. године без посла остало око 50.000 људи. Иако је било процена да ће већи број људи остати без посла, то се није догодило због помоћи коју је држава дала, објаснио је тада председник тог синдиката Љубисав Орбовић. Финансијска помоћ није била велика, али је успела да заштити радна места, па није било огромног броја отпуштања радника, додао је Орбовић. Светска банка је у једном од ранијих извештаја проценила да прави утицај пандемије на тржиште рада можда неће постати познат све до истека програма субвенција за зараде. Отпис, а не одлагање пореза Док ових дана сунце мами на улице, а можда све више размишљате о путовањима, запослени у секторима туризма и угоститељства настављају да брину хоће ли преживети. Ове привредне гране су међу најпогођенијима услед пандемије корона вируса. Полицијски час уведен током марта прошле године због спречавања ширења корона вируса затворио им је врата на око два месеца, а затим им је мењано радно време, у зависности од епидемиолошке ситуације. Последња у низу промена била је током последњег викенда у фебруару 2021. године када је, због повећања броја заражених, угоститељским објектима радно време скраћено до 14 сати. Док неки чланови Кризног штаба захтевају ригорозније мере и додатно скраћење радног времена угоститељских објеката, Влада Србије је објавила сет нових мера помоћи привреди, али тим мерама нису сви задовољни. „Када пацијенту пружите сву потребну помоћ, а он издахне, можете му помагати како год, али не можете да га реанимирате", коментарише мере државне помоћи Предраг Митровић, економиста и председник управог одбора удружења Заштитник привредника и предузетника Србије. Привредници су добили подршку од 30.000 динара за исплату зарада, али је остала обавеза плаћања пореза и доприноса на зараде, објашњава. „Оно што треба урадити везано је за обуставу плаћања аконтационог пореза на добит за 2020. и 2021. „Треба свакако отписати доприносе и порезе на исплаћене зараде у периоду док је привреда била у ограниченим условима функционисања", каже Митровић. На адресе предузетника којима је одложено плаћање пореза и доприноса на наплату је 10. фебруара стигла прва рата за отплату укупних доспелих обавеза. Следећа доспева 10. марта и тако сваког наредног 10. дана у месецу. Одложене обавезе предузетници ће моћи да исплате у року од две године, а Марта Булатовић каже да би највећа помоћ привредницима била када би ти порези и доприноси били отписани. „Свима нам је проблем што у фебруару пристижу порези и доприноси који су одложени, када је држава давала прву траншу помоћи. „Порези су одложени, нису отписани", примећује она. Са једног од протеста малих предузетника Отпис пореза и доприноса био је међу захтевима учесника протеста малих предузетника одржаног почетком фебруара испред Народне скупштине. Они су уз захтеве донели будилнике, као позив за буђење надлежнима. Уз захтев за отпис, тражили су укидање нових парафискалних намета усред кризе, трајно смањење пореза и доприноса на мале зараде на максимално 10 одсто са садашњих 60 одсто - да свако има најмање 45.000 у односу на садашњих 32.000 динара минималца. Захтевали су и праведан, прогресиван и транспарентан порески систем, као и надокнаду трошкова онима који су потпуно онемогућени да раде и престанак репресије. Нова помоћ државе Послодавци у Србији од 1. марта до краја месеца могу да се пријаве за државну помоћ из трећег пакета намењеног ублажавању последица пандемије корона вируса. Они могу да добију пола минималне зараде за све запослене у износу око 16.000 динара, а исплата је 8. априла. У буџету је обезбеђен новац за три исплате по пола минималне зараде, а послодавци ако желе ту помоћ морају да се пријаве и у априлу и у мају. Услов да би предузетници, микро, мала, средња и велика предузећа могли да користе ту помоћ је да не отпуштају више од 10 одсто запослених три месеца после последње исплате, а не могу ни да исплаћују дивиденде. Држава је током 2020. у два наврата давала помоћ привредницима, а услов је био да не опуштају раднике. Према подацима и анализи Европске банке за обнову и развој из септембра прошле године, пандемија корона вируса угасила је или угрозила 510.000 радних места у Србији. Како се наводи у анализи, нудећи „најиздашнији и најопсежнији економски пакет међу привредама западног Балкана", српска влада је ипак успешно обуздала „ширење сиромаштва". Извештај идентификује секторе у којима је више од 700.000 радника у непосредном ризику док здравствена криза и даље траје: трговина на велико, трговина на мало, смештај, транспорт, услуге, шумарство и сеча дрва, ратарска и сточарска производња. Како вирус корона утиче на наше џепове Погрешни или прави потези Економиста Љубодраг Савић каже за ББЦ на срспком да за сада нема поузданих информација колико су мере помоћи допринеле очувању радних места и привредне активности. Он наглашава да је важно имати у виду да се за њих држава додатно задужила. Верује да је ова помоћ многим предузећима омогућила да како-тако преживе ових годину дана, али да не верује да је било коме обезбедила лагодно понашање. „Ако посматрам као обичан грађанин, свакако мислим да је држава дозначила предузећима већу помоћ од њених могућности. „Из тога би се могло закључити да не можемо бити незадовољни како се понашала српска држава у помоћи малим и средњим предузећима последњих годину дана", каже Савић. Додаје да је помоћ одлична ствар, да показује хуманост људи, као и одговорност владе, али да се поставља питање из ког ћупа се новац вади, односно какав је утицај на генерације које ће дугове морати да враћају. „Ако говорим из угла оних који су примили помоћ - њима не би било довољно и да им је држава дала десет пута више", каже саговорник ББЦ-ја. Током корона кризе Србија се додатно задужила, а разлог су биле и помоћи привреди и становницима. Председник државе Александар Вучић је почетком децембра рекао да је током ковид кризе ниво јавног дуга порастао за 5,7 одсто, али да је под контролом. Предраг Митровић, из удружења Заштитник привредника и предузетника Србије, каже да досадашње мере немају за циљ подршку привреди, већ су популистичке и очигледно иза њих стоји неки други интерес. „Влада се понаша адаптабилно, а не са рационалним очекивањем. „Требало је да предвиди да ће увођење полицијског часа и ограничавање привредних активности за последицу имати смањење прихода захваљујући којима привреда измирује обавезе у року", каже Митровић. У току прошле године комплетна привреда је доживела тешке тренутке, а најгоре су прошле делатности угоститељства, туризма, текстила, транспорта, део аутомобилске индустрије, оцењује Митровић. Он говори о систему у ком једна коцкица може да поремети све остале. „Ако сектор угоститељства одумре, значи да ће одумрети и сектор произвођача вина, хране, пива и других делатности уско повезаних са том делатношћу", каже Митровић. „Читав систем је скуп међусобно повезаних елемената. „Ако кренете да обарате домине које сте ређали годинама, довољно је да оборите само једну, пашће цео систем." Ко је најгоре прошао? Власница туристичке агенције Марта Булатовић каже да је у години у којој је почела пандемија остварила тек петину промета у односу на 2019. „С обзиром на то да су нам аранжмани оријентисани на Хрватску и да се налазимо на подручју Војводине, а у јулу и августу је у Хрватску био дозвољен улазак са мађарским документима, успели смо да одрадимо нешто мало. „Агенције које су рецимо оријентисане само на Грчку, нису урадиле ништа", каже Булатовић. Њена агенција продаје и аранжмане других агенција за Грчку, Бугарску, Турску и Египат. „Турска и Египат су ишли. Отежано, али су ишли. „Људима је ушао страх у кости, па постоји бојазан, али је могло да нешто да се уради", каже Булатовић. Каже да сектор туризма није оживео и не очекује да ће се то десити ускоро, упркос помоћи. „Мислим да је тешко да се ове године вратимо на нормалан режим рада. „Прича се увелико о вакцинама, ковид пасошима, али је питање је шта ће заиста бити, да ли ће Грчка отворити границе", каже. Додаје да туристичким агенцијама помоћ од половине минималца неће значити, јер ће, без обзира на то да ли имају промет или не, морати да плате порезе и доприносе. С друге стране, каже да је помоћ коју су добили хотели и аутопревозници добра и „права секторска". „Ми смо и превозничка фирма. И то што је обећано и за аутобусе по 600 евра јесте секторска помоћ и помоћи ће нам." Удружење туристичких агенција (УТАС) и Асоцијација независних туристичких агенција (АНТАС) упозорили су раније да ће због пандемије корона вируса која је условила отказивање многих аранжмана без посла остати око 4.000 туристичких радника. „Ми смо знали и упозоравали од краја априла, почетка маја, да ће, уколико не буде неке директне секторске помоћи, многи остати без посла", рекао је раније за ББЦ на српском Александар Сеничић, директор Националне асоцијације туристичких агенција (ЈУТА). Министарка трговине, туризма и телекомуникација Татјана Матић изјавила је средином децембра да је закључно са 15. децембром број запослених у сектору туризма био 3.400, односно за 1.125 мањи у односу на 15. март. Према подацима удружења Заштитник привредника и предузетника Србије, у Србији је од 4.250 радника у туризму, колико их је било у марту прошле године, до средине фебруара 2021. остало укупно 1.945 радника. Шта кажу угоститељи? Иако је сектор угоститељства међу најугроженијима и најпогођенијима корона кризом, није све тако црно. Миленко Мијић из Удружења угоститеља Новог Сада „УГОНС 1946" каже да је с обзиром на то у којој се ситуацији угоститељство налази, свака помоћ добродошла. „Радимо са скраћеним капацитетима. „Свака помоћ нам значи, ружно би било рећи да нам не значи", наводи Мијић. У односу на многе земље у којима угоститељи не послују уопште месецима, ситуација у Србији и није толико лоша, сматра он. „Највеће проблеме тренутно имају сале за свадбе, дечије играонице, клубови који не раде", каже Мијић који је и власник једног ресторана у Новом Саду. Удружење угоститеља УГОНС нема података о томе колико је радника у овом сектору остало без посла. Они додају да је током претходне помоћи државе у прошлој години један од услова био да се радници не отпуштају. Стручњаци процењују да су промет и пазар смањени за око 40 одсто од почетка пандемије. „У неким месецима покривамо расходе и нешто остане, у неким не. „У тим месецима нам свака помоћ јако добро дође. Кад новац легне, значи нам да исплатимо раднике, да им дамо нето плате и онда некако се извлачимо", тврди Мијић. И Младен Стојановић из Удружења угоститеља Србије каже да је свака помоћ добродошла. „Да ли је могло раније - мислим да не, јер је нико није могао да очекује како ће и шта бити", каже Стојановић. „Што се угоститељског сектора тиче, никад и ништа није довољно, али морамо прихватити колективну помоћ - колика је, толика је и - добродошла је", каже Стојановић. Признаје да је добро што је уопште било прилике за рад у доба корона кризе. Угоститељима у Новом Саду и градске власти изашле су у сусрет. Током већег дела прошле године није било накнаде за закуп простора за баште, а многи приватници смањили су кирије за половину, прича Миленко Мијић, угоститељ из овог града. „Највише би нам значило да ово стане и да почнемо да радимо у редовним и пуним капацитетима. Без обзира на сваку државну помоћ, најбоље нам је и најважније да почнемо да радимо као пре пандемије", објашњава. Мијић тренутну ситуацију у угоститељству описује као опстанак. „Да радимо, послујемо, не идемо у минусе и, ако успемо, нешто да зарадимо. Чини ми се да већина угоститеља не размишља о екстра профиту, гледамо да изађемо из овога свега и кренемо даље", закључује Мијић. Економиста Љубодраг Савић оцењује да угоститељи имају легитимно право да траже помоћ, али да морају да се поставе и са друге стране и да буду одговорни према свим становницима. „Ми из дана у дан слушамо све горе информације о интервенцијама надлежних служби о понашању људи у угоститељским објектима и сви објашњавају да они не могу да живе. „Само размишљају о судбини свог предузећа и хоће ли да опстану или да зараде неки новац, то је њихово легитимно право. „То има неколико последица - епидемију која се поново разбуктава. „Нису, наравно, само угоститељи криви, али су највидљивији у јавности. „То продужава пандемију и кошта државу, односно становнике Србије - пандемија ће се продужити, трошкови здравствене заштите ће се повећавати, а то се све финансира из џепа становника", каже Савић. Додаје да нису једино угоститељи криви за овакву ситуацију, али да су тренутно највидљивији. „Мој апел јесте на људе који организују окупљања, да размисле о томе да ће због скупа који праве, неко можда у здравственом систему Србије умрети или оболети од короне", закључује Савић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk