„Клизно“ радно време: Корист за запослене или пропаганда
Бранка Љиљак већ 30 година устаје у „цик зоре" како би на време стигла на посао.
Од седам до три или бисте другачије? Последњих 15 година ради од седам до три у општинској администрацији у Зрењанину, па јој је будилник радним данима намештен на шест сати. Допада јој се предлог министра за рад, запошљавање, борачка и социјална питања Зорана Ђорђевића да сви државни органи уведу флексибилно радно време - пошто не воли рано да устаје. „Значило би ми да се уведе флексибилност, да могу да устанем у седам и у осам дођем на посао, али је важно да таква промена буде усклађена са осталим службама", прича Бранка за ББЦ на српском. Добра за запослене, квалитет њиховог живота, али и популистичка мера - овако у неколико речи саговорници ББЦ-ја описују предлог министра Ђорђевића. Шта предлаже министар? Министарство за рад је пионирски прво одобрило предложену меру, али се чека технологија. „Одлука ће се примењивати од тренутка када се за евиденцију запослених буде користио електронски систем идентификације", наводи се у одговору министарства ББЦ-ју на српском. Након увођења тог система запослени у Министарству радиће као и до сада - од 7:30 до 15:30, али ће у представништвима Министарства на локалу важити клизно радно време. Ђорђевић је објаснио да је одлука о флексибилном радном времену у министарству донета на основу анализа рада у иностранству и великим компанијама, које су већ увеле овакав принцип. „Уочили смо позитивне ефекте, од тога да су радници били задовољнији и ефикаснији, до уштеда", рекао је министар . Додао је да ће ова мера постати модел за остале уколико се покаже ефикасном. Ово је прва мера за побољшање задовољства запослених на радном месту, навео је он. Можда би било боље да је флексибилније? Бранки Љиљак се ова идеја допада, али је никада не би предложила. „Треба питати запослене - све запослене, а не мање групе. „Ово се тиче свих, а нарочито оних који имају децу, па је битно да њихов рад буде усклађен са радом вртића и школа", каже Бранка. За њу је најбитније да нико не трпи због таквих промена. „Важно је да службе буду доступне грађанима онда када су им потребне", додаје. Један од разлога за промену унутар Министарства за рад је што су центри за социјални рад и нека одељења у општинама имала исто радно време. „Сваки дан су долазила решења пред крај радног времена, због чега је постојала потреба да неки људи остају прековремено и да се плаћају прековремени сати", рекао је министар. Шта кажу послодавци и синдикати Док поједини саговорници ББЦ-ја без резерве подржавају идеју, други се плаше да би она могла да буде исполитизована. Сагласни су да је мера у начелу добра, али да мора да буде усклађена са радом свих осталих служби. Унија послодаваца Србије Унија послодаваца Србије подржава најаве о промени радног времена у државној служби, али само ако не угрожава рад са грађанима и привредом, каже за ББЦ на српском Светлана Будимчевић из уније. „Таква промена би утицала на бољу организацију приватног живота запослених, али је важно да се обезбеди континуитет служби, да оне буду доступне у сваком тренутку грађанима и привреди", каже Будимчевић. Важно је и да се поставе јасна правила - „не може запослени један дан да долази овако, други онако, већ да постоје јасна правила". Синдикат управе Србије Његош Потежица из Синдиката управе Србије каже да је истраживање које су спровели међу запосленима у администрацији у државним службама показало да 70 одсто испитаника подржава увођење флексибиног радног времена. Подршка стиже и из тог синдиката, али став је исти - морају се знати и поштовати правила. „Када се буду поставила јасна правила, овакве измене ће бити добре и за раднике и за послодавце", каже Потежица за ББЦ на српском. Синдикат Независност Промена на нивоу државне управе захтевала би измене закона. Зоран Стојиљковић из синдиката Независност каже да би промена са становишта радника била добар и хуман корак, али да има и другу страну. „Плашим се начина на који би то могло да буде спроведено и заиста прилагођено радницима, а колико би читава прича могла да се исполитизује и злоупотребљава", каже Стојиљковић за ББЦ на српском. Права радника Милош Вуковић, уредник портала Радник, сајта о кршењу права радница и радника, овакву измену сматра популистичком мером. „Мислим да ту држава иде линијом мањег отпора и да покушава да реши оно што је реално мањи проблем", каже Вучковић за ББЦ на српском. Иако би мера била корисна за квалитет живота запослених, постоје много већи проблеми унутар државне службе, објашњава. „У државној управи постоје људи који раде по уговорима на одређено годинама, иако је законски дозвољено радити тако две године максимално. „Много је и оних који су ангажовани по уговорима о привременим и повременим пословима и немају никаква права. „Треба прво тај проблем решити, а онда уводити друге мере. Не скретати с великих проблема", каже Вучковић. Предности клизног раднога времена Последњих година, многе студије су показале да је клизно радно време корисно за запослене - утиче на њихову продуктивност и задовољство послом. Компаније широм света, али и неке у Србији, поштују овај принцип, па запослени могу да раде осам сати дневно када желе. Неке компаније отишле су и корак даље, па су скратиле радну недељу на четири дана, што се показало врло корисним. Последњи пример је компанија Мајкрософт у Јапану. Продаја Мајкрософта је повећана за скоро 40 одсто током експеримента током којег су запослени радили четири дана у недељи уз пуну плату. Канцеларије су биле затворене сваког петка током августа 2019, а запослени са пуним радним временом су имали „специјално плаћено одсуство". Састанци су били ограничени на највише 30 минута, а комуникација преко интернета постављена је као алтернатива разговорима лицем у лице. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk