Летње време, врућина и климатске промене: „У будућности нас не очекују топла лета"
„Кад је топло, што је топло?! Кад је киша, што је киша? Кад је хладно, што је хладно? Ко ће народу угодити".
Освежење у фонтани И у овом твиту стварно има истине. Изгледа да су многи заборавили да је ово лето почело обилним падавинама, са мало сунчаних дана. End of Twitter post, 1 Ипак има и оних којима високе температуре и не сметају толико, јер воле лето и све што долази с њим. „Проблематично је само током ноћи, јер онда клима уређај мора да буде укључен, а не волим тако да спавам. Пре него што одем на посао, спустим ролетне и затворим прозоре, па кад се вратим, у стану буде колико толико пријатно", каже за ББЦ на српском Елена Бајевић из Београда. Поједини метеролози тврде да су температурни рекорди у последњих 10 година пробијени, али Недељко Тодоровић, метеролог и истраживач климатских промена у Србији за ББЦ на српском каже да још увек не можемо да кажемо да је ово најтоплији август од како меримо температуру у Србији. „Рано је да се говори о томе, јер месец још увек траје", каже Тодоровић и додаје да су тврдње да су температурни рекорди оборени, „нетачне". Иако рекорди можда нису оборени, субјективни осећај возача једне београдске такси фирме је да је напољу „зилион" степени. „Возим преко дана углавном. Клима уређај у аутомобилу ради непрестано, јер нисам од оних који штеде гориво и који возе са отвореним прозорима. Видим да људима није добро од врућине и кога год да возим, прво то спомене - Ух, како је вруће!", препричава 27-годишњи Бошко Миловановић. Како се „крчкамо" данас, а како у прошлости Према подацима Републичког хидрометеоролошког завода, најтоплији српски градови били су Ваљево, Ћуприја и Београд, где је температура достигла 36 степени. Са измерених 35 степени, „стижу" их Нови Сад, Кикинда, Крагујевац и Врање. Нешто пријатније је било у Зрењанину, Неготину, Лозници, Краљеву. Ипак, у региону је било и горих случајева. Један од најтоплијих градова у Европи је Мостар где је, према подацима Федералног Хидрометеоролошког завода Босне и Херцеговине, измерена температура од чак 50 степени. Тодоровић каже да је јул ове године био топлији од просека, али да је било и знатно више влаге у односу на претходне. „Високе температуре током овог лета могу да буду и случајне", каже он. Температура се у Београду мери 130 година и анализе показују да су до сада на овом подручју смењивала топла и свежа лета. Према причи Тодоровића, 1920-их и 1930-их година забележено је да су лета била топлија. „Температура је у летњем периоду достизала и 41,8 степени Целзијусових". Потом каже да је 1950-их забележен благи пад температуре, а да је 1980-тих поново дошао период топлијих лета. „У будућности нас не очекују топла лета, већ смене топлих и свежих лета које су се дешавале и до сада", додао је он. У потрази за расхлађењем многи одлазе на градске базене Климатске промене и високе температуре- знамо ко је кривац Глобално загревање је процес о коме се доста говори претходних година и које је наводно главни узрок промене климе. Медији свакодневно повезују климатске промене са утицајем човека на животну средину, али Тодоровић каже да се промена не дешава сада, већ хиљадама година уназад. „Ми не можемо са сигурношћу да знамо како су те промене изгледале, али доносимо неке претпоставке на основу реконструктивних метода" , каже метеоролог. Објашњава да се провером изотопа у седиментима у дрвету и земљишту доносе закључци да су те флуктуације мале и да су поступци човека заправо „безначајни у односу на природне процесе који се дешавају". „Да временске прилике трпе промене, имали бисмо и другачије понашање животињског и биљног света", објашава Тодоровић. Повремене „окупације" смрдибуба и скакаваца, не говоре да се догађају драстичне климатске промене, јер трају краткорочно. „Јавност меша еколошко загађење, прекомерно коришћење кеса са климатским променама", каже Тодоровић. Поларни медвед- један од симбола климатских промена? Слика белог медведа није таква каквом се чини Када се прича о климатским променама, углавном нам је у глави слика белог поларног изгладнелог медведа, који једва стоји на парчету леда, који се немилице топи. Тодоровић каже да се мало говори о томе да је пре 40 година ове врсте било 8.000 до 10.000 јединки, а данас их има четири пута више. „Знате ли зашто? Јер је лов на ову врсту укинут. Човек је уништитељ живог света и биљака, а не климатске промене", каже метеоролог. Свакако штедите воду Из ЈКП Београдски водовод и канализација кажу да је забележена увећана потрошња воде од почетка августа. Они апелују на све да рационално и наменски користе воду водовода за пиће, припремање хране, као и одржавање личне и хигијене домаћинства и да наводњавање и заливање пољопривредних површина, хлађење плочника, тераса и дворишта, као и прање аутомобила представља нерационалну потрошњу воде за пиће. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk