Лукашенко, Вучић и Исланд: Ко су најубедљивији победници избора у Европи ове године
Најубедљивији победник избора у Европи у 2020. години ипак се не зове Александар.
Гудни Јоханесон (маше у позадини) прославио је убедљиву изборну победу са супругом Гудни Јоханесон освојио је више од 92 одсто гласова Исланђана у борби за четворогодишњи мандат председника ове острвске државе на изборима који су трајали од краја маја до краја јуна ове године. Јоханесон је тако надмашио резултате два Александра - Лукашенка из Белорусије и Вучића из Србије, првог на председничким, а другог на парламентарним изборима. Заједничко за убедљиве победе два Александра је и опозиционо оспоравање резултата, док су избори на Исланду прошли без замерки на процес гласања. 1. Гудни Јоханесон (Исланд) - 92,2 одсто Професор историје Гудни Јоханесон постао је са 48 година најмлађи председник у историји Исланда 2016. године, освојивши 39,1 одсто гласова у једином изборном кругу. Четири године касније, други мандат освојио је далеко убедљивије - са 92,2 одсто гласова, док је његов једини противкандидат Гудмундур Франклин Јонсон освојио мање од осам одсто гласова. Јоханесон на изборима наступа као независни кандидат, истичући да није био члан ниједне странке. „Резултат ових избора за мене је доказ да су моји сународници Исланђани подржали начин како сам схватио своју дужност", преноси победнички говор Јоханесона агенција АФП. Ипак, ово није најубедљивија победа у историји исландских председничких избора. На гласању 1988. године, Вигдис Финбогадотир свој други мандат освојила је са 94,6 одсто гласова. Јоханесона правила на Исланду не ограничавају у броју мандата који ће имати, мада он тврди да ће се повући после два или три. Убедљива победа Јоханесона дошла је са нешто мањом излазношћу него на изборима четири године раније - број гласалих пао је са 75,7 одсто на 66,9. Јоханесонов противник Јонсон, који се залагао за активнију улогу иначе веома протоколарне функције председника, а кога светске агенције описују као великог присталицу америчког председника Доналда Трампа, честитао је победу свом ривалу. Kako je Island stao na put jazu u platama 2. Александар Лукашенко (Белорусија) - 80,2 одсто Ако се слушају резултати белоруске изборне комисије, Александар Лукашенко освојио је седми председнички мандат са 80,2 одсто гласова, преноси агенција Бета. Ако се слушају поруке главне противкандидаткиње Светлане Тихановскajе, Лукашенкова победа не постоји већ ће Белорусија први пут променити власт, а она постати председница. Александар Лукашенко више од две и по деценије на челу је републике која се осамосталила из некадашњег Совјетског Савеза Када је државна телевизија објавила излазне анкете које су одмах по затварању биралишта показале да је Лукашенко тријумфовао, на улицама Минска почеле су демонстрације присталица опозиције које су прерасле у сукобе са снагама реда. Званични органи Белорусије саопштавају да је ухапшено око три хиљаде људи, док организације за заштиту људских права тврде да је један демонстрант погинуо, што полиција демантује. Лукашенко је на првим изборима 1994. године морао да се помучи да дође до победе - тек у другом кругу савладао је Вјачеслава Кебича. Пошто је референдумским изјашњавањима и променама правила продужио мандат до 2001. године, више није имао проблема да побеђује ривале. На изборима 2001. године освојио је 77,4 одсто, 2006. године 84,4 одсто, 2010. године 80,4 одсто, 2015, године 84,1 одсто гласова. Опозициони кандидати у готовом свим овим изборним циклусима тврдили су да владавина Александра Лукашенка нема легитимитет, али је он остајао на месту неприкосновеног лидера Белорусије. 3. Александар Вучић - за нашу децу. (Србија) - 60,6 одсто Листа која се звала именом председника Српске напредне странке освојила је 188 од 250 мандата у Скупштини Србије, што је други најбољи резултат по повратку вишепартизма - социјалисти су 1990. године освојили 194 мандата. „Вечерас смо добили огромно поверење народа, највеће икада у Србији", рекао је Вучић после избора. Додао је и да су напредњаци добили више од два милиона гласова, од 3,3 милиона људи који су гласали на изборима 21. јуна. На изборима одржаним у току епидемије вируса корона, излазност на биралишта била је 48,9 одсто. Део опозиције бојкотовао је изборе објашњавајући одлуку неравноправним условима за политичку борбу, док је део опозиције који је учествовао на изборима остао испод већ сниженог цензуса од три одсто. Александар Вучић је изборни тријумф прославио уз шампањац и трубаче Иако напредњаци могу сами да формирају владу, и на само конституисање Скупштине Србије чекало се готово месец и по дана. На евентуалног наследника Ане Брнабић још се чека, а лидер напредњака и председник Србије обећава да ће бити поштовани сви уставни и законски рокови. Иако у Србији нису одржани председнички избори, парламентарна листа Српске напредне странке носила је његово име. Сам Вучић прилику да изађе на изборе имаће 2022. године, када ће моћи да се надмеће за други председнички мандат. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk