Русија у страху од ширења куге покушава да спречи лов на мрмоте
Руски званичници и полиција у посети су заједницама близу границе са Монголијом, како би апеловали на људе да не лове мрмоте.
Лов на мрмоте је забрањен, али се неки и даље тиме баве. Због чега? Зато што се најмање двоје људи у Монголији заразило бубонском кугом, а случај куге појавио се и у Кини. Велики број пастира у планинском региону Алтај у Русији традиционално лови мрмоте и једе њихово месо, пркосећи забрани лова. То не би био проблем да кугу не шире буве које живе у крзну глодара, попут пацова, али и мрмота. Бубонска куга је у 14. веку убила око 50 милиона људи широм Африке, Азије и Европе, али се данас лако лечи антибиотицима, ако се случај примети на време. Кугу често називају и Црна смрт, због црних отока по телу заражених. Шта се десило? Руски медији наводе да је и раније било ширења куге у Алтај области, а да је конзумација заражених мрмота познат начин преношења. Због тога Роспотребнадзор, руска агенција за хигијену хране, води информативну кампању у тој области, како би едуковали људе. Њихови радници по удаљеним заједницама деле летке, а покретна лабораторија за брзо тестирање послата недалеко од границе са Монголијом. Иначе, већина саобраћаја преко границе - осим испоруке хране - већ је забрањена због корона вируса. Власти у суседној Туви, још једној области уз Монголију, такође су упозорили грађане на ризик од куге, апелујући на њих да не лове мрмоте. Размаз бубонске куге, припремљен из лимфе извучене из аденопатског лимфног чвора пацијента зараженог кугом У саопштењу владе Туве се наводи да „бактерије шире буве које живе у крзну глодара", а да је су „пацови и месо мрмота опасни о људе". Росискаја газета, лист руске владе, преноси да је почетком сезоне лова 16.500 људи вакцинисано против куге у Кош-Агачској области. „Од средине прошлог века Кош-Агачска област била је позната по ширењу куге", наводи се. Није први пут Дечак стар 15 година, који је јео месо мрмота, тренутно се налази се у болници у Монголији, преноси агенција Тас. А дечак стар 10 године излечен је 2016. године од куге. Он је такође претходно јео месо мрмота, током боравка код деде који је пастир. Шта је бубонска куга? Бубонску кугу прате отечени лимфни чворови. Може бити тешко да се открије у раним фазама јер симтоми, који се обично развију после три до седам дана, личе на грип. Али, мале су вероватноће да ће бубонска куга - озлоглашена као Црна смрт - довести до епидемије. „За разлику од 14. века, сада знамо како се ова болест преноси", др Шанти Капагода, специјалиста за инфективне болести у болници Стенфорд Хелт Кер, рекла је за сајт Хелтлајн. „Знамо како да је спречимо. Такође можемо да лечимо заражене пацијенте ефективним антибиотицима". Црна смрт је однела око 50 милиона живота у Африци, Азији и Европи у 14. веку. Последња застрашујућа епидемија у Лондону била је Велика куга 1665, која је усмртила скоро петину становника овог града. У 19. веку дошло је до епидемије куге у Кини и Индији, када је умрло више од 12 милиона људи. Куга је потенцијално смртоносна инфективна болест коју изазива бактерија по имену Јериснија пестис која живи у неким животињама - углавном глодарима - и њиховим бувама. Бубонска куга је најчешћи тип ове болести коју људи могу добити. Име потиче од симптома које изазива - болни, натечени лимфни чворови или бубони на препонама или на пазуху. Од 2010. до 2015. широм света је регистровано 3.248 случајева, од чега је умрло 584 људи. Кроз историју, ова болест се звала и Црна смрт, као референца на гангренозно потамњивање делова тела, као што су прсти на рукама или ногама, до чега може доћи током болести. Шта ради организму? Особа обично осети симптоме бубонске куге после два до шест дана од како се заразила. Поред осетљивих, увећаних лимфних жлезда, које могу бити и величине јајета, симптоми укључују температуру, грозницу, главобољу, бол у мишићима и умор. Куга може да утиче и на плућа, изазивајући кашаљ, бол у грудима и тешкоће при дисању. Бактерија може да уђе у крвоток и да изазове стање септикемије или сепсе, што може довести до оштећења ткива, отказивања рада органа и смрти. Како можете да се заразите? Људи могу да се заразе: Домаће мачке и пси могу да се заразе од уједа бува или уколико поједу заражене глодаре. Инфекција може да уђе у тело и кроз посекотину на кожи уколико је особа била у у блиском контакту са крвљу заражене животиње. Тренутним мерама у Кини забрањен је лов и конзумирање животиња које би могле да буду носилац куге. Тело особе која је умрла због заразе кугом може да инфицира људе у блиском контакту, попут оних који припремају тело за сахрану. Да ли постоји лек? Брзо лечење антибиотицима је кључно. Болест је често смртоносна уколико се не реагује. Рана дијагноза, лабораторијски тестови и други узорци, могу да спасе животе. Да ли може доћи до новог ширења или пандемије? Куга још увек постоји у многим деловима света. Последњих година било је епидемија у Конгу и Мадагаскару. Иако је куга била узрок епидемија у средњем веку, данашња ширења ове болести су на срећу мала. Доктор Метју Драјден, консултант у области микробиологије на Универзитету Саутхемптон у Уједињеном Краљевству је рекао: „Бубонску кугу изазива бактерија и, за разлику од Ковида-19, се лако лечи антибиотицима. Иако ово може да делује забрињавајуће, јер је у питању још једна велика заразна болест која се јавља са истока, делује да је у питању један сумњив случај који се може лако лечити". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk