Евроазијска унија и Србија: Шта доноси договор
Србија је корак ближе огромном тржишту Путинове Евроазијске уније - али је питање колико ће моћи да искористи могућности које јој се отварају.
Јагоде ће се ускоро наћи на рафовима руских продавница Након три године преговора, две стране су усагласиле текст споразума о слободној трговини који ће Србији омогућити да 99.5 одсто својих производа пласира на тржишту од преко 180 милиона људи. Економисти кажу да споразум ипак неће донети драматичне промене за српске привреднике. Са изузетком Русије, Србија са земљама Уније нема велику трговинску размену. Аналитичари, међутим, не очекују ни да ће се сада значајно повећати, јер овдашње компаније углавном ни немају капацитете за значајније повећање производње. „То је суштина. Немамо довољно производа које можемо да извеземо на ово тржиште да би то имало неки битнији ефекат на пољу наше трговине. „Србија ће и даље извозити оно што је извозила и то у скоро истим количинама - јер нема шта много више ни да извезе ", каже економски аналитичар и бивши саветник гувернера Мирослав Здравковић за ББЦ на српском. Споразум после три године Министар трговине, туризма и телекомуникација Расим Љајић и министарка трговине Евроазијске уније Вероника Никишина усагласили су текст споразума у Москви у уторак. Тим поводом на Твитеру се огласио и руски амбасадор у Београду Алексанар Чепурин. Преговори су трајали три године, јер је бесцарински увоз појединих производа засметао неким чланицама које су желеле да заштите своја тржишта - Јерменији вињак, а Белорусији сир. „Нисмо добили све што смо хтели, али ћемо имати више роба на бесцаринском режиму, него што смо имали до сада", рекао је Љајић након састанка агенцији Бета. Евроазијска унија формирана је 2015. године, а већ 2016. започети су преговори о слободној трговини са Србијом. Воће и поврће из Србије Шта споразум (не) доноси Договором о слободној трговини, Србија ће моћи да у пет земаља чланица Евроазијске уније - Русију, Белорусију, Казахстан, Киргистан и Јерменију - извози 99.5 одсто производа без плаћања царина. „Овај споразум неће донети неки огроман профит, јер обим трговинске размене између Србије и земаља чланица Евроазијске уније није велики, али јесте добар за све стране", каже за ББЦ на српском Александар Кнобел, шеф Института за међународну трговину и финансије при Руској академији за међународну трговину у Москви. Током 2018. године, укупна робна размена Србије са пет земаља чланица Евроазијске уније износила је 3.4 милијарде долара - из Србије је извезена роба вредна 1.1 милијарди долара, а увезена у вредности од 2.3 милијарде, показују подаци Завода за статистику. Русија је најважнији партнер Србије - извоз у Русију чини 92,9 одсто српског извоза у ових пет држава, а увоз - 90.2 одсто укупног увоза из земаља чланица. Робна размена са земљама чланицама Евроазијске уније у милионима долара Како су текли преговори са Унијом Одлука о почетку преговора са Србијом о успостављању јединственог трговинског режима донета је 31. маја 2016. године. Љајић је у децембру прошле године изјавио да би споразум требало да буде потписан током посете председника Русије Владимира Путина у јануару. Међутим, до потписивања није дошло, јер се чланице уније нису договориле око бесцаринског извоза специјалних врста сирева, цигарета, алкохолних пића, шећера. Србија већ има потписане споразуме о слободној трговини са Русијом, Белорусијом и Казахстаном. Нови споразум замениће постојеће договоре. Листа добара које ће Србија моћи слободно да извози је проширен, а повећане су и квоте за извоз добра за које важе ограничења. Љајић каже да је у Москви договорено да ће српски произвођачи неограничено моћи да извозе све врсте воћних ракија, као и све врсте овчијег и козијег сира. Србија ће у земље уније моћи да извезе 2.000 тона цигарета, 87.500 литара вињака и 400 тона полу-тврдог и тврдог крављег сира. „Нови споразум садржи и друге елементе који ће у великој мери смањити оперативне трошкове увоза и извоза, што ће домаћим произвођачима омогућити да буду конкурентни на тржишту", рекао је Љајић. Махмуд Бушатлија, економски аналитичар, каже за ББЦ на српском да Србија треба да негује односе са земљама Уније, али и да уради много тога како би искористила могућности које ће донети споразум. „Србија би требало да максимално искористи ресурсе које има како би подигла производњу, а то није лако. Не можемо да рачунамо на велики пробој на такво тржиште док не средимо нашу производњу", каже Бушатлија. Као пример наводи споразум о слободној трговини са Турском из 2017. године. Договорено је да Србија у Турску може да извезе 8.000 тона меса годишње, да би у наредне три године било извезено само 400 тона. Сређивање производње требало би да укључи и стандардизацију производа, каже Бушатлија, објашњавајући да се зато дешавало да Русија враћа са границе српске производе који не испуњавају неопходне стандарде или немају потребу документацију. Српски сиреви на руском тржишту Шта је од производа враћано са граница ЕАЕУ Шта је Евроазијска унија Руски председник Владимир Путин је идеју о формирању Евроазијске уније први пут изнео 2011. године. На критике да покушава да оживи Совјетски савез, Путин је у октобру 2011. године рекао да ће Евроазијска унија бити „изграђена на искуствима Европске уније и других регионалних коалиција." Уговор о формирању уније Русија, Казахстан и Белорусија потписале су 2014. године, а ступио је на снагу 1. јануара 2015. Унији су се неколико месеци касније придружиле Јерменија и Киргистан, а затим је потписала споразуме о слободној трговини са Ираном, Вијетнамом и Кином. Фајненшл Тајмс је у јануару објавио да је за четири године унија успела да направи „импресивне" резултате када су у питању отварање тржишта и слободан промет капитала и људи, и то „брже од ривалске организације на коју се угледала, Европске уније." Међутим, ЕУ и Путинова заједница се разликују око усаглашавања и сарадња на политичком нивоу. Свака од земаља чланица води своју спољну политику, које су понекад у раскораку - пре свега када је у путању однос према Бриселу и Пекингу. Јерменија и Казахстан раде на томе да успостави ближе односе са Европском унијом. Европска унија увела је санкције Русији 2014. године, након анексије Крима. Москва је одговорила уводећи санкције Унији, али је Казахстан отворено критиковао Путина након увођења контрамера. Србија се није придружила санкцијама које је Брисел увео, иако су европски званичници у више наврата говорили да ће Србија, ако постане чланица блока, морати да усклади спољну политику са Европском унијом. Уколико Србија постане чланица Европске уније, билатерални и мултилатерални трговински договори који су на снази - биће поништени, па тако и овај са Евроазијском унијом. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk