Црна Гора и избори: Шта гласање чини неизвесним
Готово да се ни за једне изборе у претходне две деценије црногорске историје није могло рећи да нису неизвесни, али ће овогодишњи парламентарни избори томе додати ново значење.
Билборди у целој Црној Гори прекривени су политичким порукама - готово да нема места за било какве друге огласе Политичка понуда Црне Горе расподелила се у шест коалиција и пет странака, све са жељом да дођу до позиције коју претходних тридесет година мање или више доминантно контролише Демократска партија социјалиста (ДПС) Мила Ђукановића. „Опозиција има никад бољу позицију пред изборе: сви смо осетили да је Црна Гора дотакла дно и да имамо историјску одговорност да кренемо у опоравак друштва. Модел наступа опозиције је такав да нико нема изговор да нема избора и да не изађе на гласање - неће бити расут ниједан опозициони глас", сматра лидер једне од опозиционих листа Алекса Бечић. У владајућој странци тврде да не постоји комбинација у којој би изгубили власт. „Не морамо с њима, а нећемо ни у опозицију јер они никако не могу имати више од нас. И последњи напор је учињен увођењем Српске православне цркве као политичког играча јер претходни покушаји нису успели", каже за ББЦ на српском Миодраг Вуковић, члан Главног одбора ДПС-а. Више од пола милиона гласача 30. августа бираће 81 посланика црногорског парламента, од којих је за формирање већине неопходна је 41 „гласачка рука". Држава или корупција На питање о кључној теми ових избора, владајући немају никакву дилему. „Држава је била кључна тема ових избора - то је усуд свих генерација, то је тема свих тема откад Црна Гора постоји јер у њено постојање покушавају да се мешају звани и незвани. Имамо државну традицију дугу хиљаду година, а никако да станемо на ноге", каже Миодраг Вуковић. Функционер ДПС-а Миодраг Вуковић данас је професор на факултету у власништву бизнисмена Душка Кнежевића, оштро сукобљеног са председником Милом Ђукановићем На опаску да ДПС влада три деценије, а да на питање кључне теме избора 2020. године подсећа на „укидање црногорске државности 1918. године", он каже да су околности и даље сличне. „То не може да изађе из агенде због власти у Србији, ма како се представљале. То је непотрошен порив и намера да се директно утиче на односе у суседним земљама." С друге стране, Андрија Мандић, један од лидера коалиције коју предводи Демократски фронт указује да управо ДПС на сцену стално враћа старе поделе. „Промена система и окретање ка будућности је главна тема, а да теме прошлости које намеће актуелни режим оставимо иза нас. Кроз читав низ законских одлука, од којих је посебно опасан Закон о слободи вероисповести који је дубоко поделио Црну Гору, режим је желео да нас врати у старо доба омраза и подела - то су радили да би прикрили тамну рупу у којој се налази Црна Гора." Против Закона о слободи вероисповести, којим се предвиђа да држава постаје власник свих верских објеката који су изграђени до децембра 1918. године уколико верске заједнице не докажу власништво над њима, претходних месеци на улицама црногорских градова одржаване су протесне литије. Неке од тих скупова организовала је Митрополија црногорско-приморска Српске православне цркве, док је митрополит Амфилохије позвао грађане да гласају против оних који су донели овакав закон. Мешавина ћирилице и латинице на плакатима коалиције Алексе Бечића већ је виђен маркетиншки потез у кампањи Самосталне демократске српске странке у Хрватској Коалиција Алексе Бечића у свом имену носи реч „мир", па позивају да то буде и решење за отворена питања. „Црној Гори је потребан политички, економски, социјални, међуверски и међунационални мир. Човек који нема никакву идеологију нас 30 година држи подељене да би од нас отимао и да би ову земљу черупао." Ко је ко на гласачком листићу Економија коју је савладала корона Пошто је испуњење туристичких планова мање од десет одсто због затворених граница као методе борбе против вируса корона, јасно је да Црну Гору чека економска неизвесност. Досадашња влада премијера Душка Марковића доносила је три пакета помоћи, у покушају да ублажи последице затварања. „Решење је да се помиримо са несумњиво трагичним последицама и да томе примеримо све економске мере. Немамо пуне плаже, али радимо са оним што имамо, да покушамо да рехабилитујемо и призовемо боља времена - шта је требало, да се као Хрвати скроз отворимо према свету, зарадимо лову, а стотине и хиљаде људи изложимо ризику да буду заражени", пита се Миодраг Вуковић из ДПС-а. Kako žive vršnjaci Đukanovićeve vladavine На тврдњу да су економска питања јасно скрајнута у предизборној кампањи владајућих, он одговара да је тешко говорити о економији у нестабилној држави. „Одвлаче нам се снаге и пажња од онога што је несумњиво - Црна Гора је најразвијенија друштвена заједница на Балкану, осим оних које су ушле у Европску унију. Гладује Црногорац? Покажите ми једног! Да живи тешко? Ја ћу показати десет у другим земљама." Економски програм оба опозициона табора почива на кључној претпоставци - борби против корупције и криминала за коју тврде да га је инсталирала власт ДПС-а. „Зауставили бисмо намештене тендере, корумпиране уговоре и анексе уговора, преиспитали процес приватизације, зауставили концесиону мафију - шумарску, путарску, наплатили порез тајкунима. Потребна је и фискална консолидација - пореска политика у којој ће они који имају највише, платити највише; да терет кризе поделимо солидарно, да се смањи терет пореза у областима најпогођенијим кризом", набраја кључне мере Алекса Бечић уз напомену да је пакет помоћи црногорске владе најсиромашнији у поређењу са другим земљама. Листа Андрије Мандића једина ће на гласачком листићу своје име имати исписано на ћирилици И за Бечићеву коалицију, као и за листу коју предводи Демократски фронт, једна од кључних мера биће развој не само летњег туризма, покретање фабрика и производње. „Режим је све ресурсе посветио песку, плажама и тајкунима који су градили на тим плажама. Кад је корона погодила читав свет, показало се да влада нема план Б - уништена је привреда, затворене фабрике и сада нас чека тешка зима", каже Андрија Мандић. Тврдње да у Црној Гори цветају криминал и корупција, за Миодрага Вуковића нису озбиљне. „Прича да је ова власт инсталирала корупцију и криминал је прича за малу децу - то постоји и одмах иза границе Црне Горе, а не само овде." Избори у доба короне Иако је најпре препоручено да бирачи са потврђеним вирусом корона или у самоизолацији не могу да гласају јер би то представљало превисоки ризик за здравље, Министарство здравља Црне Горе ипак је прописало начин да и они изађу на биралишта. Заражени могу гласати само писменим путем из својих домова, док они у самоизолацији који немају потврђен вирус могу изаћи из карантина само до бирачког места. Читава кампања протекла је без већих окупљања јер је на снази забрана за скупове веће од сто људи, па је борба жестоко вођена плаћеним огласима на друштвеним мрежама, бројним билбордима и огласима у штампи. Шта ће бити дан после Кључна разлика пред ове изборе ипак је потпуни изостанак међусобних свађа различитих опозиционих опција, што Андрија Мандић описује као „највишу одговорност и солидарност икад". Сам Мандић налази се на зачељу листе кандидата, док је на њеном првом месту нестраначка личност, универзитетски професор Здравко Кривокапић. Демократе Алексе Бечића имају само један услов. „Наше конгресне одлуке су јасне: ми са ДПС-ом нећемо имати ништа и ту је тачка. Сви они који не желе да имају ништа са ДПС-ом, а желе да гледају у будућност и желе да економски опоравимо друштво - наши су потенцијални партнери." Коалициони партнер Демократа Алексе Бечића (лево) је ДЕМОС, странка некадашњег председничког кандидата Миодрага Лекића У коалиционој комбинаторици, истиче се и улога коалиције Црно на бело коју предводи лидер странке УРА Дритан Абазовић. „Не интересују нас проценти, ако буде до нас Црна Гора ће добити експертску владу, без политичара, са стручњацима већинске Црне Горе која вапи за променама", поручио је Абазовић са митинга у Улцињу. Ипак, не би било први пут у Црној Гори да се, по бројању гласова, неки политички актери ипак определе да „прелете" на страну ДПС-а и дају одлучујуће гласове за одржавање система. „Расположење у народу је такво да, када се констатује да опозиција има већину, они грађани који су гласали за промене зауставили би онога ко би евентуално покушао да спаси опстанак Мила Ђукановића на власти", сматра Андрија Мандић. Владајући верују да ће им досадашњи партнери бити довољни за наставак три деценије дуге владавине. „Владу правимо са традиционалним партнерима - СД-ом, СДП-ом и националним странкама. Странке свих нација су ту сем странке једне нације - а то је упозоравајуће, кад једна нација изостаје из тог јединства", каже Миодраг Вуковић. Посебно упозоравајуће гласиле су поруке директора црногорске полиције да органи реда имају јасне индиције да би се на изборима 30. августа могао догодити сличан сценарио као 2016. године, када је у дану гласања ухапшена група људи осумњичена за покушај државног удара. У мају 2019. године, међу осуђенима за ово дело нашла су се и два лидера опозиције, међу којима и Андрија Мандић. Миодраг Вуковић каже да је Црна Гора научила ту лекцију. „Полиција ради оно што треба - шаље поруке превентивног карактера, знамо момци шта радите. Имају регистре умоболника - политичких или биолошких, а друштвене мреже не гледамо као цртане филмове за малу децу него као упозорења за озбиљне људе. Да Црна Гора није постала чланица НАТО-а, данас би се овде играло Жикино коло." С друге стране, опозиција очекује другачије понашање државних органа. „То су партијски војници прерушени у службене униформе који најављују немире, а два дана након таквих најава - нисмо информисани да је ико ухапшен. Мој позив на сваком месту је позив на мир, суздржаност и достојанство - оловка у руке јер је оловка најјаче оружје", закључује Алекса Бечић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk