Корона вирус, привреда и посао: Бизниси који су процветали у Србији током пандемије
Да бисте у Србији ове године задржали старо или пронашли ново радно место помогло би - да радите неки од ова три посла.
Многи су радни простор морали да пронађу у својој кухињи Међусобно су потпуно другачија, а заједничка им је пандемија корона вируса - сви су се са њом изборили или чак процветали за време изолације. Само један се ради од куће запосленог, али их све спаја трајни боравак у дому. За сваки вам треба различито образовање, али очекује се да ће сва три наставити да буду тражена и након мера изолације јер ће се људи навићи на ове услуге. Тачан одговор ове мини игре асоцијације су - курири, запослени у сектору информационих технологија (ИТ) и различити мајстори. 1. „Купујте из фотеље" више није само реклама Прву недељу изолације од почетка пандемије корона вируса, запослени у курирским службама у Србији дочекали су са истом стрепњом као и сви други радници. „Посао је остао на истом нивоу као раније, али смо ми размишљали како ћемо радити и да ли уоште да излазимо на терен", каже за ББЦ на српском Милош Картал, регионални менаџер за Београд Акса експрес центра, једне од курирских служби у Србији. „Људи су осећали и психолошки притисак. „Онда је дошла друга недеља изолације и посао је букнуо - одмах се удвостручио", каже он. „Из недеље у недељу смо имали толико посла, да сам и ја као директор морао да радим на терену". У првом таласу су се највише наручивала дезинфекциона средства, каже Картал, а људи су много више почели да наручују и књиге. „Ми чак по закону ни не достављамо храну, иако су и то људи покушавали да наруче више пута или да нас замоле да им доставимо". У Србији се од априла ове године куповина хране преко интернета повећала за 200 одсто, одеће за 100 одсто, а техничких уређаја и рачунарске опреме за 50 одсто, кажу у Министарству трговине, туризма и телекомуникација. И до десет пута током епидемије пословање су повећале курирске службе у Србији, подаци су Удружења за електронске комуникације и информационо друштво Привредне коморе Србије. „Први талас ванредног стања током пролећа донео је повећање наруџбина за доставу хране и лекова током полицијског часа", каже Марјан Стојановић, секретар Удружења. „Следећи талас повећаног обима посла догодио се када су људи препознали онлајн куповину и доставу и других производа осим прехрамбених и почели да наручују и обућу, одећу, поклоне за рођендане... „Распитивали су се да ли могу да наруче готово све што желе иначе да купе". Трећи талас у развоју курирских служби, каже Стојановић, био је тренутак када су почеле да склапају трајне уговоре са трговинским ланцима, али и другим, па и најмањим трговинама. „Од најмањих апотека до предузетника који имају малу производњу - сви су почели да се распитују како могу да пошаљу сопствени производ, а да их то не кошта много", каже секретар Удружења. За осам месеци ове године послодавци су највише тражили раднике у трговини и продаји, а од епидемије корона вируса - курире, каже Милош Турински из Инфостуда. „Када је стала сва основна продаја, потражња за животним намирницама преко интернета је постала најтраженија област", каже Турински. „Поред курира, фирме су запошљавале и раднике у кол центрима и у корисничкој подршци јер су их људи масовно звали да се распитају како нешто могу да наруче, али и зато што је њима много лакше да раде од куће". 2. ИТ Програмери, али и сви остали запослени у ИТ сектору су званично најмање осетили последице епидемије корона вируса, указују здружени подаци Привредне коморе Србије и Инфостуда. „То су висококвалификовани радници којима је најчешће свеједно да ли ће радити од куће или са посла", додаје Турински. „Епидемија је само то и потврдила". Али, ИТ сектор у Србији је доживео експанзију и без корона вируса. Да ли то значи да епидемија нема везе са запошљавањем у овој области? Истраживачи мисле да није тако. „У ИТ сектору имамо раст суфицита у периоду од јануара до августа у односу на исти период прошле године", каже за ББЦ Бојан Станић, помоћник директора у Сектору за стратешке анализе Привредне коморе Србије. „Србија ту има суфицит од пола милијарде евра, што значи да је толико више извезено него што је увезено. „Иако није то све због короне и Србија генерално има узлазни тренд - испоставило се да је у тренутку епидемије страним послодавцима било знатно повољније да запољшавају људе из Србије. „Учешће ИТ сектора ускоро сустиже пољопривреду, иако је Србија традионално пољопривредна земља". 3. Кућни мајстори и грађевинци У време пандемије међу најтраженијма су били занатлијски послови. „Пре ванредног стања била је велика потражња за угоститељима, а онда се то драстично променило", каже Турински из Инфостуда. „Сада су на њихово место дошли електричари и други слични занати". Као једно од потенцијалних објашњења, Турински наводи да су људи били доста у кући током пандемије, па су многи одлучили да је и среде. Такође, ванредно стање уведено због пандемије корона вируса није стопирало реализацију инфраструктурних пројеката у Србији, рекла је министарка грађевинарства Зорана Михајловић. Она је у августу 2020. године изјавила да је у Србији у том тренутку радило око 63.000 градилишта, што је око 16.000 више него у истом тренутку прошле године. Другима је веш машина иначе простор за рад Од вина до гела за дезинфекцију - Фирме које су се прилагодиле Током епидемије корона вируса многе фирме су морале да се преоријентишу на друге видове производње, каже Станић. „Текстилне фирме су масовно правиле заштитне маске, а оне које раде у металској индустрији радиле су на прављењу тунела за дезинфекцију", каже он. Наводи и да су компаније које иначе производе алкохолна пића, правиле средства за дезинфекцију, као и они који раде у хемијској индустрији. „Многи возачи и фирме које раде на сектору услуга су почеле да превозе раднике од куће до посла или погона". Најтеже је, каже Станић, било угоститељима да се преквалификују или ухвате пословну нишу на таласу короне. „Многи угоститељи су се преоријентисали на кућну доставу, а неке кафане су постале пословни простори", додаје он. „Већина ових пословних одлука су биле само привремене и како је тржиште постало презасићено, на пример, маскама или дезинфекционим производима - потражња је опала". Шта када прође епидемија Иако свет тражи вакцину за корона вирус, Станић мисли да ће последице епидемије регулисати много дуже тржиште рада. „Епидемија ће трајати, а свакако ће остати свест и страх од ширења заразе", каже Станић. Многи ће се навићи на доставу хране или куповину свега што им је потребно преко интернета, мисли Стојановић. „Онлајн куповина је код нас доживела експанзију из нужде, онда је постала доминантна делатност, а сада је свакодневница", каже он. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk