Може да вам скрати живот и нашкоди здрављу: Шта је ултра-прерађена храна
Умете ли да разликујете минимално прерађену од ултра-прерађене хране? И да ли то је важно?
„Прерађену храну" прати лоша репутација у последње време, након што су две нове студије спроведене у Француској и Шпанији повезале ову храну са лошим здрављем, па чак и прераном смрћу. Истраживање је показало да људи који у периоду од десет година једу више од четири порције прерађене хране дневно, имају 62 одсто веће шансе да умру раније него они који су јели једну порцију дневно или нису јели ултра-прерађену храну. Они који једу ултра-прерађену храну имају веће шансе да доживе срчани или мождани удар. Ипак, у неким земљама, као што је Велика Британија, људи више од половине калорија уносе преко ултра-прерађене хране. Како да препознамо најопасније намирнице и поправимо нашу исхрану? Категорије Понекад је тешко знати шта је шта: намирнице као што су сир и свеж хлеб сматрају се прерађевинама и могу да представљају исти ризик по здравље. Систем класификације хране НОВА коју је осмислила Школа јавног здравља са бразилског Универзитета у Сао Паолу, дели храну коју купујемо у четири групе. Категорије варирају од непрерађене до ултра-прерађене хране: Прва група: Непрерађена и минимално прерађена храна Ово је храна која није прерађена или је минимално прерађена пре него што је унесена и која је богата хранљивим састојцима као што су влакна, витамини и минерали. У ову категорију спадају свеже воће, поврће, орашасти плодови, семење, житарице, махунарке, јестиве семенке и природне животињске намирнице као што су јаја, риба и млеко. Минимално прерађена храна може бити сушена, млевена, печена, смрзнута, кувана или пастеризована, али не садржи додате састојке. Ту спада и смрзнуто воће и поврће, смрзнута риба, пастеризовано млеко, стопостотни воћни сок, јогурт без додатог шећера, зачини и сушено биље. Друга група: Прерађени кулинарски састојци Прерађени кулинарски састојци су уља, масти као што је путер, сирће, шећери и со. Ова храна не треба да се једе сама или у великим количинама, већ обично са храном из прве групе. Трећа група: Прерађевине Прерађена храна састоји се од производа обично направљених мешавином састојака из прве и друге групе. Међу њих спадају димљена и усољена меса, сиреви, свеж хлеб, сланина, засољени или зашећерени орашасти плодови, конзервирано воће у сирупу, пиво и вино. Главни циљ прераде је продужетак трајања хране или побољшање њеног укуса. Четврта група: Ултра-прерађевине Да ли знате шта једете? Ултра-прерађена храна обично садржи састојке које не бисте додавали кад кувате храну у домаћој радиности. Можда нећете препознати имена ових састојака будући да су махом хемикалије, вештачке боје, заслађивачи и конзерванси. Најчешће конзумирана ултра-прерађена храна у уобичајеној исхрани људи који живе у развијеном свету су: Уме да буде незгодно препознати храну која је ултра-прерађена. У неким случајевима иста врста хране може бити минимално прерађена, прерађена или ултра-прерађена - у зависности од тога како је прављена. На пример: Кад је храна прерађена, студије показују да може да има малу хранљиву вредност кад стигне до стомака, али може да утиче на то како тело контролише ситост - капацитет за регулисање осећања глади - и чак има негативан ефекат на нивое шећера у крви. То је зато што су својства биљака или животињских ћелија оригиналних намирница измењена. Проблеми настају кад ултра-прерађена храна почне у вашој исхрани да замењује непрерађену или минимално прерађену храну које садрже виталне хранљиве састојке. На пример, у Великој Британији, невероватних 56 одсто калорија које поједе просечна особа потиче од ултра-прерађене хране. Пет начина да препознате ултра-прерађену храну Овај чланак преузет је са странице ББЦ Храна. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk