САД и избори 2020: Кога ће демократа Бајден изабрати као кандидата за потпредседника
Кандидат Демократске партије за председника Америке Џо Бајден обавезао се да ће одабрати жену као кандидата за потпредседника.
Још пре него што је номинован, почеле су спекулације о десетак кандидаткиња међу којима може да бира. Узбуђење око различитих кандидаткиња је расло и смањивало се, док је земља трпела последице пандемије вируса, економске кризе, масовних протеста и расне напетости. У међувремену је из трке испала сенаторка из Минесоте, Ејми Клобучар, која је критикована због претходног рада као тужитељка у Минеаполису. Смрт Џорџа Флојда: Шта је бела привилегија Клобучар, која је претходно покушала да освоји номинацију демократа за председничку кандидатуру, предложила је Бајдену да изабере жену другачије боје коже као кандидаткињу за потпредседницу. Уколико бивши амерички потпредседник одржи обећање, биће то тек трећи пут да је једна велика партија одабрала жену за позицију број два - четири године након што је Хилари Клинтон постала прва жена председничка кандидаткиња. Овај потез сугерише да демократе желе да осигурају предност коју према анкетама имају међу женским гласачима и можда успут заштите Бајдена од оптужби да се упуштао у нежељени физички контакт са женама. Бајден је рекао да ће саопштити избор почетком августа. У међувремену, ево неколико тренутно главних кандидаткиња - и како се оне котирају. Камала Харис се сматра фавориткињом. Садашња сенаторка из Калифорније била је и калифорнијска државна тужитељка, као и јавна тужитељка Сан Франциска. Мајка јој је из Индије, а отац са Јамајке. Бар делимично је „прошла проверу" у критичким освртима националних медија, будући да је прошле године, макар једно време, била једна од водећих кандидаткиња демократа за председничку номинацију. Сукобила се са Бајденом током унутарстраначких избора у јуну прошле године, када је критиковала његово некадашње противљење програму који је требало да помогне десегрегацији школа, 1970-их година, кроз обавезан превоз ђака аутобусом. Али у савременој америчкој политици то се рачуна као давна прошлост. Харис би са собом донела донације из Калифорније - недавно је успела да сакупи два милиона долара за Бајдена током једног догађаја организованог виртуелно ради прикупљања средстава. Она брзо размишља и њен избор би задовољио оне који од Бајдена траже да уврсти црнкињу на изборну листу. Добила је похвале од великог броја представника Демократске партије због јавног заговарања реформе полиције током масовних демонстрација против полицијске бруталности у Америци. Избор Камале Харис као кандидаткиње за потпредседницу деловао је природно пре годину дана - и делује и даље. Пре само неколико месеци, било је много приче о Гречен Витмер, бившој посланици у парламенту Мичигена и садашњој гувернерки те савезне државе. Када је избила епидемија корона вируса, она се истакла по мерама које је увела, као и по повременим критикама на рачун савезних власти због онога што је сматрала лошим одговором на кризу. Због тога је постала мета отровног гнева председника САД Доналда Трампа - што је повећало њену видљивост на националном нивоу. Њена одлука да уведе строге мере физичког дистанцирања и затварања радњи, у време кад је Мичиген постао једно од главних жаришта епидемије у Америци, довела је и до неколико протеста у организацији конзервативаца у њеној држави, што јој је подигло рејтинг међу демократама. Хилари Клинтон је 2016. године са малом разликом изгубила у Мичигену од Доналда Трампа, што је био један од преломних тренутака који су одлучили председничке изборе. Уколико Бајден жели да избегне сличну судбину, можда ће одлучити да на изборну листу стави неког из Мичигена. Тами Дакворт, млађа сенаторка из Илиноја, има биографију која одмах привлачи пажњу. Изгубила је обе ноге кад су побуњеници у Ираку оборили војни хеликоптер којим је управљала. Остала је у војсци и пензионисала се са чином потпуковнице, након чега је постала помоћница министра у Министарству за ветеране, током мандата председника Барака Обаме. Дакворт је служила у Представничком дому, а потом освојила место у Сенату 2016. године. Она је прва Американка тајландског порекла и прва жена с обе ампутиране ноге која је изабрана у Конгрес. Постала је прва жена која се породила током мандата у Сенату, 2018. године. Гласачи у Илиноју су наклоњени Демократској партији, али близина те државе кључним државама Средњег запада - као и центристичка политика Тами Дакворт - могла би да сенаторку учини привлачним избором за Бајдена. Кампања Елизабет Ворен за демократску председничку номинацију прича је о томе шта би било кад би било. Њена мантра „Имам план" чинило се да погађа демократе „у жицу" и месецима је водила у анкетама средином 2019. године, окупљала одушевљену масу и пролазила кроз ране дебате наизглед са великом лакоћом. А онда је њена подршка опала, кад су се многи прогресивци поново окренули Бернију Сандерсу, а умерењаци одлучили за млађе кандидате као што су Пит Бутиџиџ. Многи прогресивци очекивали су да ће она подржати Сандерса кад је изашла из трке почетком марта, тако да јој је одлука да то не учини можда донела неке важне поене код Бајденовог тима. Сада имају прилику да јој се одуже тако што ће јој понудити место кандидаткиње за потпредседницу. Иако је било неких кошкања између табора Сандерса и Воренове, њен избор би послао значајан сигнал да Бајден жели да пружи руку левици унутар партије и да буде више прогресиван председник него што је то показао током кампање. Пре четири године, Хилари Клинтон била је критикована зато што није посетила Висконсин током изборне кампање, а потом изгубила од Доналда Трампа у овој кључној држави. Демократе су се зарекле да неће поновити ту грешку, па су чак изабрали Милвоки у Висконсину као локацију за (сада одложену) националну конвенцију. Уколико Бајден жели да задржи тај правац, нема бољег начина него да изабере неког из Висконсина као кандидата за потпредседника. Тами Болдвин је сенаторка ове савезне државе у другом мандату, а претходно је провела 14 година у доњем дому Конгреса САД. Њен избор би такође био историјски, јер би постала прва отворено геј особа на изборној листи неке велике странке - као што је постала прва отворено геј чланица Сената. Будући да се Пит Бутџиџ, који је такође геј, показао као моћна фигура Демократске партије, можда би такав потез наишао на прилично добар одзив. Пустињска држава Аризона, кажу неке демократе, биће „преломна тачка" која ће донети победу Бајдену и ослободити га бриге о неопредељеним гласачима из Висконсина. Анкете сугеришу да Бајденова политичка умереност, у комбинацији са Трамповом поларизујућом реториком о имиграцији, чини да ова савезна држава нагиње демократама. Једна стратегија за обезбеђивање те предности била би ставити некога из Аризоне на изборну листу. Године 2018. Кирстен Синема постала је прва демократкиња која је освојила место Аризоне у Сенату после 30 година. Она је млада, фотогенична и политичка центристкиња - можда исувише велики центриста, ако питате левичарске активисте из странке. Помало је необична - привукла је велику пажњу недавно носећи пурпурну перику за говорницом Сената. Могла би да представља контраст поред углавном трезвеног Бајдена. Уколико Бајден одабере њу као кандидаткињу за потпредседницу, Синема ће ући у историју као прва отворено бисексуална особа на изборној листи за председника. Прошле године, Вал Демингс била је мало позната чланица Демократске партије, која седи у задњој клупи у Конгресу. Онда јој је председница парламента Ненси Пелоси доделила истакнуту улогу током суђења у Сенату у поступку опозива председника САД Доналда Трампа, у јануару ове године. Чак и пре него што су масовни протести због смрти Џорџа Флојда учинили расну правду једном од главних тема за гласаче, ова црна бивша шефица полиције из Орланда на Флориди нашла се „на радару" Бајденовог тима као могућа кандидаткиња за потпредседницу. Сада је више не помињу само у пролазу. Не иду јој на руку оскудно политичко искуство и то што је релативно непозната. Али ако Бајден буде сматрао да она може да издржи притисак који долази са кандидатуром, могла би да буде права жена у овом тренутку - и сигнал да је Бајден озбиљно посвећен борби против расизма и реформи полиције. Током унутарстраначких избора за председничког кандидата, бирачи латиноамеричког порекла били су једна од група у којој је Бајден имао најмању подршку. Берни Сандерс је имао већу подршку од Бајдена у тој демографској групи у државама као што су Калифорнија, Тексас и Невада. Људи пореклом из Латинске Америке чине значајан део гласачког тела у бројним државама САД око којих ће се водити главна битка на новембарским општим изборима. Ако Бајден одлучи да појача подршку међу њима, гувернерка Новог Мексика Мишел Луџан Гришам најочигледнији је избор за кандидаткињу за потпредседницу. На Нови Мексико се може рачунати да ће гласати за демократу на председничким изборима, мада та држава доноси мало електорских гласова. Луџан је била лако изабрана за гувернерку након што је републиканац држао ту позицију два мандата. Претходно је 60-годишња Луџан провела шест година као конгресменка и три као министарка здравља Новог Мексика - што је корисна ставка у радној биографији у време пандемије. Стејси Абрамс нема радну биографију коју традиционално има јак кандидат за место потенцијалне потпредседнице. Провела је 10 година као чланица Представничког дома Џорџије. Кандидовала се за гувернерку Џорџије 2018. године и изгубила са малом разликом. Пораз је делимично приписала кампањи спречавања бирача да гласају, наводно у организацији њеног републиканског ривала. Међутим, оно што Абрамс има је глас који добро резонује са базом демократа. Њен активизам по питању гласачких права помогао је да то постане важна тема за њену партију. Она је дала одговор демократа на Трампов говору о стању нације из 2019. године, поставши прва црнкиња која је одабрана за тај задатак. За разлику од ривала, Абрамс је активно водила кампању да постане Бајденова избабрана кандидаткиња за потпредседницу - што је изазвало трансфере непријатности код неких, док су други то видели као освежавајућу искреност. Абрамс је звезда у успону у Демократској партији и неко ко припада мањини која није довољно заступљена на водећим позицијама. Чак и ако не буде изабрана, рани ентузијазам око ње помогао је да се повећају шансе свих црнкиња које Бајден узима у разматрање. Протести због смрти Џорџа Флојда довели су до тога да се прочују имена малог броја градоначелника, који су се суочили са питањима расизма, спровођења закона и грађанским немирима. Градоначелница Атланте Кејша Ленс Ботомс показала се посебно вичном у балансирању званичних одговорности, док је истовремено говорила о личном искуству као црнкиње која мора да одгаја четворо деце у овим турбулентним временима. У искреном интервјуу за Вајс, испричала је како је морала да објасни 12-годишњем сину да не треба да се игра са играчкама-пиштољима да не би изазвао инцидент са полицијом. Интервју је хваљен као истовремено „сиров" и „моћан". Градоначелница би била неконвенционалан избор за Бајдена, али Ботомс је из Џорџије - традиционално конзервативне државе за коју се чини да би могла да постане ново изборно бојно поље. Она је такође добила похвале демократа због упуштања у политичке битке са републиканским гувернером Џорџије око попуштања мера затварања фирми и самоизолације током пандемије корона вируса. Сузан Рајс је помало изненађење на овом списку, пошто никада није бирана на неку позицију и нема искуства са вођењем изборне кампање, а и релативно је непозната већини Американаца. Ова дипломаткиња је, међутим, добро позната Бајдену, јер је служила у Обаминој Белој кући заједно са њим као саветница за националну безбедност, након што је накратко била представница САД у Уједињеним нацијама. Уколико Рајс буде изабрана, могла би да одигра кључну улогу у Бајденовом тиму за спољну политику, а то би сугерисало и да би се његова администрација усредсредила на међународне односе. Рајс је, међутим, служила као громобран за критике током мандата председника Барака Обаме. Републиканци су је оптуживали да је обманула америчку јавност око разлога за напад на амерички конзулат у Бенгазију 2012. године, који се завршио смрћу америчког амбасадора у Либији и још троје Американаца. Извештаји да је Бајденов тим већ разматрао Рајс као потенцијалну кандидаткињу за потпредседничко место наговештава да су широко забацили мрежу у потрази за црном кандидаткињом. Традиционално прво правило налаже да кандидат за потпредседничко место не сме да нашкоди кандидату за председника. Пошто тај избор не доприноси много шансама за победу, у теорији је боље одабрати неког ко минимизује ризик од срамоћења, а неће ни засенити самог председничког кандидата. Већина других кандидаткиња на овом списку котира се негде између „веома сигурне" и „углавном сигурне". Али бивша америчка прва дама Мишел Обама је категорија за себе. Обожава је огроман део америчке јавности и препознатљива је готово свуда. Протести због смрти Џорџа Флојда: Зашто су споменици и статуе важни Тачно, могла би да скрене пажњу јавности са Бајдена, али има ли бољег начина да Бајден себе представи као настављача Обаминог наслеђа него да изабере његову жену за потпредседничког кандидата? Изборна листа Бајден-Обама би наелектрисала демократску базу - нарочито црне гласаче који су изашли у рекордним бројевима на изборе током кандидатуре Обаме и Бајдена 2008. и 2012. године. Једина „квака" у тако смелом плану јесте да је Мишел Обама показала да нема интересовања да уђе у политику. У аутобиографији се често жалила на цену коју је њен живот и брак платио због политичке каријере њеног мужа - и она делује савршено срећно што јој је то путовање остало иза ње. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk