ПИСА тест и зашто је Србија тако далеко од најбољих
Сваки трећи ученик петнаестогодишњак у Србији функционално је неписмен, а за вршњацима из земаља чланица Организација за економску сарадњу и развој (ОЕЦД) каскају више од једне школске године, показали су резултати тестирања Међународног програма процене ученичких постигнућа (ПИСА).
Колико сте функционално писмени? Србија је према резултатима тог истраживања испод просека земаља чланица Организације за економску сарадњу и развој (ОЕЦД), која га и спроводи. Од рангираних 79 земаља, заузима 45 место. Док је број функционално неписмених висок, релативно је мали проценат ученика који су на високим и највишим нивоима достигнућа у овим истраживањима, каже за ББЦ на српском Драгица Павловић Бабић, ПИСА координаторка у Србији. „На истом смо нивоу као раније, а квалитет образовања није унапређен у односу на наше претходно учешће", каже координаторка ПИСА у Србији и додаје да су резултати традицоинално знатно испод просека. Бивши министар просвете Срђан Вербић каже за ББЦ на српском да резултати нису изненађујући у односу на суме које се улажу у образовање. И у Министарству просвете за ББЦ на српском кажу да су од последњег учешћа у ПИСА тестирању 2012. до данас изостале реформске интервенције које би унапредиле квалитет образовања. Потребна је дугорочна промена Какви су резултати? ПИСА тестом оцењује се читалачка, математичка и писменост у природним наукама. Резултати теста спроведеног у 190 школа у Србији показују да 38 одсто ученика не достиже просечну читалачку писменост, 40 одсто не достиже математичку, а 38 одсто просечну научну писменост, рекла је на конференцији за новинаре Марија Виденовић из Инситута за психологију, преноси Бета. Према резултатима које је ОЕЦД објавио, ученици у Србији остварили су 439 поена у читалачкој писмености, 448 у математичкој и 440 у научној. Просек земаља ОЕЦД је 500. Од шест пролазних оцена које постоје на овом тесту, ученици из Србије оцењени су двојком за разумевање прочитаног текста. Исту оцену добили су и за природноматематичка знања. Један од закључака истраживања је да ће због ниског нивоа писмености ученици имати тешкоћа у наставку школовања, при запошљавању, у професионалном напредовању и у сналажењу у друштву. Док је у земљама ОЕЦД-а проценат таквих ђака између 21 и 25, у Србији се креће од 38 до 40 одсто. Ученици у Србији тако „касне" за више од једне године школовања у односу на вршњаке из ОЕЦД земаља. „За исти период школовања,наши ученици развију капацитете далеко мање у односу на вршњаке из тих земаља", каже за ББЦ Драгица Павловић Бабић. Шта је ПИСА тест? *Извор ББЦ/Pisa.rs Од садашњег нивоа много зачи и наставак образовања У Министарству просвете наводе да ученици који су тестирани у последњем истраживању нису били обухваћени реформом која је почела у септембру 2018, па боље резултате очекују у неком наредном кругу тестирања. „Бољи ранг на овом тесту можемо очекивати најраније 2024. или 2027. након што цела једна генерација ученика буде радила по новим програмима који нису усмерени на репродукцију, већ на исходе, односно функционална знања која мери ПИСА", наводи се у одговору Министарства просвете. Има 10 година и задатке решава за секунд. Шта значе резултати? Вербић сматра да „није толико битно рангирати се са осталим земљама, већ сагледати шта то значи у погледу једнакости и истих могућности за образовање за ученике различитог социјалног статуса." Може се сазнати какав је однос урбаних и руралних школа, који је ниво анксиозности и мотивације ученика широм земље, додаје он. „ПИСА тест је дијагноза. Као када одете код лекара, па он каже да имате повишен холестерол, он вам да пресек стања. Ми не треба да се трудимо да нам лекар да бољу дијагнозу, већ да будемо здравији. „Исто је и овде. Читав образовни систем мора да се труди да атмосфера у школи буде боља, да сви буду задовољнији, да ђаци буду успешнији", објашњава Вербић. Резултати нам говоре много не само о томе какви смо, већ и о томе како може да се иде напред и какви бисмо могли да будемо, објашњава Павловић Бабић. „Треба искористити да се на основу резултата формулишу озбиљне образовне политике, које ће бити усмерене на повећање квалитета образовања, па тиме и на повећање квалитета образовних достигнућа. „То није краткорочни задатак који треба да уради један министар, министарство или влада, већ стандард који треба да постоји дугорочно, да образовање добије битно место", каже Драгица Павловић Бабић. Систем функционише на нивоу репродуктивног знања и то треба мењати, каже она. „Систем је форматиран на репродуктивном нивоу и не иде даље и не подржава постигнућа која су виша од тога", објашњава Павловић Бабић. ПИСА тест стандардно лош у Србији Шта даље? Вербић каже да је најважније да се наставници баве задацима који су били на тесту. „Важно је да они схвате шта је то, чему служи, зашто су ђаци лоше урадили. Потребно је видети на која то питања ђаци не знају да одговоре и на основу тога мењати систем", каже он. Објашњава да је резултат ПИСА теста налаз који треба да се искористи за поправку изнутра, а не нужно да би се постигао бољи ранг на следећем тестирању. У Министарству наводе да су у претходне две године започети процеси увођења нових, исходно оријентисаних програма. „У току је ревизија стандарда образовања, више од 37.000 наставника је прошло обуке за исходно учење, а у наредном периоду ће бити обучени сви запослени у просвети", кажу. Додају и да ће настава бити осавремењена увођењем дигиталних садржаја и опремање школа паметним таблама и рачунарима. У том Министарству кажу да је потребно направити консензус о значају образовања и његовом унапређењу. „То би, осим реформских промена у систему образовања значило и веће улагање у образовање, бољи статус просветних радника, квалитетније иницијално образовање наставника и веће вредновање образовања уопште", пише у одговору Министарства просвете, науке и технолошког развоја. Како је рангиран регион? Србија је, када је о земљама региона реч, боље рангирана од Босне и Хецеговине (62. место) и Црне Горе (52. место), а лошије од Словеније и Хрватске, које су на 21, односно 29. месту. Добар ранг Хрватске и Словеније Павловић Бабић објашњава схватањем значаја образовања у тим земљама. „Тамо су људи спремни да изађу на улице и протестују због образовања. У Србији тога нема." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk