Кина и економске реформе: 40 година у фотографијама
Пре четрдесет година, Кина је започела велике економске реформе - избавивши из сиромаштва милионе људи и поставши друга највећа светска привреда.
Ово је прича о томе како се Кина променила - у сликама. 1. Све више и више точкова Овако је Авенија Ченг'ан - главна улица у Пекингу - изгледала 1978. године. Пре 40 година главно превозно средство у Кини били су бицикли Четири деценије касније, улица изгледа прилично другачије. Бицикле су у међувремену заменили моторни четвороточкаши Број власника аутомобила у Кини је порастао - сада у земљи има 300 милиона возила - док се број власника бицикала смањио. Број бицикала значајно је опао То је резултат урбанизације и економског раста - али има и своју цену. Честе саобраћајне гужве у многим градовима довеле су до увођења квота за регистарске таблице. Уз то, Светска здравствена организација је саопштила да загађење ваздуха сваке године однесе више од милион живота у Кини. 2. Новац, новац, новац Упоредите излог из 1978. године... Од сиромаштва... ...са једним данашњим. до светске економске силе Бруто друштвени производ у Кини значајно је порастао, а промениле су се и потрошачке навике. Кинески потрошачи су међу најбројнијим купцима луксузне робе на свету. Председник Си Ђинпинг истакао је кинеску привреду - и то како је променила животе становништва - током дугог говора на обележавању годишњице економских реформи. „Бонови за купону одеће, меса, рибе, нафте, хране, свих производа и друга документа без којих људи нису могли да живе, сада су део поставке музеја историје", рекао је. „Измученост глађу, недостатак хране и одеће и тешкоће са којим су се људи суочавали хиљадама година, углавном су нестали и неће се вратити." Епл је у Кини популаран, али не као Хуавеј Постоји чак и политички елемент свега тога. Пошто кинески потрошачи постају све богатији, постају и све утицајни. Неколико компанија морале су да се извињавају због занемаривања осетљивости Кинеза. И док су страни брендви генерално пожељни у Кини, све више купаца наводи да више воли локалне брендове. То је и председник Си поменуо у свом говору. „Кина се све више приближава централном месту на светској сцени." „Нико није у позицији да одлучује шта Кинези могу или не могу да раде." 3. Породице и деца Живот деце рођене током последње деценије знатно је другачији у односу на децу из 1970-тих. Кина је 1979. забранила паровима да имају више од једног детета Очекивани животни век је дужи - 1978. године је био 66 година, док је данас око 76. Данашња деца имају и боље образовање - стопа писмености је са 66 одсто раних 1980-тих порасла на 95 одсто 2010. године. За многу децу у Кини током 1970-тих, одлазак на путовање у иностранство био је готово незамислив. Данас су Кинези светски најбројнији туристи који путују у иностранство - трошећи милијарде долара. Данас је дозвољено да Кинези имају двоје деце Данас је такође и много вероватније да ће студенти образовање завршити у иностранству. Кина има и највише студената у иностранству Према речима кинеских званичника, Кина је земља која тренутно има највише студената у иностранству. Ипак, једна ствар се није променила онако како би влада то волела - стопа рађања. Влада је годину дана након почетка економских реформи 1979. године започела спровођење политике рађања једног детета у покушају да заустави раст броја становника. Кина је све старија по узрасту популације У сваком случају, стопе рађања су опадале - али је у неким случајевима примењивана контроверзна политика. Парови који би кршили ову политику могли су да се суоче са новчаним казнама и губитком посла, као и принудним абортусом, па чак и стерилизацијом. Кинези су све старија нација Кинеско становништво је сада, као и у многим развијеним земљама - старо. Влада је 2015. године одлучила да престане са применом ове политике и да дозволи паровима да имају два детета. Сада постоје чак и спекулације да би ова политика могла да постане још попустљивија и да у блиској будућности паровима буде дозвољено да имају троје или више деце. Али многи кинески миленијалси сматрају да је прескупо да имају више деце или да им то ограничава каријеру. 4. Тржиште, тржиште Како се мења привреда, мења се и начин исхране, као и жеље на које ће Кинези потрошити новац. Ово је слика пијаце у Си'ану 1978. године. Променио се и начин исхране, па самим тим и понуда на пијаци А овако данас изгледа улична пијаца у овом граду . Месо је постало једна од главних намирница Просечан Кинез годишње поједе 40 килограма меса Многи од знакова на пијаци су рекламе за храну са месом - а статистика показује да је потрошња меса у Кини значајно повећана у последњих неколико деценија. Свињетина се, на пример, сматрала луксузном храном резервисаном за специјалне догађаје - сада, показују подаци, просечан Кинез конзумира око 40 килограма свињетине годишње. Извештај Хелиер Чеунг.