Србија и књижевност: Случај „Чешљугар“ - књиге у Србији најефтиније у региону, али и даље многима скупе
Скандал, сукоб на књижевној сцени или неки слични ексцес чешће су повод за разговор о књигама, него оно што у њима пише.
Америчка списатељица Дона Тарт У случају романа Чешљугар америчке списатељице Доне Тарт повод за расправе на интернету је била цена. Неким читаоцима се цена књиге у претпродаји од 2.387 динара учинила превисоком. „Пријатељица ме је звала да ми каже да погледам хаос на Инстаграм профилу Дерете", каже Јелена Вукићевић, дипломирани филолог која књижевне препоруке дели на истој овој мрежи. Чини јој се да су овакве реакције последица деловања неких комерцијалних издавача, „који су размазили публику навикнувши је да купује књиге по цени јефтинијој од пара минђуша од бижутерије". Један од коментатора на друштвеним мрежама је указао да је исти издавач објавио претходно књигу Дуга гравитације америчког писца Томаса Пинчона, у тврдом повезу по цени од 3.960 динара, а да реакције нису биле у истој мери жестоке. Коментари на Фејсбук странице издавачке куће Дерета „На прија ми што се о књизи говори говори само из те перспективе", каже Александар Шурбатовић, уредник у издавачкој кући Дерета за ББЦ на српском. Роман Чешљугар Доне Тарт је добио Пулицерову награду 2014, преведен је на више од 30 језика и налази се на многим листама најбољих књига у 21. веку. Код Доне Тарт, тврди Шурбатовић, „нарација је бог". „Треба испричати причу на 800 страна", каже он. Читаоци су поредили цену преведене књиге и оригинала. То не треба да се ради, пошто је књига, која у меком повезу кошта шест-седам евра, најпре издата на много развијенијем тржишту у тврдом повезу по цени од минимално 20 евра, каже Иван Бевц, власник издавачке куће Бука. Такође, не треба доводити у везу трошак издавања савремене књижевности и класика, јер „за Ану Карењину више не морате да платите права", каже он. Колико кошта производња књиге у Србији Поред примедби издавачу да не живи у истој држави као људи који читају њихове књиге или питања да ли списатељица лично доноси књигу до врата, неки коментатори су се бавили рачуницом издавања овакве књиге. Издавачи морају да плате рабат књижарама који износи од 45-50 одсто цене, а уз ПДВ од 10 одсто, од преосталих 40 одсто плаћају се ауторска права или хонорар, штампа, превод, лектура и дизајн корица. О издавању Чешљугара размишљао је и Иван Бевц, али је одустао пошто је дошао до суме од 13.000 евра за штампање 2.000 примерака. Цене књига су издавачима јефтине, а читаоцима скупе, што указује да је главни проблем ниски стандард грађана, каже Бевц. Просечна цена стране књижевног превода са енглеског је три евра, каже Ален Бешић, преводилац и уредник у Културном центру Новог Сада. Бешић је са енглеског превео књиге Бруса Четвина, Џона Фаулса и Џамејке Кинкејд, а са многим преводиоцима сарађивао је као уредник. Неки издaвачи, каже он, плаћају преводиоце и мање од те суме, пошто је велика конкуренција, а „сви мисле да знају довољно енглески да би преводили књиге". Ретко ко може се професионално искључиво бави књижевним превођењем, сматра он. Бешић каже да су преводиоци често професори на универзитету, уредници у издавачким кућама или људи који првенствено зарађују преводећи комерцијалан садржај у различитим областима, а „књижевним превођењем се баве са стране". Од почетка рада на књизи Чешљугар до њеног издавања прошло је више од две године, каже Шурбатовић. Иако превод, чија је ауторка Весна Стојковић, није захтевао толико времена, Шурбатовић истиче да је „разрешавање различитих језичких дилема у роману од 800 страна огроман посао". Бешић каже да брзина превођења зависи од стила аутора - кад је преводио кратке приче америчке списатељице Џојс Керол Оутс дневно је прелазио по шест-седам страна, док му је за превод једне стране дела Владимира Набокова било потребно исто толико времена. Ко је Дона Тарт? Да ли су књиге у Србији скупе? У расправу на Инстаграму укључила се и списатељица Лана Басташић, која је написала: „Питам се зашто немам ни динара на крају мјесеца, а онда прочитам ове коментаре и схватим". На пример, њен роман Ухвати зеца, за који је ове године добила Европску награду за књижевност, продаје се широм региона - у Хрватској кошта 90 куна (1.400 динара), у Босни 20 конвертибилних марака (1.200 динара), а у Србији 693 динара. Чешљугар је међу ретким насловима који коштају исто у Србији и Хрватској. Више цене у земљама бивше Југославије, Бешић објашњава чињеницом да је штампа у Европској унији скупља, али и да држава гарантује откуп већине објављених наслова локалних писаца, популарне преведене књижевности и капиталних дела. То покрива цену производње књиге, тврди он, а публика у Хрватској или Словенији је навикла да нове наслове може да пронађе и у библиотекама. У Србији се два пута годишње организује откуп књига за библиотеке - у оквиру републичког откупа комисија, коју је именовало Министарство културе, одређује списак књига, а на градским откупима библиотекари сами бирају наслове. Читаоци чекају највише шест месеци да се неки наслов појави у библиотекама, објашњава Милена Јаковљевић из библиотеке Милутин Бојић. Изузетак су књиге нобеловаца или добитника Нинове награде које библиотеке купују одмах, каже она. У покушају да објасни да књига не сме да буде јефтина, Александар Шурбатовић је био аутор маркетиншке кампање „Да ли је књига скупа?" из 2015. Поред књига на билбордима су били постављени предмети попут пластичних наочара за сунце, пице, мајице произведене у Кини који коштају исто колико и књига. „Многе је то разбеснело, тврдили су да банализујемо књижевност", каже Шурбатовић. Издавач за кога ради објављује, како у шали каже, „цигла књиге", међу насловима су нобеловци, добитници Пулицерове награде или дела из различитих области хуманистичких награда. Погледајте видео: Букјтубери и букстаграмери Класичну књижевну критику млађа генерација је заменила Јутјуб емисијама. Свака књига нађе читаоца Пријатељи често питају Јелену Вукићевић да им препоручи „нешто лагано", али она покушава да им објасни да треба да дају шансу неком великом роману да их освоји. Време ће показати квалитет књиге, сматра она, није неопходно куповати актуелне хитове. Обимне књиге нађу пут до купца, „потребно је да сачекате годину две да се ризик исплати", каже Иван Бевц. Књижевни хитови попут „напуљске тетралогије" Елене Феранте, биографске прозе Норвежанина Карла Уве Кнаусгора и провокативних романа Мишела Уелбека објављени су у његовој издавачкој кући. Међутим, он тврди да је неопходно сваке године објавити неког новог аутора, јер се тиме образује публика и вежба осећај за оно што је актуелно. Поред добрих критика, награда и квалитета претходно објављених књига, главни параметар у избору нових наслова за Бевца је лични утисак. „Не размишљам комерцијално, књига мора да ме помери", објашњава он. Искуство библиoтекарке Милене Јаковљевића је да је број „књижевних сладокусаца" мали, али стабилан. Приметан је пад броја чланова библиотеке у последњих неколико година. „Више брине што библиотеке мање посећују деца школског и средњошколског узраста. „Све мање се чита лектира, и све мање је деце која су заинтересована да истраже свет књига изван ње", каже Јаковљевић. Читаоци су највише заинтересовани за савремене српске писце, а у претходних неколико година хит је скандинавска књижевност. Пун погодак представљала је „комбинација жанра и нека помало неочекивана компатибилност између две културе". Некадашње оштре и аргументоване критике стручњака заменили су негативни коментари читалаца на друштвеним мрежама. „Људи који препознају шта је квалитетно не троше време на коментарисање", сматра Иван Бевц. Ипак, признаје да су друштвене мреже неопходне издавачима. У случају Чешљугара, велики број негативних коментара потиче од људи који имају са популарним Букстаграм профилима на којима пишу кратке критике и препоруке. Многима је ова врста препоруке на Инстаграму, уз предлоге пријатеља и познаника, главни извор информација о новим ауторима и књигама. За Дону Тарт и њен први роман Тајна историја Лана Андрић Шарановић, менаџерка људских ресурса из Београда, чула је на једном блогу. Књига је у међувремену распродата, али јој Чешљугар стоји на списку књига за Нову годину. „Увек себи нешто купим са тог списка, а нешто тражим од других. „Због цене, ову бих сама себи купила. И ако неке друге не буду прече, наручићу је," каже она. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk