Шетња по месецу: Прича оних који су тамо били
Последња мисија САД на Месец, Аполо 17, кренула је нешто пре поноћи 7. децембра 1972. године. Посада је на површини Месеца провела три дана, прикупљајући узорке и вршећи експерименте.
Укупно је 12 људи шетало на површини Месеца Из Кине најављују да им је циљ да астронауте на Месец пошаљу до тридесетих година 21. века. У међувремену ниједан човек деценијама није ходао по Месецу, тачније од завршетка мисије Аполо 17. Астронаут Алан Бин преминуо је у мају 2018, што значи да су остала само четворица живих астронаута који могу да опишу како изгледа крочити на површину Земљиног сателита. Ево шта они кажу: Чарлс Дјук: Рођен 3. октобра 1935. Чарлс Дјук је најмлађа особа која је шетала на Месецу Један од најважнијих гласова у историји Америке био је задужен за комуницирање у свемирској летелици - или CAPCOM - током мисије Аполо 11 када је Нил Армстронг постао прва особа која је шетала по Месецу. Рођен је у Северној Каролони, а процењује се да је око 600 милиона људи преко телевизије његов јужњачки нагласак чуло као глас мисије. „Овде је група људи који ће ускоро поплавети. Поново дишемо", чувене су његове речи након што је слетање потврђено. Неколико година касније водио је сопствену лунарну мисију. „Да ли бисте волели да идете на Месец са мном", питао је децу пре Аполо 16 мисије 1972. године. Одговорили су ми да би веома волели пођу са њим, па је Дјук обећао да ће понети породични портрет. „Увек сам планирао да га оставим тамо", рекао је у интервјуу Бизнис инсајдеру 2015. године. „Кад сам га испустио, то је било само да покажем клинцима да сам га заиста оставио на Месецу". Чарлс Дјук је после мисије Аполо 16 слетео у Пацифику 16. маја 1972. Дјук је 1999. разговарао са Насом о вожњи ровера по површини Месеца. „Правио сам фотографије и описивао терен тамо где смо ишли. Аутомобил је био невероватан. Ишао је на струју, са погоном на сва четири точка и могао је да се попне уз нагиб од 25 степени". „Где год сам погледао била је површина Месеца. То је заиста био импресиван призор. Једино за чиме жалим у читавој мисији јесте што нисмо направили довољно фотографија на којима су и људи". Дејвид Скот: Рођен 6. јуна 1932. Дејвид Скот каже да би само песници могли да опишу праву лепоту свемира Рођен у Сан Антонију у Тексасу, Скот је био у ваздухопловству САД пре него што се 1963. придружио Наси. Три пута је летео у свемир и као командант мисије Аполо 15 био је седма особа која је шетала по Месецу, прва која је возила по њему и последњи Американац који је сам летео око орбите Земље. Дејвид Скот на Месецу 1971. године „Сећам се... Подигао сам руку ка тачки на којој је Земља била на црном небу", написао је у књизи Две стране Месеца. „Подигао сам руку, исправио палац и тим једним прстом прекрио читаву планету. Један мали потез и цела Земља је нестала", додао је. Скот каже да га често питају о времену које је провео на Месецу и да ли га је то на неки начин променило. „Описујем им величанственост месечевих планина, слојеве вулканске лаве или лепоту кристала у камењу". „Само би сликар или песник могао да прикаже праву лепоту свемира", додаје он. Сунце: До сада невиђене слике детаља са површине ужарене звезде Харисон Шмит: Рођен 3. јула 1935. Харисон Шмит је последњи од Аполо астронаута који је ходао по Месецу. Рођен у Санта Рити у Њу Мексику, Харисон Шмит је имао нешто другачије одрастање од осталих путника на Месец. Као геолог и научник није служио у ваздухопловству, већ је био астрогеолог. Прво је обучавао астронауте током њихових геолошлих истраживања, пре него што је 1965. године постао научник-астронаут. У августу 1971. постао је део последње мисије - Аполо 17 - заменивши Џоа Енгла. Шмит је тако у децембру 1972. године, уз команданта Џина Кернана, слетео на Месец. Та посада Апола је направила чувену Плави кликер (The Blue Marble) фотографију, касније једну од најпознатијих и најрепродукованијих у историји. У интервјуу за Насу 2000. године, Шмит је изјавио да је светлост која је падала на Месец правилa невероватне детаље. „Могао си да видиш облике врло јасно. Имао сам прилику да видим ту невероватну долину у којој смо били, долину дубљу од Великог кањона... Планине високе око 2.000 метара са обе стране, дугачке 56 и широке око шест километара". Шмит је рекао да је једна од најтежих ствари на које се на Месецу треба навићи јесте - црнина. „Највећи проблем који фотографи имају у прављењу фотографија из свемира је како да одштампају апсолутну црну. Ти слајдови које прикажете ће увек имати мало плаве позади, једноставно није могуће добити тај контраст који смо ми имали на Месецу. Небо је било црно". Уз помоћ телескопа и зракова светлости, све се може измерити. Едвин Баз Олдрин: Рођен 20. јануара 1930. Баз Олдрин каже да ће људи једног дана шетати по Марсу Рођен у Њу Џерсију, Олдрин је постао астронаут 1963. и шест година касније био је део мисије Аполо 11 - прве која је послала астронауте на Месец. Део мисије је био Нилом Армстронгом, који је направио прве кораке на Месецу, да би исто учинио и Олдрин, само неколико минута касније. Њих двојица су заједно на површини Месеца провели 21 сат и 36 минута. Њихова летелица слетела је у области названој Море спокојства (Mare Tranquillitatis, Sea of Tranquility). Фотографије Олдрина како силази са летелице којом је пилотирао и шета по површини Месеца, а које је Армстронг направио, међу најпознатијима су на свету. Олдрин је безтежинско стање описао као „један од најзабавнијих, искустава у свемиру" Олдрин је 1998. површину Месеца описао рекавши да је „прекривена финим тамно-сивим прахом попут прашине, са низом каменчића и камења Олдрин је безтежинско стање описао као „један од најзабавнијих, најизазовнијих искустава летова у свемиру". „Можда није далеко од трамболине, али без одбацивања о под и нестабилности", рекао је. Након свог пута на Месец Олдрин је више пута истицао: „Једног дана послаћемо неке људе на површину Марса". ".