Како настају временске прогнозе (и зашто понекад погреше)
Екстремне временске непогоде се дешавају редовно широм света, стварајући недаће свима који живе у захваћеним подручјима.
Велику Британију су у две недеље погодиле две олује - Кијара и Денис, а прошлог месеца са жестоким олујама су се суочиле и Шпанија и Француска. У Аустралији су екстремно високе температуре довеле до бројних шумских пожара. Временске прогнозе помажу људима да се припреме за овакве догађаје - али како се прогнозе састављају? И зашто нису увек тачне? Како уопште прогнозира време? Сакупи се што је више информација могуће о актуелном времену и стању у атмосфери. Подаци, као што су они о температурама, притиску, влажности ваздуха и брзини ветра се сакупљају широм света и потом убацују у моћне суперкомпјутере. У Великој Британији, на пример, Метеоролошки завод управо је обезбедио суперкомпјутер који кошта 1.2 милијарде фунти. Главни ограничавајући фактор је колико брзо ти компјутери могу да обраде све информације и саставе прогнозу. Метеоролози такође надгледају тренутне временске услове да би осигурали да прогноза буде тачна - правећи по потреби мала дотеривања. Зашто временске прогнозе понекад греше? Због хаотичне природе атмосфере, чак и најмањи развој догађаја у океану може да има значајан утицај на временски систем, кад стигне до копна. Атмосфера је сложена, па је немогуће све прецизно надгледати, тако да неизбежно долази до рупа у датим мерењима. Као последица тога, нешто понекад промакне или мерења не буду обављена довољно темељно. Прогноза за седам дана вероватно ће се променити пре него што истекне седмица. Међутим, како наше разумевање атмосфере напредује, уз развој компјутерске технологије, дугорочније прогнозе постају све тачније. Из Метеоролошког завода Велике Британије кажу да је њихова четвородневна прогноза онолико тачна колико је била једнодневна пре 30 година. Дугорочне прогнозе могу да добро наговесте опште трендове, па тако покажу да ли ће време бити влажније или сувље од просечног. Уместо за израду дневних временских прогноза, компјутере можемо да користимо и за израду модела који показују како би наша клима могла да изгледа у будућности. Зашто је неке промене толико тешко предвидети? Неки временски обрасци представљају посебан изазов кад је у питању тачна прогноза за неку појединачну локацију. Пљускови су временска својства толико малих размера да је тешко предвидети како ће се они тачно развијати. Можда ћете помислити да је прогноза била погрешна зато што сте очекивали пљускове, али се они нису десили, док се само километар-два од вас `отворило небо`. klimatske promene Зашто добијамо различите прогнозе? Постоји више од једног одговора на питање: „Какво ће време бити сутра?" Многе различите организације из свих делова света производе временске прогнозе, уз помоћ различитих компјутерских програма. Неки од њих могли би да предвиде да ће кишни облак наићи негде око девет сати увече, док би други могли да тврде да ће се то десити око поноћи. Различите медијске организације користе временске прогнозе различитих служби и - у зависности од тога која вам се виша свиђа - можете да приметите разлике уколико их упоредите. Такође, постоји све већи број временских апликација у које податке убацују различити сервиси и свака од њих могла би да користи различите методе за приказивање прогнозе. Уколико постоји 30 одсто шанси за пљусак, једна апликација могла би да одлучи да прикаже симбол за пљусак, док се друга истовремено одлучила да одабере симбол за делимично облачно јер постоји 70 одсто шанси да ће време остати суво. Шта чека временску прогнозу у будућности? Како се компјутерска технологија буде даље развијала - нарочито брзина обраде података - научници ће моћи да прикупе и обраде све више података добијених различитим мерењима. Ове информације ће бити убациване у све сложеније једначине, прогнозе ће се правити све брже - и за прецизније локације. То би требало да доведе до све тачнијих прогноза која загледају даље у будућност. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk.