Избори на Косову: Победници и губитници заменили улоге
Политичка сцена Косова доживела је тектонске промене после ванредних парламентарних избора јер се ниједна од досадашњих владајућих странака није пласирала на једно од прва два места.
Аљбин Курти прославио је најбољи резултат Самоопредељења од оснивања покрета Највише гласова освојио је покрет Самоопредељење Аљбина Куртија кога прати Демократски савез Косова (ЛДК) Исе Мустафе, показују прелиминарни резултати Централне изборне комисије Косова. На трећем месту је Демократска партија Косова (ПДК) досадашњег председника Скупштине Косова Кадрија Весељија, док на сигуран улазак у парламент рачуна још само коалиција коју предводи Алијанса за будућност Косова (ААК) доскорашњег премијера Рамуша Харадинаја. Пројекције показују да је Српска листа освојила свих десет мандата намењених српској заједници. „Ми смо напорно радили, дуго смо били ангажовани, али све се исплати, јер свака жртва вреди за наше вољене грађане. Сматрали смо то својом обавезом и ми ћемо вратити земљу на прави пут", рекао је Курти присталицама окупљеним испред седишта покрета у Приштини који петнаест година настоји да дође у позицију да формира власт на Косову. Овакав резултат могао би да доведе до тога да ниједна од странака које предводе бивши командати Ослободилачке војске Косова не буде део владајуће коалиције. Према Уставу Косова, првопласираној странци припада могућност да именује кандидата за премијера Косова и преузме иницијативу за формирање будуће владе. Председник Косова Хашим Тачи распустио је претходни сазив парламента након што је влада Рамуша Харадинаја пала када је премијер поднео оставку због позива Специјалног суда за злочине на Косову. Прелиминарни резултати ванредних избора на Косову * подаци Централне изборне комисије Косова на основу 95,45 одсто бирачких места, без гласова дијаспоре Победници избора Дуго је Самоопредељење због својих оштрих ставова било „нежељено чедо" косовског политичког система, а Аљбин Курти неприхватљив партнер утицајним дипломатама са Запада који су службовали на Косову. До оваквог изборног резултата стигао је са донекле измењеном реториком, ублаженом у сегментима о Великој Албанији, али оснаженој у порукама да ће демонтирати систем који је описао као „заробљену државу" у којој владају корупција и криминал. „Када опозиција постане влада, онда се промена крунише. У међувремену се промена догодила нашом победом", био је јасан Курти у изборној ноћи. Ипак, за промену ће му бити неопходан и коалициони партнер кога је и пре избора тражио у Демократском савезу Косова, па је Курти најавио разговоре са ЛДК већ од првог дана по добијању мандата. Најстарија странка на Косову истакла је политички неафирмисану Вјосу Османи као кандидаткињу за премијерку и побољшала свој резултат, па је у позицији да преговара о свом делу „колача". Она је захвалила свим грађанима Косова на зрелости коју су исказали у изборном процесу, а посебно на огромном броју бирача чији су гласови довели до уклањања странака које су до сада лоше управљале и велике победе опозиције, преноси агенција Бета. Оно што је заједничко Аљбину Куртију и Вјоси Османи јесте политичко неискуство у државничким пословима, сматра аналитичар Бехљуљ Бећај. „Другачије је водити странку, а другачије државу. С друге стране, управо у томе је њихова шанса и да покрену неке ствари - рашчисте ситуацију у полицији, правосуђу и односу са Београдом." Бећај каже да би управо Курти могао да буде кључни играч у покретању дијалога са Београдом јер би у евентуалној промени граница могао да буде партнер српском председнику Александру Вучићу. „Уколико дође до поделе Косова, то би аутоматски отворило могућност за присаједињење остатка Косова Албанији, а Републике Српске Србији. Тада би Вучић могао да оптужи Куртија за стварање Велике Албаније, док би истовремено радио на стварању Велике Србије", закључује Бећај. Изборе на Косову обележила је и релативно висока излазност бирача Губитници избора Резултати избора показаће да је обарање сопствене владе коштало Рамуша Харадинаја останка на власти - иницијатор политичке „игре" са таксама од 100 одсто на увоз робе из Србије постао је њен највећи губитник. „Увођење такси на производе из Србије била је Харадинајева грешка, не само зато што је блокирао преговоре, већ и због тога што је то подигло цену већини основних намирница", каже за ББЦ на српском приштинска новинарка Сербезе Хаџиај. Она каже да је његову владу карактерисао висок ниво корупције, непотизма и клијентелизма, који је био отворенији и видљивији него у претходним владама. „Користећи таксе као инструмент за сопствене политичке интересе и понашајући се као да се противи Тачијевој идеји о размени територија, Харадинај се трудио да прикрије многе злоупотребе чланова његовог кабинета са тендерима, које су државу коштале више милиона евра. Његов кабинет постао је најбројнији у историји, са више од 100 заменика министара и са огромним издацима", сматра Хаџиај. Сам Харадинај је преко свог Фејсбук профила поручио да није погрешио што је поднео оставку и тиме остао без места премијера. Сигурну селидбу у опозицију најавила је и Демократска партија Косова - и то после дванаест година на власти. „Нисмо победили - прихватамо пресуду народа и ПДК одлази у опозицију", поручио је лидер странке Кадри Весељи. Ипак, овде се не завршавају проблеми доскорашњег стожера косовске власти јер промене у влади отежавају и положај председника Косова Хашима Тачија, Весељијевог претходника на челу ПДК. „Тачи је на силазној путањи и могао би да буде један од путника за Специјални суд за злочине на Косову у Хагу. Међународној заједници је доста компликација и играча који би кварили посао", каже аналитичар Бехљуљ Бећај. 10 од 10 Српске листе из Косовске Митровице пише Марија Јанковић, ББЦ новинарка „10:0" - овако је Александар Вучић протумачио прелиминарне резултате избора на Косову према којима је Српска листа убедљиво победила остале странке које представљају српску заједницу. У питању је број мандата у парламенту Косова, где Срби имају десет загарантованих мандата. Три преостале листе освојиле су далеко мање од једног процента гласова, док се број бирача који је подржао Српску листу процењује на око шест одсто гласалих на целом Косову. „Српска листа је добро прошла, на прошлим изборима 2017. године је добила 36000 гласова, а сада ће вероватно освојити још више. Највећи губитник са друге стране је Самостална либерална странка која ће, према пројекцијама, добити упола мање гласова", објашњава за ББЦ на српском Милица Андрић Ракић, новинарка портала са севера Косова Коссев. Председник Српске листе Горан Ракић наручивао је песме на прослави победе своје странке Српска листа не мора нужно да буде део коалиционе Владе, али законом је српској заједници загарантовано једно министарство у њој. То је, додаје Андрић Ракић, по „неписаном правилу Министарство за заједнице и повратак". „Коалициона Влада Косова је 2014. и 2017. године зависила од Српске листе, али овога пута не мора да буде тако, јер су две првопласиране опције Самоопредељење и ЛДК врло близу. У случају такве коалиције, Српска листа не би била потребна за формирање већине", додаје она. Новинарка портала који се бави политичким, али и животним питањима са севера Косова каже да мисли да „Српска листа неће бити пробирљива нити ће имати црвене линије у избору савезника, уколико им неко понуди сарадњу". „Већ су били у Влади и са Рамушем Харадинајем. „Оно што би могао да буде проблем за њих јесте што је Аљбин Курти, лидер Самоопредељења већ слао сигнале да ће се потрудити да не буде у коалицији са Српском листом", каже она. Док се бивши премијер Косова Рамуш Харадинај назива највећим губитником ових избора, пандан на српској страни би могао да буде СЛС. „Чини се да је Слободан Петровић из СЛС донео погрешну одлуку што није пристао да буде део коалиције Слобода. „Да јесте, можда би заједно узели један мандат", сматра Андрић Ракић. Једанаест година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk