Италија и мафија: „Сињоре Недодирљиви", породица Манкузо и суђење озлоглашеном клану Ндрангета
Емануеле Манкузо је одлучио да проговори против властите породице која води једну од најјачих криминалних организација на свету - мафијашки клан Ндрангета.
Суд у Калабрији као утврђење „Он је сведок против стрица Луиђија Манкуза, првооптуженог у процесу. Тако нешто се никада до сада није догодило", каже најпознатији италијански тужилац Никола Гратери за ББЦ на српском. „Ово је и знак да крвна веза више није нераскидива и да се мафија знатно променила у односу на оно што је некада била", истиче. У Италији је 13. јануара почело суђење фамилији Манкузо, која има значајну улогу у клану Ндрангета, а оно што овај процес издваја од свих досадашњих јесте број заштићених сведока - укупно 58. Ово је највеће суђење мафији у Италији од 1986. године када су на оптуженичкој клупи били чланови Коза Ностре. Али кључни сведок у процесу, 33-годишњи Емануеле Манкузо, син Лунија Манкуза у мафијашким круговима званог „Инжењер", иако има полицијску заштиту не може тек тако да се ишчупа из канџи криминала. Његова супруга Ненси одлучила је да остане уз мафијашку породицу, а са њом и њихова двогодишња ћерка. Емануеле је у програму заштите сведока под ригорозном заштитом. Ко је Никола Гратери? Слушајући снимак прислушкиваног телефонског позива, 62-годишњи Никола Гратери је чуо и ове речи: „Он је мртав човек који хода". Најпознатији и најпризнатији италијански тужилац слушао је глас мафијаша који је био под полицијском присмотром током свеобухватне истраге о најозлоглашенијој криминалној групи у Италији и Европи. Гратери, који је започео истрагу две године раније, није сумњао да ће мафијини послушници убити без икаквог размишљања. И био је свестан да је „мртвац који хода" о коме је слушао на снимку - управо он. Већ три деценије Гратери има полицијску пратњу, али ни овај снимак није поколебао „Сињоре Недодирљивог" како га зову у Италији да одустане од обрачуна који је започео. А на другој страни суднице, на оптуженичкој клупи, суочава се са неким људима које зна од детињства. Откако је крајем осамдесетих година прошлог века започео борбу против мафије, Гратери је провео месеце и године у скривању и била му је потребна даноноћна заштита. Није имао прилику, рекао је раније италијанским медијима, да ужива у одрастању деце. У последњој књизи „Илегални кисеоник" Никола Гратери објашњава како је криминална организација Ндрангета, захваљујући пандемији корона вируса још више ојачала и учврстила позицију на територији из које потиче, регије Калабрије, остварујући невероватне профите. Гратери је књигу објавио у новембру прошле године, заједно са једним од највећих стручњака за италијански мафијашки клан, писцем Антониом Никазом. „Драматични догађаји попут поплава, земљотреса, тренутне пандемије, али и привредних криза, као што је била она из 2008. године, нису ништа друго него велика могућност за мафијашке кланове", наглашава се у предговору ова два аутора. Тренутна здравствено-привредна криза идеална је прилика за инфилтрацију мафије у све структуре друштва, каже Гратери за ББЦ на српском. „Ндрангета купује све што пропада. Сада улаже огроман новац у фирме које су пред затварањем", додаје. Тужилац истиче да је инвестирање новца од дроге у легалну привреду данас један од бизнис модела мафијашких кланова и породица. „Пошто је Ндрангета глобални, а не само италијански феномен, посебно се улаже у оним земљама где има корупције, а нема институција. „Као што су рецимо неке земље Источне Европе", наглашава Гратери, који већ три деценије има полицијско обезбеђење. Додаје да су кроз историју мафије одувек имале користи од туђих несрећа. У свакој кризи за мафију постоји милион могућности, а у овој ситуацији, током пандемије, познати клан са југа Италије, који данас представља најјачу криминалну организацију на свету, боље се снашао и од саме државе. Мафијашке везе и економија катастрофе Породица Манкузо, која управља Ндрангетом, пореклом је из малог места Вибо Валентија, недалеко од главног града Катанзар. Из тог места су и тужилац Гратери, као и писац Никазо. Процењује се да овај клан годишње заради више новца него сви мексички картели заједно, а њихов годишњи обрт износи око 50 милијарди евра. „Мафија бондс" (Мафијашке везе) назив је који су италијански медији дали причи британског Фајненшел Тајмса о спорним фактурама које су се издавале у болницама на југу Италије, те продавале у виду хартија од вредности. Прича која је крајем лета прошле године уздрмала целу Италију, а коју доноси дописник из Рима, Мајлс Џонсон, говори о томе како је протеклих година Ндрангета зарадила огроман новац, користећи здравствени систем у Калабрији и неке од угледних европских финансијских институција. Његов текст почиње овако: „У мртвачници болнице у граду Ламеција Терме ни мртви немају мира. Сваки леш вреди хиљаде евра". Пише о процесу рециклирању новца од болница на југу Италије до светских финансијских метропола. Мафијашки босови, наводи се у овом тексту, застрашивањима и другим методама добијали су увид у медицинске податке, па су често и пре породице знали од чега болују пацијенти или када је који пацијент преминуо. Британски новинар наглашава да је ова врста бизниса посебно напредовала у првим месецима пандемије, а када је здравствени систем на југу, због броја оболелих од короне вируса био оптерећенији него иначе. Катанзаро Калабрија Од трговине дрогом до пљачке здравственог система Поред мафијашких кланова Коза Ностра и Комора, Ндрангета се сматра најмоћнијом криминалном организацијом у Италији, али и у свету. Она је главна за контролу протока кокаина Европом, а последњу деценију деловање је проширила. Дакле, није више у питању само диловање дрогом, изнуда или рекетирање, већ овај мафијашки картел користи властите легално основане фирме које има по целом свету за рециклирање новца, истиче британски новинар. Преко тих компанија за пружање разних услуга, као што су превоз пацијената, транспорт органа, па до погребних услуга, калабријска мафија је већ одавно део здравственог система ове регије. „Користећи неку врсту финансијског инжењеринга, а који фаворизују одређене банке и инвестициони фондови, Ндргангета је остварила велику добит и то захваљујући патњи пацијената у калабријским болницама", каже Џонсон за ББЦ на српском. „У Италији се дуго чека на наплату од италијанског здравственог система. „Из тог разлога, сумњиве фактуре за здравствене услуге које су обављале фирме овог мафијашког клана, продавале су се финансијским посредницима", наглашава он. Додаје да би се потом такве спорне фактуре претварале у обвезнице, а затим продавале инвеститорима на тржишtу, од приватних италијанских банака до јужнокорејског пензијског фонда. „Вероватно не знајући, такве обвезнице купила је и италијанска банка Ђенерали", каже новинар. Овај случај још је у фази истраге. За сада је познато да је фирма „Отима Медиаћионе", која је регистрована у Ламецији Терме, посредовала у продаји ових фактура, а која има представништво у Луксембургу и годишњи промет већи од десет милиона евра. Град Ламеција Терме још једном је дошао у жижу јавности када је у њему 13. јануара почело највеће суђење мафији, тј. члановима Ндрангете и њеном шефу Луиђију Манкузу. Ко су оптужени? За разлику од процеса из осамдесетих када је суђено припадницима мафијашких породица са Сицилије, сада је на мети тужилаштва само једна - фамилија Манкузо. Она има значајну улогу у клану Ндрангета. Овај клан представља најмоћнију мафијашку групу у Италији, а породица Манкузо делује углавном у калабријској провинцији Вибо Валентија. Током преткривичног поступка, за читање имена оптужених било је потребно више од три сата. Међу оптуженима су и политичари, полицајци, јавни службеници, као и наводни чланови и сарадници мафије. Првооптужени је шездесетшестогодишњи Луиђи Манкузо (66) чији надимак је Ујак и он се терети да је вођа групе. Он је раније 19 година био у италијанском затвору због трговине дрогом и, како наводе тужиоци, његова улога је кључна у вођењу Ндрангете. Наводно је наставио да води операције трговине дрогом док је био у затвору. Пре две године, Луиђи Манкузо је био један од 334 људи које је италијанска полиција ухапсила у операцији против клана Ндрангета. Занимљиве надимке имају и неки други оптужени - Вук, Дебели, Плавуша. Број осумњичених прелази 400 када се додају 92 осумњичена која су изабрала брза суђења. Међу њима је и Ђанкарло Пители, адвокат и бивши сенатор странка Форца Италија некадашњег италијанског премијера Силвија Берлусконија. Пители је негирао да је повезао припаднике Ндрангете са политичарима и судијама. Већина оптужених су ухапшени у полицијским акцијама у Италији, Немачкој, Швајцарској и Бугарској у децембру 2019. За шта се терете? Верује са да Ндрангета контролише велике количине кокаина које стижу у Европу из Јужне Америке. Али у обимном тексту оптужнице наводе се и кривична дела попут удруживања у криминалне групе, убиства, покушаји убиства, изнуда, зеленаштво, одавање државне тајне и злоупотреба службеног положаја. „Ово суђење показује колико је распострањена Ндрангета у друштву", рекао је за агенцију АФП Федерико Варезе, професор криминалистике на Оксфорд универзитету. „Шокантно је да имате тако дубоко укорењену криминалну групу на једној територији и да судите стотинама људи". Прекретница у борби против мафије? Писац Антонио Никазо каже за ББЦ на српском да није довољно да се осуди 350 криминалаца и да се на тај начин обрачуна са мафијом. „Овај судски процес не тиче се само југа Италије. Заправо у Калабрији остају само делићи зараде коју доноси трговина дрогом. „Највеће богаство завршава у иностранству, тј. у земљама у којима Ндргангета има властите фирме, као што су Немачка, Белгија, Енглеска, Луксембург или Швајцарска", наглашава Никазо. Додаје да ће овај мафијашки клан ће и даље остати врло јак докле год се не нађе начин како да се прекине ланац рециклирања новца на глобалном нивоу. С друге стране, тужилац Никола Гратери сматра да је ово суђење веома важно и да представља почетак конструисања зида против мафије. У судници „бункеру", која је за потребе овог суђења посебно направљена на захтев истог тужиоца, на оптуженичким клупама осим чланова фамилије Манкузо, биће и локални политичари, функционери, полицајаци и бизнисмени. Ова модерна структура од више од 3.000 квадратних метара има шест стотина места само за адвокате, као и посебан простор за представнике медија. Већина рочишта се за сада води путем видео конференција како би се поштовале мере против короне вируса. Конференцијска сала у суду „Братанац сведочи против стрица - то се никада пре није догодило" Никола Гратери живи већ тридесет година под заштитом. Каже да су његови другови из детињства данас познати мафијашки босови, и да, ако их неко познаје онда је то он. На питање зашто је значајно да се овај процес води управо на територији одакле Ндрангета и долази, Гратери каже да је за државу и закон важно да покаже ефиксаност на територији у којој мафија доминира. „Било би погрешно да се истраге рецимо воде у Калабрији, а да не постоји суд у којем се воде судски процеси. „Зато смо и направили ову специјалну судницу, и то за само неколико месеци." „Подсећа на неку врсту бункера у којем се одржава једно од највећих суђења у историји", истиче Гратери. Оно што овај судски процес чини различитим у односу на било које друго суђење, рецимо оно против мафијашког клана Коза Ностре у Палерму пре тридесет и четири године, када су убијене и судије Ђовани Фалконе и Паоло Борселино, јесте број заштићених сведока - њих укупно 58. Међу њима су и врло блиски рођаци мафијашких породица, као и деца одређених босова који су одлучили да сарађују са полицијом. Попут Еманануела Манкуза. Тужилац очекује да се прве пресуде могу очекивати већ овог лета. На питање да ли страхује за живот, Гратери одговара да је живот посветио мафији и да би му данас било необично да живи без пратње. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk