Влада Србије: Које су кључне речи експозеа премијерке Ане Брнабић
У 85 минута другог експозеа Ане Брнабић стало је шест приоритета за будући рад и мноштво оцена досадашњег учинка њеног кабинета.
Ана Брнабић предводиће владу којој је председник Српске напредне странке Александар Вучић „орочио живот" најдаље до априла 2022. године „Србија је данас финансијски и економски стабилна земља, у којој је незапосленост на рекордно ниском нивоу од 7,3 одсто, просечна нето плата више од 500 евра и земља у којој се плате и пензије континуирано повећавају. „Земља која је ушла у период стабилног раста чија је стопа једна од највећих у овом делу Европе, а ове године ће вероватно бити највећа", рекла је Брнабић. Она је навела шест циљева нове владе: Будућа влада имаће 21 ресор и два министра без портфеља, а у њој ће бити представници Српске напредне странке, Социјалистичке партије Србије, Српски патриотски савез и представници странака националних мањина. О кључној речи експозеа премијерке, за ББЦ на српском говоре представници опозиције, синдиката, послодаваца, цивилног друштва, политички аналитичари. Чланови Владе у скупштинским клупама Континуитет За аналитичара Драгомира Анђелковића, у експозеу премијерке најважнија ствар је то што се он наставља на њен претходни мандат. „Ништа овде није ново, већ је надоградња онога што смо имали. Једини нови елемент је вирус корона, па све што имамо у експозеу прелама се преко короне и усмерено је на покушај да се сузбије већа економска криза као последица пандемије." Маске на лицима посланика владајуће већине - Ђорђа Милићевића (лево), Жарка Обрадовића (у средини) и Драгана Марковића Палме (десно) Анђелковић сматра да је тако нешто и очекивано. „Са становишта владајуће партије, ово је природан континуитет онога што су радили и што им је донело гласове да наставе да владају. Полазећи од своје циљне групе, за њих је континуитет нешто позитивно", закључује он. Борба против мафије И за опозицију, кључна реч је она коју је истакла и премијерка - Борко Стефановић из Странке слободе и правде, која је бојкотовала изборе, поставља питање откуд ова борба после осам година власти Српске напредне странке. „Веома је занимљиво да премијерка, која је у власти Српске напредне странке четири године, каже да ћемо пресећи изворе финансирања које мафија има у државним органима. „Зар нас нису убеђивали да су се изборили са мафијом и организованим криминалом?", пита се Стефановић. Премијерку је у парламенту дочекао нови председник Скупштине и доскорашњи шеф дипломатије Ивица Дачић Уз опаску да на европским интеграцијама инсистира премијерка чија влада у последњих годину дана није отворила ниједно преговарачко поглавље са Европском унијом, Стефановић каже да је од експозеа очекивао више. „Фалило је више речи о реформи образовања и здравства - повећања плата, растерећивање програма, ограничавање броја ученика у учионици на двадесет... „Недостајало је и признање да су нова задужења, и код арапских и кинеских кредитора, до 50 милијарди евра сваког грађанина задужила за 5.040 евра." Ко не подржава нову Владу? У готово монолитном сазиву Скупштине Србије ипак има и оних који не подржавају нов кабинет Ане Брнабић. Владан Глишић, самостални посланик, који је на изборима учествовао на листи СПАС - Александар Шапић, рекао је да неће гласати за нову владу, јер сматра да није добро конципирана, као и да је Србији потребна влада националног и друштвеног јединства, због чега је било потребно позвати у њу све политичке факторе, поготову оне који су учествовали у бојкоту, а имају неку снагу. Претходно је шеф посланичке групе Уједињена долина - СДА Санџака Шаип Камбери Владу назвао „аутократском и тоталитарном", а за стање у Србији рекао да у њој „ксенофобија цвета" и да се упућују претње мањинама, које немају ниједно министарско место. „Србија је проблематична сама за себе", констатовао је он, указујући да је тешко било помислити да ће једина опозиција у парламенту бити шест посланика националних мањина. „Баш је тужно за демократију, овакав парламент није могао произвести ни Слободан Милошевић. Александар Вучић и Ивица Дачић су се показали ефикаснији од својих политичких очева", истакао је Камбери, уз оцену да је стање у Србији као у Белорусији, само што у Минску има протеста на улицама. Изазов Извршни директор Фондације за отворено друштво Милан Антонијевић, организатор разговора власти и опозиције пре избора које је део опозиције бојкотовао, као кључну реч експозеа идентификује велики број изазова. „Земља која се суочава са таквим изазовима мора имати много јаснију и гласнију визију. „Много тога је у експозеу остало неодређено, а нама треба много више енергије да се у кратком периоду заврше велики послови који нас очекују." Осим неколико представника мањинских странака које не подржавају Владу Ане Брнабић, у скупштинским клупама нема посланика опозиције Антонијевић указује да је један од већих изазова онај о коме се не говори много. „Измена Устава је нешто на чему се дуго ради, али нисмо видели финални текст који је задовољавајући, а може добити и потребну већину и у парламенту и на референдуму", каже Антонијевић. Обећања Привредници би, према премијеркиним речима, требало да играју важну улогу у економском плану Владе Србије, а почасни председник њиховог удружења Небојша Атанацковић у говору Ане Брнабић приметио је мноштво обећања. „Обећања да ћемо бити и остати рекордери у развоју привреде, пада бруто друштвеног производа. „Мада, ово сам могао и да не слушам, а да знам да вам кажем", каже он. Пре него што је постала премијерка и учланила се у Српску напредну странку, Ана Брнабић је као експерткиња била на челу Министарства за државну управу и локалну самоуправу Атанацковић додаје да му је било интересантно да је премијерка употребила речи које се често чују на „независним телевизијама". „Интересантно ми је било цитирање речи које чујемо на независним телевизијама о борби за истину и праве информације, посебно у време пандемије. „Слушање експозеа је било губљење времена јер се понављају исте приче коју говори наш председник - већи део смо и раније чули, шта ће и како да се ради, а много времена је утрошено на опис онога што се радило у претходном периоду", закључује он. Енергија одржања Иако би се могло очекивати да ће послодавци и синдикати различито гледати на експозе премијерке, од представника радника стиже готово идентична кључна реч. Зоран Стојиљковић из синдиката „Независност" ово назива „необичним партнерством која су нам јако потребна". „То је програм у коме треба да се покаже енергија да се одржи систем и да се након тога врати у шири оквир који је политички непроверљив јер су обећања дата за 2025. годину. „То је стари манир ове власти - они дају циљеве, а онда их померају јер се у међувремену догађају неки облици ванредних ситуација." На седници Скупштине Србије нема гостију који су уобичајени за дане када се гласа о влади - све је то део противепидемијских мера Стојиљковић каже да синдикати нису укључени у процесе одлучивања у друштву. „Независно од сиромаштва, од 25 до 40 одсто људи у Србији на питање шта пре бира новац за преживљавање или слободу, отворено одговара - новац за преживљавање. „Власт не може да иде изван приче о повећања плата у јавном сектору, предвиђања раста - неће урадити ништа да отвори социјални фронт", каже он. Србија добила Владу Нешто пре осам сати увече, 28. октобра, посланици Народне скупштине гласали су за формирање нове Владе Србије на челу са Аном Брнабић. Гласала су 232 посланика, од којих 227 за, пет против, а уздржаних није било. Састав Владе изгледаће овако: Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk