Убиство Сулејманија: Иран прети „суровом одмаздом" због убиства генерала
Ирански Савет за националну безбедност позвао је на „жестоку освету" Америци због убиства најмоћнијег иранског генерала, а тај напад окарактерисао као „акто међународног тероризма".
Касим Сулејмани (лево), вођа специјалне Кудс јединице, погинуо на багдадском Аеродрому, а Иран најављује освету Америчка војска убила је у Ираку Касима Сулејманија у ваздушном нападу. Овај шездесетдвогодишњак био је на челу свих иранских војних операција на Блиском истоку, а био је командант елитне Кудс јединице. Он је убијен на аеродрому у Багдаду по директном наређењу америчког председника Доналда Трампа. Сулејманијево убиство појачаће напетости између Вашингтона и Техерана. Ирански врховни вођа ајатолах Али Хамнеи рекао је да „криминалце који стоје иза напада чека жестока освета". Прогласио је и тродневну жалост у Ирану и додао да ће смрти генерала изазвати „отпор" против Америке и Израела. Сулејманија су многи сматрали за другу најмоћнију особу у Ирану, после ајатолаха Хамнеија. На место командата Кудс јединице дошао је бригадни генерал Есмаил Кани, који је до сада био другокомандујући, јавља новинска агенција Фарс. Сулејмани (десно) био је близак иранском врховном вођи Ајатолаху Хамнеију (лево) Кудс јединица, елитни део Револуционарне гарде, одговорала је директно Хамнеију, а Сулејмани је у Ирану уживао статус националног хероја. Међутим, Америка га је сматрала терористом одговорним за смрти десетине сопствених држављана. Председник Трамп се у тренутку напада налазио на Флориди, а на Твитеру је поставио америчку заставу недуго после напада. У саопштењу Пентагона наводи се да је генерал Сулејмани „развијао планове за нападе на америчке дипломате и особље у Ираку и целом региону". „Циљ овог напада био је да осујети будуће иранске планове", додаје се у саопштењу. У међувремену, цена нафте на светском нивоу порасла је за више од четири одсто. Шта се десило? Генерал Сулејмани и званичници ирачке милиције које подржава Иран напуштали су багдадски аеродром у два аутомобила, када је их је погодио пројектил лансиран са америчког дрона. Сулејмани је у Багдад наводно стигао из Либана или Сирије. Верује се да је у данашњем нападу укупно страдало пет особа. Међу њима је и командант ирачке милиције Абу Махди ал Мухандис. У саопштењу Пентагона стоји: „По наређењу председника, америчка војска је предузела одбрамбене кораке како би, убиством Касима Сулејманија, заштитила сопствено особље у иностранству". „Америка ће наставити да предузима све потребне кораке како би заштитила сопствене држављане и интересе у било ком делу свету", додаје се у саопштењу. Напад дроном десио се неколико дана пошто су демонстранти напали зграду америчке амбасаде у Багдаду. Пентагон тврди да је генерал Сулејмани дао одобрење за те нападе. Анализа Лиз Дусет, главна међународна дописница Како је био вођа моћне елитне Кудс јединице, Касима Сулејманија су многи сматрали за главног креатора иранске политике на Блиском истоку и стварног министра спољних послова у рату и миру. Распрострањено мишљење је да је он био главни идеолог рата који води председник Сирије Башар ал Асад, као и садашњег сукоба у Ираку и борбе против Исламске државе. Овај седокоси командант имао је огромну моћ, многи су га се плашили, други су га обожавали и стварали митове о њему, па чак и мимове на друштвеним мрежама. Његова смрт ће бити прекретница у кризи односа Ирана и Америке и њених савезника. За очекивати је да дође до повећања напетости, па и освете и изузетно нестабилном региону. Шта кажу у Ирану? „Амерички режим ће бити одговоран за последице овог злочиначког авантуризма", саопштили су из иранског Савета за националну безбедност локалним медијима. „Ово је била највећа америчка стратешка грешка у региону Западне Азије и Америка неће лако избећи њене последице", додали су. Нису рекли које акције Иран разматра - само да су донете „одговарајуће одлуке". Џавад Зариф, ирански министар спољних послова, напад је назвао „актом међународног тероризма" и додао да Америка сноси сву одговорност за последице. Мохсен Резаи, бивши командант Револуционарне гарде, рекао је да ће се Иран осветити Америци. Портпарол иранске владе казао је да ће се надлежни безбедносни органи састати данас како би расправљали о нападу. „Иран и остале слободне државе у региону ће се осветити за овај гнусни криминални чин Америке", рекао је Хасан Рохани, председник Ирана. Смрт генерала ће „удвостручити напоре Ирана и осталих слободних нација у борби против Америке", додао је он. Како је Америка реаговала? Амерички председник Доналд Трамп објавио је на Твитеру коментар о убиству Сулејманија. „Иран никад није добио рат, али никад није изгубио преговоре", написао је Трамп. Он је касније допунио тај коментар. „Генерал Касим Сулејмани убио је или тешко ранио хиљаде Американаца дужег временског периода, а планирао је да их убије још... али је ухваћен. „Директно или индиректно је одговоран за смрти милиона људи, укључујући и велики број демонстраната у самом Ирану. „Иако они то неће признати, Сулејманија су се плашили и мрзели га и у његовој земљи", написао је Трамп на Твитеру. Додао је да је „требало и пре да буде ликвидиран". Мајк Помпео, државни секретар САД, разговарао је јутрос телефоном са британским шефом дипломатије Домиником Рабом и немачким министром спољних послова Хајком Масом. У оба случаја, како је саопштено, Помпео је „разјаснио да САД остају посвећене смањивању интензитета сукоба". Захвалио се Рабу на његовој ранијој изјави да „препознаје непрестане агресивне претње иранских Кудс јединица" и Масу јер је изразио „забринутост због сталних војних провокација иранског режима". Америчка амбасада у Багдаду претходно је апеловала на све своје држављане да напусте Ирак, пренела је новинска агенција АФП. Реакције великих сила Портпаролка немачке канцеларке Ангеле Меркел такође је позвала на смиривање напетости - мада је истовремено индиректно подржала ваздушне ударе. „Потез Америке био је реакција на серију војних провокација за које је Иран одговоран. „Веома смо забринути због иранских активности у региону. Пред нама је опасна ескалација", рекла је Улрике Демер, преноси Ројтерс. Израелски премијер Бењамин Нетањаху отворено је поздравио америчку акцију у којој је убијен Сулејмани, наводећи да председник Доналд Трамп „заслужује све похвале за брзо, снажно и одлучно деловање". „Израел подржава Сједињене Државе у њиховој борби за мир, безбедност и самоодбрану". Додао је да САД имају право да се бране. „Касим Сулејмани је одговоран за смрт америчких држављана и многих других невиних људи. Планирао је још таквих напада", каже Нетањаху. Он је због ове ситуације скратио посету Грчкој и вратио се у Израел. На друштвеним мрежама већ претражују трећи светски рат, али и Франца Фердинанда Друштвене мреже су преплављене коментарима поводом убиства генерала Сулејманија. Хештегови, односно теме о којима се доста писало на Твитеру и Фејсбуку у петак, убрзо су постали не само Сулејмани, већ и Франц Фердинанд и трећи светски рат. И на енглеском и на српском. На основу бројних паралела са Сарајевским атентатом 1914. који је, иако појединачна акција, искоришћен као повод за почетак Првог светског рата - почеле су бројне спекулације да ли је трећи светски рат на помолу. Пре 105 година у Сарајеву је осамнаестогодишњи Гаврило Принцип убио надвојводу Франца Фердинанда и његову супругу Софију. Фердинанд је био престолонаследник трона Аустроугарске. Тај догађај је изазвао ланчану реакцију великих сила и тако је почео Први светски рат. Портпаролка руског Министарства спољних послова Марија Захарова саопштила је да убиством иранског генерала „Америка жели да промени равнотежу моћи у региону". „Ово ће водити искључиво ескалацији напетости у региону које ће утицати на милионе људи", написала је на Фејсбуку (на руском). Претходно је званичник Доњег дома руског парламента из Одбора за спољне послове Леонид Слутски изјавио да су „Американци прешли црвену линију и да ће то имати озбиљне последице". Током поподнева се огласио руски председник Владимир Путин. Упозорио је да ће убиство генерала „озбиљно погоршати ситуацију у региону", цитирао га је Кремљ. Путин је о томе говорио током телефонског разговора са француским колегом Емануелом Макроном. Генерални секретар Уједињених нација Антонио Гутереш рекао је да је „дубоко забринут" због америчког напада и позвао светске лидере да покажу „максималну суздржаност". „Ово је тренутак када лидери морају да покажу маскимум уздржаности. Свет не може допустити још један рат у Заливу". Пошто је лидер ирачке шиитске милиције Абу Махди ал Мухандис убијен заједно са Сулејманијем, вође неколико ирачких јединица као и Хезболаха затражили да се њихове смрти освете. Хиљаде људи окупило се у петак у Керману - престоници истоимене провинције одакле је Сулејмани. Махали су његовим сликама и певали му после молитве. Сахрана генерала заказана је за суботу. Сулејмани се на челу Кудса налазио од 1998. године. Ова јединица је део Револуционарне гарде и главни задатак су јој операције у иностранству. Ко је био Касим Сулејмани? Иако Сулејмани није завршио високе војне школе, бивши агент ЦИА Џон Мегвајер га је 2013. описао као „појединачно најмоћнијег оперативца на Блиском истоку". Он се на челу Кудса налазио од 1998. године. Ова јединица је део Револуционарне гарде и главни задатак су јој операције у иностранству. Иран је потврдио учешће ове јединице у рату у Сирији, пошто су њени припадници саветовали снаге лојалне председнику Башару ал Асаду. У Ираку је Кудс помагао паравојне шиитске јединице у борби против Исламске државе. Управо због ових операција генерал Сулејмани је постао права звезда у Ирану. Трампова администрација је Кудс назвала механизмом за помоћ и подршку терористичких група на Блиском истоку - међу њима и либански Хезболах и палестински Исламски џихад. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk