„Нема чврстих доказа да би изолација направила разлику": Да ли је шведска тактика против короне успела
Шарени пешкири за плажу красе плажу уз обалу језера Сторсјон, два сата вожње северно од Стокхолма.
Летовања код куће популарна су овде овог лета, захваљујући низу путних ограничења која су Шведској увеле друге земље, а све због стопе заражености корона вирусом. Више од 5.500 људи умрло је од Ковида-19 у овој земљи са свега десет милиона становника. То је једна од највећих стопа смртности у односу на број становника у Европи и далеко најгора међу нордијским земљама. За разлику од Шведске, све остале одлучиле су да уведу изолацију рано по избијању пандемије. „Можда је требало да водимо више рачуна једни о другима", каже Ден Еклунд (31), који је посетио језеро у пријатељевом бродићу. Најновије бројке показују да Шведска постаје боља у зауздавању вируса. Број дневних пријављених смрти током већег дела јула био је једноцифрен, за разлику од врхунца епидемије у априлу, кад је по неколико дана пријављивано више од 100 смрти. Дошло је и до значајног пада броја озбиљних случајева, а број нових примања на одељења за интензивну негу опао је на мање од шачице сваког дана. Иако то још увек није ниско као на другим местима у Скандинавији, дошло је до очигледног побољшања. „Добар је осећај. Мислим, коначно се налазимо тамо где смо се надали да ћемо бити много раније", каже Андерс Тегнел, државни епидемиолог који води државну стратегију. Он је признао да је превише људи умрло, нарочито у шведским геронтолошким центрима, али сматра да и даље „нема чврстих доказа да би изолација направила неку већу разлику." Ден Еклунд (десно) каже: „Можда је требало да водимо више рачуна једни о другима." Како је изгледала шведска стратегија? Шведска се од избијања пандемије углавном ослонила на добровољне смернице о социјалном дистанцирању, укључујући рад од куће где год је то могуће и избегавање јавног превоза. Уведени су и забрана јавног окупљања за више од 50 људи, ограничења у посети геронтолошким центрима и пребацивање на услугу само за столом у баровима и ресторанима. Влада је изнова описивала пандемију као „маратон, а не спринт", тврдећи да су њене мере осмишљене да трају на дуже стазе. Ова необична стратегија нашла се на мети критика у свету, а чак и неки од раних поклоника доктора Тегнела кажу да сада жале због тог приступа. Аника Линде, која је обављала његов посао између 2005. и 2013. године, недавно је за највећи дневни шведски лист Дагенс најхтер изјавила да сматра да су строжа ограничења на почетку пандемије могла да спасу животе. Међутим, према речима Хелене Норденштет, клиничке епидемиолошкиње, не постоји консензус у шведској научној заједници око тога да је стратегија у целини оманула. Пораст броја заражених на Балкану: Искуства Црне Горе и Северне Македоније Јесу ли Швеђани бољи у социјалном дистанцирању? Андерс Тегнел каже да његов прорачун показује да, у просеку, Швеђани имају 30 одсто социјалних интеракција које су имали пре почетка пандемије. А анкета коју је ове недеље објавила шведска Агенција за грађанске ванредне ситуације показује да 87 одсто популације наставља да следи препоруке о социјалном дистанцирању у истој мери као што су то радили пре недељу или две, у порасту са 82 одсто из прошлог месеца. Менаџер ресторана Шиар Али каже да се не придржавају сви смерница о социјалном дистанцирању Норденштет сматра да би, будући да су се Швеђани дуже прилагођавали понашању у јавности од земаља које су одмах увеле изолацију, то могло да помогне да Шведска ублажи потенцијални други талас. „Људи нису толико исцрпљени као што би могли да буду у другим земљама, где су ограничења била много шира и много строжа", сматра она. Али иако су Швеђани упознати са смерницама, постоје примери великих окупљања и гужви по туристичким центрима откако су прошлог месеца укинута ограничења путовања по земљи. „Покушавамо да им говоримо и да им покажемо да држе дистанцу", каже Шиар Али, менаџер једног од ресторана на плажи језера Сторсјорн. „Посебно млади мушкарци и млади људи не хају за то", додаје он. Да ли Шведска постигла колективни имунитет? Шведске власти никад нису изравно рекле да је њихов циљ постизање колективног имунитета, али јесу тврдиле да ће остављањем друштва отворенијим Швеђани моћи лакше да развију отпорност на Ковид-19. После пет месеци од почетка пандемије у Европи познато је да само шест одсто овдашње популације поседује антитела, према истраживању Шведске агенције за јавно здравље. Међутим, Андерс Тегнел сматра да је права цифра „дефинитивно много виша", јер се „испоставило да је изненађујуће тешко измерити имунитет." Ева Брит Ландин (десно) подржава шведски приступ „јер нико не зна како то тачно треба да се ради" Државни епидемиолог указује на недавно истраживање Института Каролинска, које је показало да су људи који су били негативни на тест за антитела корона вируса имали специфичне Т-ћелије. Реч је о ћелијама које идентификовањем и уништавањем заражених ћелија могу да пруже имунитет. Међутим, други шведски научници су подозривији кад је у питању предвиђање отпорности на вирус. „Мислим да је он претерано самоуверен", каже Хелена Норденштат. „Можемо само да се надамо да ће то имати утицај на број заражених у Шведској током јесени, али ми то још не знамо." Како иде Шведској економији? Стратегија није била специфично осмишљена ни да заштити економију, али влада је тврдила да отвореније друштво може да ограничи губитке послова и ублажи утицај на пословање. Истраживање шведске банке СЕБ у априлу сугерисало је да Швеђани троше више од потрошача у суседним нордијским земљама. Упркос томе, разне прогнозе предвиђају да ће шведска економија и даље доживети пад око пет одсто ове године. То је мање него у другим земљама које је тешко погодио Ковид-19 као што су Италија, Шпанија и Велика Британија, али и даље врло слично остатку Скандинавије. Шведска стопа незапослености од девет одсто остаје највиша међу нордијским земљама, у порасту са 7,1 одсто у марту. Иако је више продавница остало отворено него у другим земљама, прогнозе предвиђају да ће шведска економија и даље пасти за око 5 одсто ове године „Шведска, као и друге нордијске земље, мала је и отворена економија, врло зависна од трговине. И зато Шведској економији не иде добро кад не иде добро остатку света", објашњава професорка Каролина Екхолм, бивша заменица гувернера шведске централне банке. Ресторанима, продавницама и теретанама било је дозвољено да остану отворене, али оне су и даље имале проблема да привуку муштерије, каже она. Ипак, она сматра да је донета права одлука да школе остану отворене за децу млађу од 16 година. Ударац за шведски имиџ На кратке стазе шведска стратегија за Ковид утицала је на њене иначе блиске односе са суседима. Норвешка, Данска и Финска отвориле су границе једне према другима у јуну, али су изузеле Шведску због њене високе стопе заражених, иако су Швеђани из мање погођених области у међувремену добили више слободе да посећују Данску. Анкета ЈуГова из прошлог месеца показала је да је 71 одсто Норвежана и 61 одсто Данаца забринуто због забране уласка шведским туристима, што је већа бројка него за посетиоце из земаља као што су Шпанија, Италија и Велика Британија. „Мислим да то неће утицати на односе на дуже стазе", каже Хелен Линдберг, виша предавачица о влади на Универзитету у Упсали. „Али то јесте истакло или повратило старе нетрпељивости између наших земаља." Већи проблем могао би да буде утицај на шведску ширу међународну репутацију као државног здравства високог квалитета и неге старијих, сматра она. „Ово је ударац по шведски имиџ хуманитарне суперсиле у свету. Наш ореол је скинут и ми сада много морамо да се доказујемо." Како је ослабила национална подршка На почетку пандемије, постојао је консензус да шведским државним научницима треба веровати при усмеравању политичких одлука. Али расправе су се заоштриле како се број смрти повећао, нарочито у геронтолошким центрима, а премијер Стефан Ловфен недавно је најавио да ће комисија за корона вирус истражити реакцију власти на националном, регионалном и локалном нивоу. Хелен Линдберг сматра да је стратегија довела у питање историјско ослањање на утицај јавних агенција на политику и истакло недостатак припремљености за кризе. „То је савршена олуја за нашу слабу, мањинску владу", каже она. Кад је у питању пандемија, анкете сугеришу да Швеђани имају више поверења у Агенцију за јавно здравље него у владу Само 45 одсто Швеђана сада каже да има поверење у способност владе да изађе на крај са пандемијом, према анкети Новуса из прошлог месеца, што је пад са 63 одсто из априла. Поверење у Агенцију за јавно здравље такође је опало, али остаје на много виших 65 одсто, у поређењу са 73 одсто на врхунцу пандемије. „Ми верујемо да они имају праву стратегију, зато што нико не зна како се то тачно ради", каже туристкиња Ева Брит Ландин (66), која је изашла на социјално дистанцирани ручак са 102 године старим оцем на језеру Сторсјорн. Али Катерина Ериксон (42), која је овамо дошла из Стокхолма, каже да коначна пресуда још није донета. „Не знамо како ће све ово изгледати на јесен или наредне године. Мораћемо да сачекамо и да видимо." Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.u