Корона вирус и језик: Сравнити криву, корона журка, кашљосрам - да ли се разумемо
Једва чекам да прође локдаун, да се сравни крива, па да могу да скинем маску и визир, ревакцинишем се и урадим ПЦР тест, а онда са ковид пасошем отпутујем на неко место за које вирусолози кажу да није жариште.
За ову реченицу би вам можда пре годину дана био потребан превод, али у марту 2021. вероватно сви знају изразе који су се одомаћали откако је почела пандемија корона вируса. Јасмини Краљевић прва асоцијација је реч локдаун (lockdawn). „То је нешто слично као карантин, мада знам да ни то није српска реч", каже Краљевић за ББЦ на српском. Јасмина је већину појмова „покупила" из медија, највише са телевизије, посебно на седницама Кризног штаба. „На пример за реч жариште сам мислила да се искључиво користи када нешто негде гори", додаје она. карантин 1. заштитна мера за спречавање ширења заразних болести, која обухвата привремену изолацију и задржавање болесних особа и животиња из крајева захваћених заразном болешћу. *Извор Речник појмова из периода епидемије ковида Марина Николић, лингвисткиња и једна од ауторки Речника појмова насталих током пандемије, каже за ББЦ на српском да нове речи и изрази не могу да угрозе стабилност система српског језика, јер су промене које су се десиле оправдане. „Употреба одређених речи може бити спорна, али највише у смислу могућег неразумевања. „Важно је да информације које стижу до шире јавности буду разумљиве", додаје Николић. Каже да речи наведене у речнику не би могле бити замењене другима, јер именују новонастале појмове и немају синониме. Напомиње да је увек боље употребити израз пратеће болести, уместо речи коморбидитет или рећи уместо аносмија - губитак чула мириса. „Посебно када је порука упућена широј јавности, а не само стручној", истиче лингвисткиња. Корона журке, ковидиот и попит За Јанка Блажића најнеобичнији појам који је усвојен у његовој породици од како је пандемија почела је онај који његове ћерке често употребљавају - „попит", на енглеском poppit. „То је гумени калуп за колаче, проје или лед, а праве се у разним облицима и служе за бољу презентацију кухињских чаролија на ТикТоку", објашњава Блажић за ББЦ на српском. Наводи да је током пандемије и сам почео да користи ову друштвену мрежу. Каже да је до пре пандемије знао да постоје разне тематске журке и да се изненадио када је чуо да сада постоје и корона журке. корона журка 1. недопуштено дружење током епидемије коронавируса; корона забава, корона парти. * Извор Речник појмова из периода епидемије ковида „Морам да признам да ми је најсимпатичнија новопридошла реч ковидиот", додаје Блажић. На сајту Института за српски језик (САНУ) у Речнику појмова из периода епидемије ковида пише да је ковидиот особа која игнорише упозорења, смернице и правила о јавној безбедности у вези са ковидом. Као друго објашњење ове речи, наводи се да је то „особа која непотребно гомила намирнице или заштитну опрему". Погледајте видео о Бојану Скробићу који говори десет страних језика и један уназад Бојан Скробић стране језике учи брзо, лако и на разне начине. вирoлогиња 1. ж научница која проучава вирусе; виролошкиња, вирусолошкиња. „Правилније је вирологиња у односу на виролошкињу зато што је у првом случају наставак додат на именицу мушког рода, како се традиционално формирају родни парњаци", каже лингвисткиња Марина Николић. Наводи да је у другом примеру наставак додат на придев, што је новина у грађењу нових родних парњака, али је овај творбени процес у последње време врло жив. Погледајте видео о седамнаестогодишњој Теи Лончар из Србије која је „за само три године" савладала хрватски језик толико добро да иде на такмичења, данима изазива различите реакције на друштвеним мрежама Теа Лончар и Еди Шковрљ за ББЦ говоре о прилогу који је данима хит на интернету. Промене у друштву, промене у језику Пандемија корона вируса утицала је на понашање људи, па и на језике којима говоре и тиме изнова потврдила фразу да се друштвене промене неминовно огледају. Језици се прилагођавају новонасталој ситуацији најпре и најчешће реорганизацијом својих лексичких система или креирањем нових речи, објашњава Николић. То су управо и били разлози да се окупе, попишу и опишу речи које су обележиле период који живимо с вирусом у Речнику појмова из периода епидемије Ковида, који је настао као посебан пројекат Одсека за стандардни језик САНУ-а. У овом речнику нашле су речи и изрази који су врло брзо ушле у језик медија и свакодневни говор. Ту су и нове творенице које још немају довољно учесталу употребу да би им се прецизно могао одредити статус. „Две најпознатије речи од почетка пандемије јесу корона и ковид", каже Николић. Напомиње да је реч корона вирус и раније постојала у српском језику, али да се употребљавала само у множини. Служила је да означи породицу вируса која је име добила на основу изгледа, који асоцира на венац. Међутим, данас када се употреби реч корона недвосмислено се мисли на новооткривени вирус из те групе. Николић каже да реч Ковид није постојала, већ је то новонастала скраћеница од енглеске речи Coronavirus disease, којој је додат број 19 јер је болест откривена 2019. „Нове су све речи изведене од две поменуте су између осталих коронаш, коронашица, коронски, коронакриза, ковидаш, ковидпозитиван, ковидиот, ковид амбуланта", објашњава она. У речнику су бележене речи пронађене у коментарима на друштвеним мрежама и у медијима који су их преносили. Додаје се и да су неке од њих припадале искључиво медицинској терминологији, али да су с појавом вируса добила и нека нова значења. Број речи који се тренутно налази у речнику није коначан и у наредном периоду биће допуњаван. Марина Николић је лингвисткиња и једна од ауторки Речника појмова из периода епидемије Ковида Кашљосрам и шмрцосрам у Хрватској О утицају пандемије корона вируса на хрватски језик говорили су и Жељко Јозић са Института за језик и језикословље и Мате Каповић са Филиозофског факултетом у Загребу за корона.те.хр. У анализи, Јозић наводи да су многи терминији из медицинске, односно епидемиолошке струке ушли у свакодневни говор. „Епидемиологија, серолошко тестирање, нулти пацијент, клиничка слика", пише он. Додаје да су неке речи које су и раније биле коришћене добиле другачије значење, јер се данас повезују са пандемијом - „мјере, жариште, изолација, стожер, карантена, маска". Јозић каже да је хрватски језик знатно проширен великим бројем сложеница с префиксом „корона", па су изведене речи коронакриз, коронамјере, коронаправила, коронафобија. „Има и неких новотреница које су сковане у шали, попут ковидиота, коронашпека, кашљосрам и шмрцосрам", рекао је Јозић у анализи. Каповић не сматра спорним улазак медицинских појмова у свакодневни говор, јер у колико говорио о пандемији тешко то можемо без одређене дозе стручних термина. „У великом броју случајева су термини без којих је тешко разумети ситуацију", наводи Каповић у анализи. Јозић каже да су и они направили Појмовник корона вируса, због великих промена у језику у коме су наведене новонастале речи и изрази. Почетком марта медији су писали и о такмичењу за нову хрватску реч за 2020. годину. У ужи избор ушло је 19 речи, од којих осам су покушај замене страних речи које су стигле са епидемијом Ковида-19. Предложене су речи велепошаст за пандемију, суболест за коморбидитет, дишник или дисајник за респиратор, друштвостај или обуставка за локдаун. Уместо визира предложен је хихобран, а за самоизолацију - самоосама. На такмичење за најбољу нову реч у хрватском језику пристигло је 244 речи, од којих ће три бити проглашене најбољима. Коронабедак уместо ковидиота Козма Ахачич је лингвиста и један од чланова управе Института за словеначки језик Фран Рамовш. Каже да су одлучили да направе листу речи које су повезане са корона вирусом, јер верују да ће се неке од њих задржати и пошто се пандемија заврши. „Нове речи се нису користиле често, али су врло брзо постале оне које највише изговарамо због пандемије", рекао је Ахачич за Дневник.си. Словеначки лингвиста каже да се језик мења, посебно када се и ствари у свету мењају и да „долази много нових речи, али да такође многе и одлазе". Словенци ковидиот преводе као корона бедак, а они који држе физичку дистанцу називају се коронајунацима. У Дигиталном речнику македонског језика убачена је реч коронавирус, уз опис да припада групи РНК вируса који изазива обољења и код људи и животиња. Корона фризура и ковид расположење Увођење нових речи у језик током пандемије није специфично само за Србију. Према подацима Института за немачки језик, у Немачки лексикон протекле године додато је 1.200 нових речи, преноси Еуроњуз. Већина је била у вези са пандемијом корона вируса. Ако сте уморни од симптома које доноси корона вирус, кажете коронамуд (coronamood - у корона расположењу). Корона фризура је она коју сте носили док сте морали да седите код куће, односно док је на снази била мера забране кретања. Једна од фраза коју многи користе током пандемије је „оверзумд" (overzоomed), а значи превише проведеног времена испред компјутера на видео састанцима преко апликације Зум. У лексикон је ушла и реч коронаангст и значи анксиозност која настаје због Ковида-19. Дурата Прокши, Албанка са Косова, је по занимању социолошкиња али ју је живот у Митровици одвео у учионицу Она Србе учи албански, а Албанце српски: „Уз језик се приближавамо“ Реч 2020. године- локдаун Током прошле године британски Колинсов речник прогласио је енглеску реч lockdown (локдаун) - потпуно затварање за реч 2020. због популарности коју је стекла од почетка пандемије. Реч локдаун (потпуно затварање, карантин, изолација) и сличне већ су ушле у свакодневни говор широм планете, а власти многих земаљa увеле су мере у циљу спречавања ширења корона вируса. Аутори речника су забележили више од 250.000 примера коришћења ове речи у енглеском језику у поређењу са само 4.000 примера током 2019. године. На списку најкоришћенијих речи и израза на тему пандемије нашли су се и физичко дистанцирање, самоизолација и корона вирус. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk