Америка, избори, дебата Трампа и Бајдена: Два остарела боксера која желе да победе нокаутом
Месецима уназад било је догађаја које су стриктно контролисали тимови задужени за кампање председничких кандидата у САД - Доналда Трампа и изазивача Џозефа Бајдена.
У четвртак увече ће се њих двојица први пут суочити лицем у лице, један наспрам другог, у првој од три предвиђене ТВ дебате. На дебатној сцени кандидати су препуштени сами себи и у читавој кампањи, то је тренутак који са собом носи највише ризика. Много тога може да пође по злу, те обратите пажњу. Ево корисног водича за вас. Дебате Трампа и Бајдена - кад и где? Предвиђене су три дебате: Потпредседник САД Мајк Пенс и сенаторка Камала Харис испред Демократске странке суочиће се 7. октобра у Солт Лејк Ситију, Јута. Све дебате ће бити одржане у исто време - од 21 до 22.30 сати по америчком времену и не прекидају се рекламама. Формат дебате Трамп и Бајден ће имати три дебате Шест питања из шест области, за сваку ће имати по 15 минута. Области су: Трамп и Бајден ће добити по два минута сваки прво да одговоре на дато питање, пре него што крене унакрсна дебата На шта треба обратити пажњу у првој дебати? Анализа Ентонија Зуркера, репортера за Северну Америку Доналд Трамп је сад већ знан као опасан такмац. Он тражи место за себе и доминира под светлима рефлектора, а његове јаче и слабије стране добро су познате већини Американаца. Зато ће председничке дебате бити много више усредсређене на наступ Џоа Бајден а под тим истим светлима. Бајденов задатак је да буде сигуран и стабилан у наступу. Мора да делује тако да се Американци, макар довољно њих да би добио изборе у новембру, осете опуштеним када га замисле у Овалној соби Беле куће. Мора да развеје све сумње у вези са његовим годинама и менталном оштрином и да избегне ону врсту вербалних спотицања које су му наудиле у прошлости. Трампов посао ће бити да саплете противника. Као што могу да потврде Хилари Клинтон и његови противници из унутарпартијских избора за председничког кандидата, Трамп је непредвидива и дестабилизујућа фигура на сцени - а ако успе да поколеба Бајдена, то ће усадити семе сумње у мање посвећене поклонике демократе. Мораће да буде припремљен и на Бајденове контранападе - међу којима ће сигурно бити критике на рачун тога како се борио против пандемије корона вируса, водио привреду земље и испуњавао председничке дужности. Све указује на то да би то могао да буде буран сусрет. Џон Сопел ББЦ уредник за Северну Америку Остало је још мало више од месец дана до избора и - коначно - почиње да се стиче утисак предизборне кампање. Коначно смо се нашли на путу - за Кливленд, у Охају. А уз уобичајене крофне и слабу кафу у колима, сада имамо и гел за прање руку, влажне марамице за дезинфекцију и маске за лице. Добро дошли на америчке председничке изборе 2020. године. Коначно ћемо добити и елемент карактеристичан за америчке изборе у последњих 60 година - прву телевизијску дебату. Доналд Трамп и Џо Бајден, човек на човека. Борба голим рукама. Два „ударача" која заједнички имају 151 годину, навући ће и везати рукавице, и сваки ће желећи да победи нокаутом - мада ниједан од њих вероватно није способан да лети као лептир, нити да убоде као пчела. Телевизијске дебате ретко мењају правац америчких избора - много чешће служе као катализатор трендова који већ постоје. Али само повремено, оне успеју да доведу до преокрета. У првој телевизијској дебати 1960. године, Џон Ф. Кенеди није био фаворит у односу на препреденог и искуснијег Ричарда Никсона. Демократа Кенеди и републиканац Никсон током прве председничке дебате која је емитована на телевизији 1960. године Кенеди је, такође, морао да се избори са гомилом антикатоличких предрасуда. Али на телевизији, Кенеди је деловао углађено и непоколебљиво; Никсон ознојено и радражљиво. Дебата је преокренула плиму у корист Кенедија и он је добио те најтесније од свих тесних избора. Шта, дакле, можемо да очекујемо у четвртак увече у Кливленду када се суоче Трамп и изазивач Бајден? Прекретницу или потврду онога што већ знамо? Задатак Џоа Бајдена релативно је олакшан тиме што је Трампова кампања поставила лествицу веома ниско за њега. Трампов тим је тврдио да бивши потпредседник САД из времена Барака Обаме није сасвим свој, да је помало сенилан, да не уме више да формира правилне реченице: светла су упаљена, али нема никога код куће. У сваком случају, истина је да Бајден повремено звучи као да запиње и помало некохерентно. Он је и као дете муцао, што утиче на начин на који говори. Али и реченице Доналда Трампа умеју да се изгубе у збуњујућим зависним реченицама и збрљаној синтакси. Трампов тим је чак захтевао да се Бајден подвргне анализи крви како би се показало да ли узима дрогу за побољшање наступа. То није изненађујуће од Трамповог тима, али се Бајденов тим на то није ни осврнуо. Постојаће елемент дебате који Французи зову „un dialogue de sourds" - разговор глувих. Другим речима, они неће слушати један другог. Доналд Трамп ће, дакле, желети да се усредсреди на своја економска достигнућа пре избијања пандемије, желеће да нападне Бајденову породицу, посебно његовог сина Хантера и како је овај завршио у управном одбору украјинске енергетске компаније док је Џо Бајден био потпредседник (знамо из претходних дебата да ће Трамп улетети и кренути да пуца из свих расположивих оружја). Бајден ће желети да се концентрише на Трампову стратегију у борби против корона вируса и несумњиви јаз између онога што је амерички председник рекао новинару Бобу Вудворду и онога што је говорио америчком народу. И да дамо само још један пример - а шта је са немирима који су избили широм Америке после убиства Џорџа Флојда и Брионе Тејлор? Ако је судити по његовим ранијим наступима, Трамп ће се усредсредити на ред и закон, угрожена предграђа, левичарску руљу која пали и пљачка. Погледајте како је Трамп узвратио на случајеве насиља током протеста због убиства Џорџа Флојда Протести због смрти Џорџа Флојда широм Америке не јењавају. Бајден ће говорити о расној неправди, потреби за залечењем. Сваки ће имати своју реалност. Сваки ће бити у свом паралелном универзуму. Посао да приволи двојицу кандидата да се осврну на тачке излагања противкандидата допашће модератору дебате Крису Воласу са Фокс Њуза. Он је достојан тог задатка: бридак, обавештен и прекидаће унапред увежбане флоскуле кандидата. То ће их држати будним. Објављен је списак тема. Али од пре 24 часа, појавила се једна сасвим нова - и она би могла, можда, да постане кључно питање - а то је порез Доналда Трампа - да је платио само 750 долара пореза прве године боравка у Белој кући, да има лична дуговања од преко 400 милиона долара (коме све дугује тај новац?); да је 70.000 долара отишло на фризирање пред телевизијска гостовања. То је једна веома скупа фризура. Хилари Клинтон је покушала да сатера Трампа у ћошак по овом питању пре четири године, отпуживши га да плаћа премало федералног пореза или да га не плаћа уопште - али „то само значи да сам паметан", одговорио је тајкун милијардер. Његове присталице су биле одушевљене одговором. Али тада је он био бизнисмен аутсајдер; сада је председник а и даље плаћа само 750 долара годишње? То би овај пут могло да има мало више одјека. Ово можда делује као контраинтуитивно рећи, али иако је Бајден провео у политици многе деценије, он је донекле непознаница у овој дебати. Почетком године на унутарпартијским изборима за председничког кандидата пре Ковида, био је неубедљив кандидат - а притом је то још и великодушна оцена. После увођења изолације он се повукао у свој подрум у Вилмингтону и није излазио превише од тада. Доналд Трамп је, с друге стране, свеприсутан са свакодневним митинизима, говорима, конференцијама за штампу - ко може да се сети последњег 24-часовног периода кад се Доналд Трамп није налазио пред камерама? Али тако ће изгледати и избор са којим се суочава амерички народ. Доналд Трамп, бучни, агресивни боксер; или Џо Бајден, тиши, смиренији, мили чика. А могло би да буде ватромета и од самог модератора, зар не? Први модератор је водитељ емисије Недеља на Фокс Њузу Крис Волас. Крис Волас је 2016. године био први водитељ Фокс Њуза који је био домаћин ТВ председничке дебате између Хилари Клинтон и Доналда Трампа Многи људи би могли да помисле да ће водитељ са Фокс Њуза да прогледа Трампу кроз прсте, али он није Шон Хенити. Напротив. Амерички председник је доживео неке од својих најнепријатнијих тренутака док је седео преко пута Воласа, чије је владање детаљима легендарно. Интервју из јула постао је виралан кад је Волас рекао Трампу да је и он урадио исти когнитивни тест којим се председник хвалисао, додавши да то није баш „најтежи тест на свету". Трамп - који обично велича Фокс Њуз - критиковао је Воласа као некога ко само жели да буде као његов отац, Мајк Волас, који је био оригинални извештач за ЦБС-ових „60 минута". Деккарисани демократа, Волас је изјавио да је модерисање дебата озбиљан посао јер помаже „милионима људи да се одлуче кога ћемо да изаберемо". У другој дебати, модератор ће бити политички уредник „Си-Спена" Стива Скалија. То је формат градске скупштине, што значи да ће и обични људи добити прилику да учествују. Коначно, НБЦ-јева дописница из Беле куће Кристен Велкер закључиће вођење дебатне сезоне. Шефица вашингтонске редакције „УСА Тудеј" Сузан Пејџ ухватиће се у коштац са једином потпредседничком дебатом - Мајк Пенс и Камала Харис. Гледалац Кен Боун био је запажен током дебате 2016. годинеt Шта гласачи кажу да је најгора ствар која може да се деси? Питали смо двоје гласача са нашег панела. Трампов присталица Мајк Харлоу, 30-годишњи писац/Јутјубер из Њујорка, каже да су очекивања „толико невероватно ниска од Бајдена" да се плаши да ће изгледати као да је овај имао спектакуларан наступ само ако „буде успео да стоји и говори". Утисак који ће Бајден оставити слично је разлог за бригу и код Рем Сабе, 24-годишње студенткиње из Сијетла. Она каже да се брине да се дебатни учинак и политички планови демократе можда неће преточити у конкретне гласове. „Бринем се да ће људи рећи да Џо Бајден нема енергију да буде председник или да је сувише стар да буде председник или да нема праву личност или харизму". Да ли су дебате икада утицале на изборе? Гледаност дебата опада, али милиони Американаца и даље посвећено прате ове дуеле. Истовремено су и забавне и информативне - многим гласачима дебате служе да зацементирају став за кога ће гласати. Прва телевизијска дебата била је 1960. године између демократског сенатора Џона Ф. Кенедија и потпредседника из редова Републиканске странке Ричарда Никсона. Кенедијев тим се потрудио да изгледа свеже у крупним кадровима, док је Никсон, који се опорављао од болести, обукао неприкладно одело и видело сее како брише зној са чела. Легенда каже да је већина од 70 милиона ТВ гледалаца оценила је да је млађани Кенеди био убедљивији, док су они који су се дебату слушали путем радија предност дали искуснијем Никсону. Кенеди је заиста скочио у предизборним анкетама после дебате мада се не може са сигурношћу рећи да ли је то било због његове доминације на малим екранима. Републикански изазивач Роналд Реган победио је тадашњег председника Џимија Картера у дебати 1980-их трудећи се да говорим кратко и буде слаткоречив. Када је Картер инсистирао на политици и историји, Реган би користио просте и лаконске реченице. Тако је једном одговорио на Картерову критику овако: „Ето њега опет". У дебати 2000. године, наступ кандидата Демократске странке Ал Гор против Џорџа Буша могуће га је коштала председничког положаја. Гор је уздисао и превртао очима док је Буш говорио није се допало многим гласачима, сматрали су то потцењивачким (и чак је завршило у скечу у забавном ТВ шоу „Уживо суботом увече"). Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk