Берлински самит: Шта се променило после сусрета лидера региона
После шест месеци паузе, званичници Београда и Приштине поново су за истим столом - додуше берлинским, не бриселским.
Немачка и српска премијерка Ангела Меркел и Ана Брнабић, као и српски и француски председник Александар Вучић и Емануел Макрон виђаће се често у наредним месецима У присуству немачке канцеларке Ангеле Меркел и француског председника Емануела Макрона, договорили су се да ће се за тачно два месеца поново срести - у Паризу, али у „ужем формату", како је то најавио председник Србије Александар Вучић. Одмах након тог састанка, уследиће још један - 4. и 5. јула у пољском Познању планира се нови састанак у оквиру сада већ старог „Берлинског процеса", уз учешће мање-више истих званица са „ширег" списка. Упркос чињеници да је чак и 16. фебруара српски председник Александар Вучић телефоном поручио високој представници Европске уније Федерики Могерини да дијалога нема док Приштина не укине таксе на робу из Србије, три састанка за кратко време показују да комуникација постоји. У међувремену, приштинске таксе нису укинуте, а Србија је решила да ипак седне за сто са Хашимом Тачијем и Рамушом Харадинајем - макар и у ширем друштву. Шта су поручили гости Расположење руководстава Србије и Косова у обраћањима јавности мењало се готово као временске прилике у Берлину - од кишног преподнева, до суве и ведрије вечери. Дан им је започео одвојеним сусретима у берлинској канцеларији Европске уније са посредницом Европске уније Федериком Могерини, уз одсуство косовског премијера Рамуша Харадинаја који је то време провео у - америчкој амбасади. Српски председник расправљао се после састанка са косовским новинарима о дометима Фудбалског клуба Приштина у југословенском фудбалу, док је Хашим Тачи отворено рекао да неће бити договора док се у преговоре не укључе Сједињене Државе јер је Европска унија - „неспособна". Када су, уместо око 21 сат, са вечере са европским врхом изашли сат и по касније, уз објашњење да су „консултације" разлог продужетка берлинског програма, послали су нешто другачије поруке. „Ја не мислим да је пропало било шта - када год имате разговоре, то је боље него да разговоре немате. А да ли да очекујете чуда - она се у животу не дешавају", поручио је председник Вучић новинарима испред зграде немачке владе. Вучић је ублажио тврдње да ће сви на састанку говорити против интереса Србије, захваливши се на коректном односу руководствима Хрватске и Словеније, па и Црне Горе. Хашим Тачи одабрао је историјску сценографију за обраћање медијима Косовски председник Хашим Тачи окупио је новинаре испред Бранденбуршке капије, рекавши им да је суочавање делегација Србије и Косова било „тешко". „Неће бити размене територија, а радићу на припајању Прешевске долине Косову. Подела Косова је мртва идеја, као што је мртва идеја о Заједници српских општина са извршним надлежностима." Тачи је ублажио тврдње о неспособности Европске уније, наводећи да „верује да постоји могућност да се постигне споразум ове године, али уз одлучујућу улогу САД-а". Премијерка Ана Брнабић стајала је уз председника Вучића током његовог обраћања новинарима и потврдно климала главом на све његове тврдње. Премијер Рамуш Харадинај после састанка није се појавио пред новинарима - председник Тачи сам је дошао пред Бранденбуршку капију, док је Харадинај продужио у хотел. Србија и Косово - време за нови балон Лондонски самит: Лош тренутак за Западни Балкан Шта су поручили домаћини Ангела Меркел и Емануел Макрон преузели су иницијативу на Западном Балкану у тренутку када се Европи у другој половини маја спремају избори због којих је капацитет бриселских институција значајно смањен. „Овај састанак је корак на дугом путу и не мора све одмах да буде оријентисано на резултат", спуштала је очекивања пред почетак дуге берлинске вечери канцеларка Меркел. Француски председник, чије поруке о потенцијалном заустављању проширења Европске уније већ годину дана одзвањају континентом, покушао је да дода нову нијансу својој поруци. „Желимо отворено да разговарамо о питањима која су важна за регион. Ово је и европско питање јер и европска стабилност зависи од стабилности на Западном Балкану." Макрон је навео и једну од кључних идеја Берлинског самита - смиривање узаврелих страсти у наступима балканских политичара. „Не желимо да намећемо решења већ да анализирамо могућности, смањимо емоције, постарамо се да не буде нових отворених питања после ових решења." О решењу за које се залажу домаћини скупа, немачка канцеларка рекла је да „не може бити на штету осталих у региону". Емануел Макрон и Ангела Меркел покренули су нови процес разговора о Западном Балкану Берлинских „1 од 5 милиона" На огради зграде немачке владе, у тренутку док је српска делегација долазила на церемонију дочека, окачен је транспарент „1 од 5 милиона - Берлин". Љубица Шљукић Туцаков једна је од троје младих који су развили транспарент попут оног који се носи на грађанским протестима у Србији. „Желимо немачкој јавности да скренемо пажњу да, док они чекају да Вучић реши питање Косова, демократија у Србији нестаје." Љубица је пре осам месеци напустила Србију и преселила се у Берлин - за шта има и јасно објашњење. „Ја сам једна од оних која је отишла због неподношљиве ситуације у којој је држава. Не могу сваки дан да читам новине у којима се Албанци називају шиптарима, Хрвати усташама - тако сам живела деведесетих и не могу у том лудилу више да живим." Протест је испратило неколико немачких полицајаца Берлин, пет година касније Сусрет у Берлину долази пет година након почетка „Берлинског процеса", дипломатске иницијативе која је имала за циљ да оживи процес проширења Европске уније. У августу 2014. године, у немачкој престоници сусрело се шест премијера са Западног Балкана, представници земаља-чланица ЕУ, као и званичници ЕУ. „Овај самит није замена за Берлински процес, нити за приступне преговоре, већ добра прилика да се размене мишљења о ситуацији у региону", напоменула је немачка канцеларка. Пет година касније - поново у Берлину Из првог реда пет година старе фотографије, на сцени су остали и неки исти политички играчи (наведено слева на десно). Тада премијери Србије и Црне Горе, Александар Вучић и Мило Ђукановић и овога пута су били у Берлину - али сада као председници држава. Уместо Зорана Милановића, хрватски премијер сада је Андреј Пленковић, а Вјекослава Беванду је као представник БиХ заменио Денис Звиздић. Еди Рама и даље је албански премијер, упркос протестима опозиције. Ангела Меркел завршава свој канцеларски мандат и неће се кандидовати за нови, а страначке функције већ је препустила својој наследници. Жозе Мануел Барозо више није председник Европске комисије. Хашим Тачи је, попут Александра Вучића и Мила Ђукановића, „прескочио" са места премијера на место председника Косова. Премијер Северне Македоније Зоран Заев добио је највише осмеха немачке канцеларке Ангеле Меркел Зоран Заев заменио је Николу Груевског, сада политичког азиланта у Мађарској, на месту македонског премијера. Његово име у позитивном контексту нису пропустили да помену ни Ангела Меркел ни Емануел Макрон, наводећи пример договор Грчке и Северне Македоније о новом имену земље. Критиковао га је једино Александар Вучић, уз опаску да је покушао да „оправда приштинске таксе". Вернер Фајман више није канцелар Аустрије која на овом сусрету није имала представника, док је Марјан Шарец заменио Аленку Братушек на челу словеначке владе и присуствовао је састанцима. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk