Рад недељом: Забрањен у Црној Гори и широм Европе, а да ли ће бити и у Србији
Многи куповину остављају за последњи дан у седмици, ни не помишљајући да је нерадна недеља у Србији - луксуз и да многи тај дан проводе на радним местима.
Где све морате у набавку на време? Да, можда вама недеља није радни дан, али око 200.000 запослених у трговини тај дан проводе на радним местима. Њима би се вероватно допало да Србија крене стопама суседне Црне Горе и забрани рад последњег дана викенда. Иницијативу за то ових дана покренули су Удружени синдикати Слога. Из Слоге траже забрану рада великих трговинских центара и шопинг молова у Србији недељом јер су „положај радника и очување породице лошији и гори него икада, а рад недељом постао је правило које се злоупотребљава". Како додају, треба увести - грчки модел. „Држава би законом требало да пропише радно време слично оном у Грчкој, које би се завршавало суботом поподне и почињало понедељком ујутру, првог радног дана седмице", пише у саопштењу Слоге. Шта је грчки модел? Грчка је пре неколико година установила нова правила о радном времену. У овој земљи, уобичајено радно време продавница у великим градовима је од девет ујутру до девет увече, свим данима осим недеље. Продавнице у мањим градовима и приградским насељима раде по сменама. Понедељком, средом и суботом раде од девет ујутру до три поподне, док уторком, четвртком и петком раде у две смене - од девет ујутру до пола три поподне, а затим од пола шест до осам и тридесет увече. Супермаркети раде од девет ујутру до девет увече сваког дана осим недеље. Ипак, постоје радње којима је дозвољен рад током читавог дана седам дана недељно - нарочито у туристичким подручјима. Законом је прописано да су недеље радне за све седам пута у току године. Тако становници Грчке у куповину могу две недеље пре Божића, сваке прве недеље у време распродаја - што су укупно четири дана - а радње су отворене и у недељу пре Ускрса. Закон о трговини: Пет промена у шопингу које доносе нови прописи Из Удружење синдиката Слога наводе да се за овакав модел залажу јер треба „поштовати раднике и њихово право на одмор викендом у кругу породице". У Србији је Законом о трговини прописано да локалне самоуправе одређују радно време на територији којој управљају, а закон их не обавезује да на било који начин ограничавају рад одређеним данима. Рад недељом, наводи удружење Слога, само ће „наставити даље урушавање права запослених и њихово презадуживање промовисањем купохоличарских вредности, нарочито код младих генерација". „Уколико држава не буде имала слух за хитно решавање овог проблема, чека нас тотално уништавање породице као институције и све већа економска зависност од милости крупног капитала", наводи се у саопштењу. Каква је ситуација у региону? Иако су и у Босни и Херцеговини и Хрватској постојале иницијативе да се забрани рад недељом, то је до сада урађено само у Црној Гори. У тој држави недавно су на снагу ступиле измене Закона о унутрашњој трговини којима Влада Црне Горе покушава да промени дугогодишње куповне навике грађана. Црногорски трговци надају се да се потрошачке навике могу брзо променити У Хрватској се о овом предлогу расправљало, али се није одлучивало. Ни у Босни, као ни у Србији, није било расправе о овој теми, али су синдикати у обе државе тражили промене. Ко у ЕУ може недељом у шопинг? Многе државе Европске уније су ограничиле рад недељом. Правила су најстрожа у Аустрији где је потпуно забрањено радити последњим даном у седмици. Уз Грчку и Аустрију, и Белгија, Кипар, Чешка, Француска, Немачка, Мађарска, Исланд, Луксембург, Холандија, Шпанија, Пољска и Велика Британија имају јасна правила о томе ко може, а ко не може да ради недељом. У Италији се планира увођење забране, а то је било и једно од овогодишњих предизборних обећања. Економисти су израчунали да би таква одлука земљу могла да кошта више од десет милијарди евра. Остале чланице ЕУ углавном не ограничавају радно време. Четвородневна радна недеља Уобичајена петодневна радна недеља са 40 радних сати у неким местима „отишла је у пензију". Дански Одшеред је један од последњих градова који је донео такву одлуку. Власти у том граду недавно су увеле четвородневну радну недељу за све запослене у општинској администрацији. За око 300 запослених у тој општини, викенд сада траје три дана. Скандинавске земље предњаче у увођењу четвородневне радне недеље. Да ли би радници уз четвородневну радну недељу били продуктивнији? Продуктивност и слободно време О краћој радној недељи било је речи и на Светском економском форуму у Давосу. Психолог Адам Грант рекао је да краће радно време значајно утиче на продуктивност запослених. „Ако скратите радно време, људи боље и ефикасније усмеравају пажњу, па ураде исто колико и за дуже радно време, а то често буде квалитетније и креативније", рекао је Грант у јануару. Додао је да су радници лојалнији организацијама које су спремне да им дају флексибилност, како би имали времена и за живот ван посла. Економиста и историчар Рутгер Брегман је подсетио да идеја о краћој радној недељи није нова и да су деценијама најзначајнији економисти, филозофи, социолози, веровали, све до седамдесетих, да ћемо све мање радити. „У двадесетим и тридесетим годинама прошлог века, неки велики капиталистички предузетници који су схватили да запослени постају продуктивнији ако је радна недеља краћа. „Хенри Форд је, на пример, открио да ако радну недељу скрати са 60 сати на 40 сати, запослени постају продуктивнији јер нису толико уморни у слободно време", рекао је Брегман. Академска истраживања подржавају овакво становиште. Више слободног времена је кључ за продуктивност Бројне студије показују да су људи срећнији и продуктивнији уколико раде краће. Економиста Јан-Емануел де Невe непосредно пред форум у Давосу изјавио је за ББЦ да су добар радни баланс, уз слободно време током ког људи могу да се баве стварима које воле - кључни за задовољство и да је тродневни викенд један од начина се то постигне. „Рекао бих да је четвородневна радна недеља важна у смислу проналажења или успостављања праве равнотеже између радног и приватног живота", рекао је Де Неве. Подаци Oрганизације за економску сарадњу и развој показују да су земље у којима се негује култура дугог радног времена, често мање продуктивне и да имају нижи БДП по радном сату. Неке компаније увеле су већ четвородневну радну недељу, а многе су у пробној фази. Конгрес британских синдиката заговара увођење четири радна дана седмично у читавој земљи до краја века, што подржава Лабуристичка странка. У Србији до сада није било речи о томе, али је Покрет обнове краљевине Србије крајем 2018. Скупштини Србије поднео иницијативу за скраћење радног времена са осам на шест сати. Иницијатива ипак није заживела. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk