Локални избори у Хрватској: Како су нова лица победила велике странке
Хрватска политичка утакмица, у којој главну реч воде два велика играча, трајала је три деценије и могла би да буде завршена.
Томислав Томашевић могао би да наследи Милана Бандића на челу Загреба На недељним локалним изборима, кандидати Хрватске демократске заједнице (ХДЗ) и Социјалдемократске партије (СДП) нису успели да остваре значајнији резултат у два највећа града - Загребу и Сплиту, као и низу других градова и општина у земљи. У Загребу, пораз великих је најубедљивији - у други круг прошли су Томислав Томашевић из зелено-леве коалиције Можемо! и кандидат десног Домовинског покрета Мирослав Шкоро. У Сплиту је победио кандидат организације Центар Ивица Пуљак, док је у други круг прошао и кандидат ХДЗ-а Вице Михановић. Коначни победници ових избора биће познати за две седмице, када се одржи други круг гласања у 14 жупанија, главном граду Загребу и још 55 градова и 87 општина где ниједан од кандидата није у првом кругу освојио гласове више од половине изашлих бирача. Професор Факултета политичких наука из Загреба Дражен Лалић каже да је криза великих странака у Хрватској почела још 2013. године. „Криза великих странака у Хрватској је хронична и овај процес ће се наставити. „Велике странке не реализују неке важне функције, попут изостанка регрутације политичке елите, јер их руководство сувише контролише." Лалић наводи да је криза продубљенија код СДП-а него код ХДЗ-а који је на власти на државном нивоу. „У обе странке је дошло до смене генерација, али у обе странке ти млади морају да буду у добрим односима са лидером странке. „Смена генерација у неким срединама додатно је продубила кризу странака које немају способност нових политичких организација", закључује Лалић. Случај Загреб и Сплит Дугогодишња владавина Милана Бандића у Загребу завршена је његовом смрћу између два изборна циклуса, па је било сигурно да ће хрватска престоница добити нову власт. Мало је фалило да је добије већ у првом изборном кругу - Томислав Томашевић освојио је 45,15 одсто гласова, па је чекао пребројавање и последњих изборних кутија да би сазнао да ће у другом кругу бити велики фаворит против Мирослава Шкора, певача и некадашњег председничког кандидата. „Томислав Томашевић је активиста који је јако дуго припремао сопствени политички узлет. „То је врста политичког фанатизма која је ретко виђена на овом простору", каже политиколог Лалић. Локални избори у Хрватској донели су другачију слику него парламентарни избори одржани прошле године Загребачки кандидати СДП-а и ХДЗ-а, Јошко Клисовић и Давор Филиповић, остварили су једноцифрен број процената освојених гласова. „Давор Филиповић је човек пореклом из Босне, па и то треба узети у обзир. „Он је амбициозан и вредан млади човек, али је врло лоше комуницирао, био склон негативној, па и прљавој кампањи", сматра Лалић. Политичка каријера Томислава Томашевића почела је на улицама Загреба, у многимм акцијама којима се противио урбанистичким решењима и начинима трошења новца власти Милана Бандића. Сасвим другачији политички пут имао је победник првог круга сплитских избора, научник Ивица Пуљак. „Он је атомски физичар са одличном међународном каријером, док му супруга има политичког искуства као посланица у Сабору. „Он је либерал, али се његова политичка организација већ поделила на два дела", каже политиколог Лалић. Додаје да Пуљак за сада нема амбиција на државном нивоу политике, док је Томислав Томашевић на претходним парламентарним изборима дошао до места посланика. У Сплиту се у други круг пласирао и кандидат ХДЗ-а Вице Михановић који је освојио 23,23 одсто гласова, наспрам Пуљкових 26,82 одсто. Иза њих остао је некадашњи сплитски градоначелник Жељко Керум, али и кандидат СДП-а Анте Франић са једноцифреним процентом освојених гласова. Случај Вуковар Политичкој утакмици у Вуковару, граду на крајњем истоку Хрватске где значајан део бирача чине и представници српске мањине, занимљивости је допринела и подела у доскора владајућем ХДЗ-у. Пре годину дана, због неслагања са политиком коју води премијер и лидер ХДЗ-а Андреј Пленковић, градоначелник Иван Пенава напустио је странку и постао кандидат Домовинског покрета Мирослава Шкоре. Сада ће као првопласирани у другом кругу водити битку против кандидата управо ХДЗ-а Николе Мажара. За новинара Вечерњег листа из овог града Бранимира Брадарића то и није велико изненађење. „Изненађење је само број гласова које је освојио Пенава јер се очекивало како ће тај број ипак бити мањи. „Између Пенаве и Мажара разлика је више од две хиљаде гласова тако да Пенава тврди како је његова победа само одложена на неколико дана, иако Мажар истиче како је други круг сасвим друга утакмица." Централним тргом у Вуковару доминирају обновљена зграда градске управе и Радничког дома Ипак, неочекивани исход вуковарског гласања можда се крије у резултату СДП-а који је у претходним деценијама имала градоначелнике који су обележили политички живот овог града. „Двојац у другом кругу је очекиван тим пре што је СДП потонуо као странка и само је сенка партије која је у Вуковару пре седам-осам година имала градоначелника и већину у Градском већу. СДП на овим изборима није успео да пређе ни изборни праг да би ушао у Градско веће", каже Брадарић. Он наводи да је слична ситуација и на нивоу целе жупаније која се налази уз границу са Србијом - у низу општина, шансу да дођу на власт имају мање странке или независни кандидати. „Очигледно је како се неке ствари мењају и то полако, али сигурно. „Велике странке више нису фаворити на изборима упркос свој инфраструктури, а грађани желе и траже нешто више", закључује Брадарић. Где су „велики" остали велики Да изборна слика Хрватске не буде у потпуности промењена, а велике странке остану бар донекле задовољне, постарали су се кандидати ХДЗ-а и СДП-а у неколико градова. „Велике странке су оствариле добар резултат у великим градовима где су одабрале квалитетне кандидате који нису негативно комуницирали, који су говорили о стварним проблемима грађана", каже политиколог Дражен Лалић. У већини општина у Хрватској, на изборе је изашло мање од половине уписаних бирача Осијек би тако могао први пут добити градоначелника из ХДЗ-а јер је Иван Радић освојио убедљивих 38,69 одсто гласова, па ће се у другом кругу борити са кандидатом Домовинског покрета и Моста Бериславом Млинаревићем. СДП највеће наде полаже у својој традиционалној бази Ријеци, где је Марко Филиповић у други круг понео 30,25 одсто гласова и такмичиће се са независним кандидатом Давором Штимцем и његових 16,1 одсто гласова. „Кандидат ХДЗ-а у Осијеку је згодан, млади мушкарац и то воле женски гласачи, а то се често заборавља. СДП је у Ријеци одабрао човека са великим искуством са позиције заменика градоначелника", каже Дражен Лалић. Нешто другачија слика је на изборима за жупане у двадесет хрватских жупанија од којих су шест изабрани у првом кругу са више од 50 одсто гласова изашлих бирача. У дванаест жупанија, најбољи резултат остварио је ХДЗ. Ипак, у свим жупанија у којима ће се за две недеље одржати други круг гласања, на листићима се међу два имена наћи бар једно из великих странака - СДП-а или ХДЗ-а. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk