Личне карте и Србија: Измене закона - олакшице или нови намети
Одлазак на шалтере државних управа и борба са „ветрењачама бирократије" вероватно је и даље један од највећих страхова „обичног човека" у Србији, упркос свим најавама о дигитализацији и доласку модерног доба 21. века.
Отуда и не чуди доза резерве са којом је део јавности дочекао вест о томе да су посланици Скупштине усвојили измене Закона о личној карти, док надлежни тврде да ће то довести до уштеде времена и новца. Међутим, Милан Филиповић из Комитета правника за људска права (ЈУКОМ) наводи за ББЦ на српском да су предвиђене измене козметичке природе. А за Милоша Јовановића, службеника из Београда, ово је пре свега, практично питање о томе хоће ли промене и на који начин да утичу на кућни буџет. „Оно што ме највише занима јесте колико ће то да ме кошта", рекао је Јовановић за ББЦ на српском. Шта се тачно мења и како то изгледа у пракси? 1. Адреса пребивалишта постаје обавезна У образац личне карте додаје се адреса пријављеног пребивалишта, што се претходно није водило као „битан податак". До сада су ти подаци били: име и презиме, пол, датум и место рођења и јединствени матични број. Приликом промене адресе, личне карте са чипом неће морати да се мењају - адреса ће бити измењена кроз чип. Међутим, личне карте без чипа ће, као и до сада, морати да се замене уколико се мењају битни подаци, међу којима од сада и адреса. Валентина Вулић, начелница Одељења за управне послове МУП-а Србије рекла је за РТС да ће се изменама постићи то да сви подаци у јавној исправи одговарају чињеничном стању. Ипак, Филиповић из ЈУКОМ-а истиче не види смисао ове одредбе, зато што ће људи морати да мењају личне карте сваки пут кад промене пребивалиште - за шта ће сносити трошкове. „То је супротно циљу због којег је закон измењен, а то је смањење административних терета грађана", каже он. У предлогу измене закона, тврди, није наведен конкретан разлог за доношење ове одредбе. „Стога не видим разлог уписивања адресе осим наплате издавања нових образаца приликом промене пребивалишта", наводи Филиповић. 2. Лакше до нове личне карте у случају губитка Како би се смањио трошак издавања нове личне карте у случају губитка, укинуто је правило да се неважећа лична карта оглашава у Службеном гласнику - по цени од скоро 800 динара. Од сада ће Министарство унутрашњих послова (МУП) личну карту огласити неважећом на сајту, а као разлог се у предлогу измена и допуна Закона наводи „смањење административног терета за грађане". Наравно, и даље ће они који изгубе личну карту бити у обавези да пријаве губитак документа. Али ни то није бесплатно - плаћаће се мањи износ приликом пријаве нестанка. „Плаћаће таксу за доношење решења, али неће сносити трошак за оглашавање у Службеном гласнику, а то је до сада било 800 динара", истакла је Валентина Вулић из МУП-а. За Андреу Матијевић из Нове Вароши ово представља позитивну промену „Сматрам да је ово модернизација и аутоматизација саме процедуре", каже она. Зоран Лазић, секретар МУП-а навео је да ће захваљујући томе евиденција о изгубљеним личним картама бити на једном месту. „Једноставније је за нас, а лакше за грађане", изјавио је он. 3. Олакшано коришћење еУправе У чип се предвиђа уписивање сертификата за електронску идентификацију, што ће грађанима олакшати коришћење услуга еУправе. Лична карта ће представљати средство за утврђивање идентитета на даљину, чиме се добија могућност подношења захтева без одласка на шалтер. Такође, на захтев грађана, у чип ће моћи да се упише квалификовани сертификат за електронски потпис. Закваљујући томе, лична карта може постати средство за стварање електронског потписа, којим се при пословању потврђује идентитет потписника и обезбеђује заштита тачности података. Филиповић истиче да је ово промена набоље. „Аутоматско уписивање електронских сертификата и одредбе везане за електронски потпис су напредак", каже он. 4. Малолетницима поједностављено добијање личне карте Малолетници старији од 16 година моћи ће да изваде личну карту уз сагласност само једног родитеља. Досадашње правило гласило је да један од родитеља, уз писмену сагласност другог, подноси захтев за малолетно лице. 5. Продужење прописане забране коришћења личне карте као путне исправе Држављани Србије уз личну карту могу да путују у Босну и Херцеговину, Албанију, Црну Гору и Северну Македонију. Међутим, лична карта не може да служи као путна исправа уколико је пасош одузет због истраге, оптужнице, затворске казне, ради спречавања ширења епидемије или војне обавезе. Уместо досадашњих шест месеци, забрана преласка уз личну карту ће важити све док су разлози за забрану на снази. Шта кажу грађани? Андреа Матијевић из Нове Вароши каже да је прочитала велики број коментара на порталима и друштвеним мрежама у којима се људи питају да ли измене закона доносе нове намете при промени личне карте. „Драматични кликбејт наслови су ме натерали да испитам шта се дешава. „Испоставило се да ће замена, ипак, тећи на исти начин као и до сада", навела је она. Милош Јовановић се, међутим, пита да ли ће због промена у личној карти морати да мења и нека друга документа. „Волео бих да овај потез значи и смањење бирократије и папирологије, али сам сумњичав због разних искустава из прошлости која кажу другачије", наводи он. Када мењамо личне карте? Измене не подразумевају издавање нових исправа. Филиповић наводи да ће се личне карте издате пре промене закона мењати по истеку исправа или кад прође пет година од ступања измена на снагу. „После тога ће људи морати да мењају личну карту сваки пут кад мењају пребивалиште као што је и данас случај са нечипованим картама", каже он. Личне карте са чипом не морају да се мењају и остаће важеће до датума који је наведен у личној карти. „Уколико се мењају битни подаци, на пример пребивалиште, биће измењени кроз чип, као и до сада", рекла је Валентина Вулић из МУП-а. Зашто се мења закон? Министар финансија Синиша Мали изјавио је да измене доприносе бољој правној сигурности, већој безбедности и ефикаснијем остваривању права грађана. „Циљ је да грађани и од куће, без одласка на шалтер и чекања у редовима, остваре права како бисмо повећали ефикасност рада наше управе", навео је он. Како се наводи у предлогу о изменама и допунама Закона о личној карти, промене се дешавају због уочених недостатака у важећем закону. Још један разлог су обавезе које произилазе из пројекта Владе „Стоп бирократији" који за циљ има смањење административних терета. Измене помажу грађанима и допринеће томе да се лична документа добијају брже уз поједностављену процедуру, рекао је министар унутрашњих послова Александар Вулин. „Промене ослобађају од непотребне бирократије, прилагођавају право животу, а не живот праву", навео је он. Закон о личним картама је донет 2006, а измене је претходни пут претрпео 2011. године. Погледајте видео о Ковид пасошима pasosi Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk