Никола Тесла - зашто је (не)битно да ли је Србин или Хрват
Студентска размена пре неколико година у Македонији.
„Српско порекло и хрватска домовина", али америчка канцеларија Свака земља треба да се представи кроз храну, народну ношњу и познате личности у свету. И српски и хрватски студенти направили су 'струју од картона' да би показали Немцима и Белгијанцима да је њихова позната личност - научник Никола Тесла. Након пар минута објашњавања странцима да је „Тесла рођен и одрастао у Хрватској, а пореклом је Србин" - српска и хрватска делегација заједно је прикупила шта све зна о Тесли, а затим су прешли на хрватску кравату и српског вампира. Ипак, политичари са Балкана не следе овај пример. „Хрватска енциклопедија за Николу Теслу наводи да је био амерички и хрватски изумитељ српског порекла", рекла је министарка културе Хрватске Нина Обуљен Коржинек, објашњавајући зашто ће се Хрватска на изложби ЕXПО 2020. у Дубаију представити као „земља великих умова који су постигли светску препознатљивост, међу којима је и Никола Тесла". На то је њен колега, ресорни министар из Србије Владан Вукосављевић, одговорио да „придев 'хрватски' неће Србину Николи Тесли одузети ништа од његове вечне славе, али да такву интерпретацију сматра 'нелогичном, историјски неутемељеном, детињастом и произвољном'." Док траје расправа на друштвеним мрежама, аналитичари за ББЦ на српском објашњавају - зашто је битно да ли је Тесла, или било који други познати ствараоци - био Србин или Хрват. „Српско порекло и хрватска домовина" Телеграм који је Тесла послао 1936. године у Загреб тадашњем вођи опозиције Влатку Мачеку гласио је: „Једнако се поносим својим српским родом и хрватском домовином. Живели сви Југословени." Ипак, 83 године касније, полемика „око тога да ли је Србин или Хрват и даље траје попут надметања ко је починио више злочина током деведесетих", каже за ББЦ на српском Александар Попов, аналитичар из Центра за регионализам. „Овај догађај, сајам у Дубаију, само је још једна прилика за реваншизам, попут обележавање разних годишњица Олује или жртава Вуковара. „То је заправо начин да и једна и друга власт, у Србији и Хрватској, скрену пажњу са домаћих проблема - високог степена корупције и великог броја младих који напуштају Балкан." Да се свака прилика може „искористити за свађу" каже за ББЦ на српском борац за људска права Зоран Пусић, који је и председник Антифашистичке лиге Хрватске и члан Игманске иницијативе. „Тесла би се вероватно смејао и једнима и другима, јер је препирка потпуно бесмислена. „Иако је Тесла сва научна достигнућа постигао у Америци, био је везан за свој крај, али не за идеје националиста у Србији и Хрватској. „Расправа је недостојна успомене на једног научника." Теслино предавање у Француском удружењу физичара 1885. године Шта је битније - идентитет или квалитет живота Проблем је, додаје Попов, „што не само да се нисмо суочили са прошлошћу, већ је дошло и до радикализације": „На овим просторима није толико битно како живимо - али идентитет? То је најбитније. „Барем нам такву поруку шаљу политичари, а та реторика се вратила на Балкан." Проблем, слаже се Пусић, јесте што расправа долази „одозго": „То није тема коју започињу људи сваки дан, али је пласирају политичари који имају утицај на медије. Медији затим утичу на формирање јавног мњења, па то није сасвим безопасно." Попов даје позитиван пример Северне Македоније и Грчке, које су постигле споразум око назива државе, али су и начеле питање - чији је Александар Македонски. Македонци су преименовали аеродром и аутопут из „Александар Велики" у Скопски међународни аеродром, односно „Пријатељство" 2018. године, због преговора између Скопља и Атине. Од Андрића до Дражена Петровића Поред Тесле, Србија и Хрватска полажу право и на књижевника Иву Андрића, који је рођен у Травнику у Босни. Овај спор је добио и епилог на суду када је Матица Хрватска у Сарајеву у склопу едиције „Хрватска књижевност Босне и Херцеговине у 100 књига" уврстила и Иву Андрића као хрватског писца. Након распада Југославије, највише се говори о спортистима из српско-хрватских бракова. Примери су један од најпризнатијих кошаркаша Хрватске, али и Европе по одабиру УЛЕБ-а- Дражен Петровић, познати фудбалер и данашњи фудбалски тренер Синиша Михајловић, али и тренутни министар спорта Србије и познати ватерполиста Вања Удовичић. Његово порекло је недавно коментарисао и сам председник Србије Александар Вучић када је рекао да би „тешко могао да каже да је Вања Србин". „Све моје из Босне", по овој реченици познат је нобеловац Иво Андрић Твитер: „Тесла геније", али и „само Србин" и „одгојила Хрватска" Уз хаштаг #NikolaTesla, странци махом цитирају на Твитеру Теслине изјаве о томе како се краду изуми, али и колико је „био испред свог времена". Последњих дана ипак и са налога који су нам доста ближе територијално, уследио је нови 'талас' расправа - да ли је Тесла био Србин или Хрват. Неки су се ипак закачили за то да је првенствено и најбитније био - „генијалац" и „грађанин света". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk