Рак грлића материце: Зашто више од 90 одсто жена у Србији не иде превентивно код гинеколога
Драгана Стојковић има 34 године и редовно - једном годишње - иде на гинеколошки преглед.
Више од 90 одсто жена у Србији не иде редовно гинекологу „Здравље репродуктивних органа је врло важно, идем редовно и онда не размишљам да нешто може да ми се деси", прича Драгана за ББЦ на српском. Она припада забрињавајуће малој групи жена које иду на превентивне прегледе. Њих обавља тек три до осам одсто жена, каже за ББЦ на српском Бојана Милошевић, национална координаторка Канцеларије за скрининг рака у Институту за јавно здравље Србије „Др Милан Јовановић Батут". „Већина жена оде на преглед тек када осети неку тегобу - а то често буде касно", каже Милошевић. Битку са раком грлића материце прошле године у Србији изгубила је 551 жена. Истовремено је дијагностиковано 1.327 нових случајева тог малигног обољења - које је, уколико се на време установи - излечиво. То „на време" је и до 10 година - пошто период од првих промена на ћелијама до настанка малигнитета траје између осам година и једне деценије. Због нередовних прегледа стопе смртности и оболевања од ове болести су у Србији и даље високе, међу највишима у Европи иако, према речима Бојане Милошевић, ово обољење може да буде искорењено. „Зна се да га узрокује хумани папилома вирус, зна се како се преноси, могуће је предупредити га на време, а постоји и вакцина. „Болест је у неким земљама готово искорењена, а у Србији је и даље у врху узрочника смртности", каже Милошевић. Често буде касно Рак грлића материце чинио је 14,5 одсто свих нових дијагностикованих малигних обољења у Србији прошле године. Од неке врсте рака прошле године у Србији оболело је 47.960 особа. Код жена је он један од најчешћих карцинома и четврти узрок смртности од рака, подаци су Института за јавно здравље „Др Милан Јовановић Батут". Карцином грлића материце је излечив, уколико се открије у раној фази - Папаниколау тестом. Тест је открио научник Јоргос Папаниколау 1920-тих година прошлог века, а примењује се од 1960-тих. Овај научник, коме многе жене на планети могу да захвале што им је на неки начин сачувао живот, рођен је пре тачно 136 година. Откривање на време - сигурно излечење У току кратког и безболног гинеколошког прегледа са површине грлића материце узима се брис који се потом шаље у лабораторију. Тамо се анализира под микроскопом у потрази за ћелијама које су измењене. Познат и као Пап тест, први пут треба да се уради годину до две после ступања у сексуалне односе, каже за ББЦ на српском Светлана Спремовић Рађеновић, начелница одељења гинеколошке ендокринологије Клинике за гинекологију и акушерство Клиничког центра Србије. „Нередовни гинеколошки прегледи главни су разлог за високу стопу оболевања и смртности од ове болести у Србији", каже Спремовић Рађеновић. Одлазак гинекологу није навика жена у Србији, тврди она, а томе и прилог иду и подаци „Батута". „Веома је важно да жене обављају редовне прегледе. Папаниколау тест спада у домен превентивне медицине и први је и основни скрининг. „Њиме може да се утврди да ли су на грлићу настале неке промене и уколико их има, раде се додатни прегледи", каже. Први Папаниколау тест треба урадити годину до две после првог сексуалног односа и понављати га редовно у зависности од тога какав је налаз. Превентивне прегледе обавља тек мали број жена „Ако је све како треба, контроле су на годину дана, док другачији налази захтевају чешће контроле", каже др Спремовић Рађеновић. Папаниколау тестом могуће је утврдити рану фазу настанка карцинома. „Рана фаза није рак, већ фаза атипије - откривање да постоји могућност да настане малигнитет. „Не постају све атипије малигнитети", објашњава. Та рана фаза - од уласка вируса у организам до настанка малигнитета - траје од осам до десет година и према речима Бојане Милошевић, у тој фази болест је стопостотно излечива. Када се открију промене у раној фази, све је могуће завршити благом интервенцијом која не захтева операцију и лежање у болници. „У том случају се само скину промене са грлића. Када настане малигнитет, пацијенткиње се оперишу, уклањају им се органи захваћени болешћу", прича Спремовић Рађеновић. У раној фази, која траје и читаву деценију, често нема никаквих симптома обољења, па су жене које не иду редовно код гинеколога у опасности. Први знаци болести често настају када је већ касно за излечење. Организовани скрининг прегледи Услед алармантних података о томе да је рак грлића материце један од главних узрочника смрти међу женам када је о карциному реч и чињенице да око 95 одсто жена не иде на превентивне прегледе 2012. године покренути су организовани скрининг прегледи. „Обављају се у 17 домова здравља и жене се директно позивају да дођу на њих. Тиме је обухваћена трећина жена у Србији и досадашњи подаци показују да се на овакве позиве већина њих одазива", каже Бојана Милошевић, координаторка овог програма. Ипак, још две трећине жена и 143 дома здравља нису обухваћени таквим скрининзима. Њима су на располагању редовни превентивни прегледи. Број један у региону Србија је прва у региону по броју новооткривених случајева оболевања од рака грлића материце са 1.327 нових дијагноза током 2018. године, показују подаци Међународне агенције за истраживање рака. Следе БиХ са 556, Хрватска са 266, Македонија са 151 новим случајем, затим Албанија са 134 и Црна Гора са 54 нова откривена случаја обољења. Хумани папилома вирус Хумани папилома вирус (ХПВ) је главни узрочник настанка рака грлића материце. Постоји више од сто типова овог вируса. Многи ће се током живота инфицирати ХПВ вирусом без штетних последица. У највећем броју случајева неће бити симптома, а инфекција ће проћи сама од себе. Ипак, у неким случајевима инфекција је упорна и може да доведе до болести грлића материце. Многе земље увеле су обавезну вакцину од овог вируса. Вакцинација од ХПВ-а је у Србији и даље препоручена, а не обавезна Вакцинација је могућа и у Србији, али није обавезна. „Вакцина од ХПВ-а припада групи препоручених вакцина, што значи да је плаћају родитељи, а не држава. Зато су проценти деце која је примају мали", каже Милошевић. Недавно истраживање показало је да је, на пример, вакцинација ХПВ вакцином у Шкотској довела до „драматичног" пада болести грлића материце, а како каже Милошевић, захваљујући вакцини болест је готово искорењена и у Аустралији. „Иако смо очекивали да би ова вакцина могла да постане обавезна и код нас, то је изгледа ипак тренутно скупо за дражаву и има важнијих ствари у које улаже", прича Милошевић. Осим рака грлића материце, ХПВ вирус изазива и карцином завршног дела дебелог црева (90 одсто случајева), 71 одсто случајева рака гениталних органа код оба пола и 72 одсто случајева рака усне дупље и ждрела. Србија је, према проценама Међународне агенције за истраживање рака, земља са средњим ризиком оболевања (на 12. месту од 40 европских земаља) и високим ризиком умирања од малигних болести у Европи - на другом месту одмах иза Мађарске. Највише људи оболева од рака плућа, дојке и дебелог црева и ове три врсте чине једну трећину новооболелих и умрлих особа од рака у свету. Најчешћи малигни тумори код жена: Најчешћи малигни тумори код мушкараца: Извор: Институт за јавно здравље Србије „Др Милан Јовановић Батут" Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk