Киргистан: Председник увео ванредно стање у главном граду Бишкеку, наредио војсци да чува ред и мир
Два дана пошто је Централна изборна комисија Киргистана поништила резултате парламентарних избора после насилних демонстрација незадовољних присталица опозиције у главном граду Бишкеку, председник земље Соронбаја Женбеков прогласио је ванредно стање у престоници и наредио је војсци да уведе ред.
Демонстрације у Бишкеку Председник је именовао војног команданта за главни град, увео полицијски час, забранио митинге и друге масовне догађаје и успоставио контролу над медијима. У међувремену, у Бишкеку су почели сукоби између присталица различитих политичких снага. После масовних протеста, упада у владине зграде, оставки многих функционера, нејасно је ко сада контролише ситуацију у земљи. У Киргистану су у недељу одржани парламентарни избори, а само четири странке прешле су цензус од седам одсто за улазак у парламент, од којих су три блиско повезане са председником Соронбајом Женбековим. Опозиционе присталице изашле су на улице, упале у зграду владе и парламента, а из затвора су ослобођени разни политички затвореници. Централна изборна комисија потом је поништила резултате избора, али се још не зна када ће они бити поновљени. Председник Женбеков је оптужио политичке противнике да на силу желе да преузму власт. У недељним сукобима демонстраната и полиције било је више од 100 повређених, махом припадника безбедносних снага, а један човек је страдао, саопштило је раније Министарство здравља Киргистана. Одлука Централне изборне комисије о поништавању резултата избора уследила је пошто је председник Женбеков оптужио политичке противнике да на силу желе да преузму власт. За сада се не зна када ће избори бити поновљени. Женбеков је раније за ББЦ рекао да је спреман да „препусти одговорност снажним вођама", али није желео да открије на кога мисли. Председник Соронбај Женбеков Он је сменио премијера Кубатбека Боронова, а потом је потписао указ којим се у Бишкеку проглашава ванредно стање до 21. октобра. На веб страници председника државе се наводи да је ова одлука донета „у вези са тренутном ситуацијом, повезаном са насиљем и претњом по живот и здравље људи, која је настала као резултат нереда". Женбеков појашњава да се ванредно стање уводи „искључиво у интересу заштите живота и здравља грађана, њихове безбедности, као и ради што скорије стабилизације друштвено-политичке ситуације и успостављања јавног реда и мира на територији Бишкека". Према указу, трупе и војна опрема и контролни пунктови требало би да буду распоређени у Бишкеку. Није познато да ли се спроводи овај указ Женбекова и да ли се извршавају војна наређења председника земље. Дописник руског ТАСС-а јавља да је у јужним и западним деловима Бишкека видео колоне војних камиона са војницима. Присталице разних политичких група у Бишкеку Како су избили протести? После саопштавања резултата избора, у центру Бишкека окупило се на хиљаде незадовољних људи. Они су провалили у зграду владе и парламента после сукоба са полицијом, која је користила водене топове и сузавце. На видео снимку се видело како бацају папире са прозора из кабинета председника Соронбаја Женбекова. У понедељак је полиција употребила шок бомбе да растера хиљаде демонстраната са главног трга. Али демонстранти су се вратили и упали у зграду владе и парламента, познату и као Бела кућа. На видео снимцима који су дељени на друштвеним мрежама види се како опозициони демонстранти улазе у комплекс, неки се пењу на ограду, а други отварају главну капију. После су запосели зграде председничке администрације, парламента, Државног одбора за националну безбедност и државне телевизије, а улетели су и у затворе ослобађајући политичке затворенике. Међу њима и бившег председника Киргистана Алмазбека Атамбајева, који је био у притвору у Државној служби националне безбедности чекајући суђење за кривична дела корупције, јавила је локална новинска агенција АКИ прес. Opposition leaders have refused to recognise the result of the election Председник Киргистана је оптужен да је учествовао у намештању резултата парламентарних избора и за куповину гласова и застрашивање бирача. Две водеће странке, које су добиле по четвртину гласова, биле су Биримдик и Мекеним Киргистан. Млађи брат председника Женбекова, Асилбек Женбеков, члан је Биримдика. Верује се да је Мекеним из Киргистана уско повезан са моћном породицом Матраимов. Глава породице Раимбек Матраимов, био је разлог за протесте против корупције прошле године и верује се да је помогао у финансирању успешне председничке кампање Женбекова 2017. године. Вође 12 опозиционих партија заједнички су саопштили да неће признати резултате гласања, а потом је Централна изуборна комисија поништила резултате гласања за парламент. Анализа Абдуџалила Абдурасулова Извештач из Централне Азије, ББЦ Њуз Безвлашће прети да дестабилизује Киргистан, који има великих проблема да пронађе легитиман начин за смену власти после насилног устанка због оспораваних, а потом и поништених резултата избора. Еуфорија настала након што су опозиционе групе, које су оптужиле власт за намештање избора, заузеле зграду парламента брзо се претворила у неизвесност и несигурност. И док се чини да је влада деморалисана скорашњим догађајима, земљом влада закон руље. Људи упадају у владине просторије и проглашавају своје лидере председницима, градоначелницима или министрима. Међутим, ова једнострана „наименовања" врло брзо може да поништи нека друга, већа руља. Управо то се десило лидеру партије Бир Бол Алмамбету Шикмаматову, Он се прогласио новим врховним тужиоцем само да би се одрекао положаја у корист представника друге партије, који је бануо у његову канцеларију са неколико стотина људи. Градоначелници се „свргавају", владини представници се присиљавају да дају оставке. Оформљено је неколико различитих координационих одбора да би се увео ред на улицама и како би дошло до смене власти. Сваки од њих тврди да представља власт у периоду транзиције. Међутим, ова једнострана „наименовања" врло брзо може да поништи нека друга, већа руља. Управо то се десило лидеру партије Бир Бол Алмамбету Шикмаматову, који је себе прогласио новим врховним тужиоцем само да би се одрекао положаја у корист представника друге партије, који је бануо у његову канцеларију са неколико стотина људи. Неке групе су искористиле ово безвлашће да ослободе политичке затворенике са контроверзном прошлошћу, међу њима бившег председника Алмазбека Атамбајева, који је затворен због корпуције, и Садира Жапарова, бившег посланика из националистичке партије Ата Јурт, који је осуђен на 20 година затвора због узимања таоца. Мелис Мирзакматов, озлоглашени бивши градоначелник Оша, другог највећег града у Киргистану, такође се вратио из самоизгнанства и почео да окупља присталице. Мирзакматов је познат по националистичкој реторици у области у којој су 2010. године, док је био градоначелник, избили етнички сукоби. Све ово неизбежно доводи до борбе за превласт, јер свака од тих личности и група жели да наметне сопствене интересе. Демонстранти у Бишкеку позивају на опозив киргистанског председника Соронбаја Женбекова Одсуство легитимитета У жижи главне битке нашао се положај премијера. У уторак се група од 35 посланика окупила у једном хотелу иза затворених врата и саопштила да је нови премијер Жапаров који је дан раније ослобођен из затвора. Следећег дана, друга група је објавила да ће његово место заузети Тилек Токтогазијев, из ривалске странке. Овим темпом, духовито примећују неки посматрачи, Киргистан ће новог премијера добијати сваки дан. Сви ови нови одбори и наименовања имају мало или нимало легитимитета. Према Уставу, кандидата за премијера мора да предложи већинска странка или коалиција, а потом парламент да гласа да одобри његову кандидатуру. И мора да буде присутан најмање 61 посланик од њих укупно 120. Заседање такође мора да буде отворено за медије и подложно критици јавности. Није испоштована ниједна од ових процедура. Једино легитимно тело јесте парламент, каже Санија Токтогазијева, правница и стручњакиња за уставно право. „Једини излаз из овога је одржати ванредно заседање парламента на ком ће бити изабран нови кабинет", каже Токтогазијева. Потом, додаје она, парламент мора да смени председника уколико одбије да преда власт добровољно. Председник парламента постаје вршилац дужности председника и он расписује поновљене изборе. Полиција је користила сузавац и водене топове у сукобима са демонстрантима Многи у Киргистану оптужују председника Женбекова да је дозволио систематску куповину гласова и друге распрострањене нерегуларности током парламентарних избора да би осигурао да само њему лојалне странке освоје посланичка места у парламенту. И након насилног сузбијања протеста, опозиционе странке траже одлазак Женбекова. Међутим, киргистански амбасадор у Великој Британији Едил Баисалов каже да и председник и парламент морају да утичу на то да се превазиђе актуелна криза. „Не смемо тек тако да га отпишемо - он је и даље шеф државе. Он је спреман да гарантује континуитет и легалност, као што је изјавио за ББЦ на киргиском". „Они који траже његов опозив не схватају до чега све то може да доведе. Може да доведе до разбојништва, појављивања локалних краљева, формирање одбора који желе да преузму власт." Можда ће вас занимати: Пети октобар у Србији и шта се све догодило? Пети октобар две деценије касније: Шта се догодило 5. октобра 2000. „Виђиланте": Групе истеривача правде Ово је трећи устанак у Киргистану од 2005. године. „Револуција лала" 2005. године и „Априлска револуција" 2010. године којом су свргнути актуелни председници били су праћене пљачком, насилним преузимањем приватних компанија и, 2010. године, етничким сукобима. Овај пут, после онога што се нашироко сада назива „Октобарском револуцијом", многи страхују да би такви немири и насиље могли да се понове. Земља се већ суочава са све већом нестабилношћу и у главном граду и у регионима. Људи повезани са криминалним групама напали су и заузели неколико рудника злата и угља у Исик Кулу, Нарину и другим областима. Било је случајева да су палили опрему и физички напали раднике. Становници и активисти главног града Бишкека оформили су добровољачке групе како би заштитили главне трговачке и пословне центре у граду. „У среду увече окупила се велика група људи", рекао је Талај Насирдинов, члан партије Реформа. „Ишли су улицама и бацали камење. Пратили смо их како бисмо били сигурни да се ништа неће десити. Мислим да су били провокатори који су желели да пљачкају радње и тако дискредитују нас - демонстранте који се боре за поштене и слободне изборе." Групе такозваних истеривача правде окупиле су се и испред зграде премијеровог кабинета. Оне су спречиле Жапаровљеве присталице да заузму зграду. Тензије су и даље веома високе док много супротстављених политичких група покушава да наметне своје циљеве. „Влада велики хаос", каже Насирдинов. „Уколико се све настави као до сада, никада нећемо постићи консензус. Уместо једне немани - председника Женбекова - сада имамо још најмање три или четири и то би могло да нас раздвоји на путу до постизања различитих интереса. „А највише се плашим најгорег могућег сценарија - грађанског рата. Плашим се да бисмо могли да изгубимо нашу земљу." Можда ће вас занимати - све о протестима у Белорусији: Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk