Косово и Србија: Како ће криза на северу утицати на дијалог
Након акције косовске полиције на северу Косова, на коју је Србија одговорила подизањем борбене готовости, има ли места наставку дијалога?
Самит у Паризу почетком јула могућ нови лист у преговорима Београда и Приштине „Све што се десило у уторак је вештачко стварање инцидената које се дешава стално када су политички лидери Приштине и Београда слаби. Јефтино и неозбиљно", овако дешавања на Косову описује Ерик Горди, професор Универзитетског колеџа у Лондону. У акцији специјалне косовске полиције на Косову ухапшено је 28 људи, међу којима је 20 Срба, седам Албанаца и један Бошњак, а неколико људи је повређено. Међу њима су и два припадника УНМИК-а. Истог дана, Скупштина Србије изгласала је извештај о Косову у ком је на 82 стране Канцеларија за Косово Владе Србије представила податке о дијалогу Београда и Приштине од 2013. године до данас. Дан касније, на представљању годишњег извештаја Европске уније о напретку земаља Западног Балкана, коментаришући догађаје на Косову, висока представница за спољну политику и безбедност Федерика Могерини рекла је да је статус кво неодржив и да Београд и Приштина морају да се врате дијалогу и покушају да постигну споразум о нормализацији односа. Преговори у Бриселу прекинути су због увођења таксе на увоз робе из Србије на Косово. У последњих шест месеци, званичници Београда и Приштине званично су се срели једном - у Берлину на самиту земаља Западног Балкана. Разговарали смо са аналитичарима са Косова и из Србије, Велике Британије, Француске и Немачке о будућности дијалога. Шака о сто и косовске таксе Самит у Берлину почетком априла 2019. требало је да отопи залеђене односе Београда и Приштине „Свако подгревање тензија добро је за политичке лидере са обе стране", сматра Луик Трегурес, професор Француског католичког универзитета у Паризу. Као пример наводи тензије које је изазвао воз на коме је на неколико језика било исписано „Косово је Србија". Воз се у јануару 2017. године из Београда запутио ка Приштини, где никада није стигао. „Пренаглашене политичке реакције које служе политичком позиционирању" - реакције политичког врха Београда и Приштине слично описује Милан Нич из Немачког савета за међународну политику. Веза са хапшењем Исмета Османија Цурија и дијалог „Потребно је разумети контекст у коме се акција догодила. Прошле недеље је у Приштини ухапшен Исмет Османи Цури, особа коју косовски медији описују као водећу фигуру у организованом криминалу", сматра Агон Малићи, аналитичар из Приштине и уредник портала Сбункер. Османи је означен као шверцер дроге, цигарета и нафте у извештају немачке тајне службе БНД из 2005. године, објавила је Мрежа за истраживање криминала и корупције ОЦЦРП. Иста мрежа, позивајући се на извештај Безбедносно-информативне агенције из 2011. наводи да је Османи близак сарадник Звонка Веселиновића, бизнисмена са Косова. Османи је описан као „изузетно опасан". Веселиновић блиско сарађује и са Миланом Радоичићем, који је данас потпредседник Српске листе. Иста мрежа објавила је и фотографије састанка Веселиновића и брата председника Вучића. Вучић је објављивање фотографија описао као „покушај криминализовања" његове породице. А када су крајем 2018. године, припадници Росу на северу Косова ухапсили четворо људи повезаних са убиством Оливера Ивановића, косовске институције су саопштиле да је Радоичић, данас један од осумњичених и да се за њим трага. Председник Србије Александар Вучић изјавио је тада да је Радоичић у Србији, да није крив и да је прошао полиграф. Радоичић је последњу акцију косовске полиције пратио из Скупштине Србије где је присуствовао специјалној седници о Косову. Луик Трегуре, професор Француског католичког универзитета у Паризу, подсећа на упозорење убијеног Оливера Ивановића - „Срби на северу Косова се не боје Албанаца, већ других Срба који контролишу овај део Косова". Он додаје да су изјаве председника Србије Александра Вучића и председника Косова Хашима Тачија у вези са акцијом косовске полиције „подгревање тензија". Нич подсећа на став премијер Косова Рамуша Харадинаја да ће Косово укинути таксе једино уколико Србија призна независност Косова. Како ту нема превише простора за компромис, лупањем шаком о сто ствара се простор за нови лист. „Премијеру Косова Рамушу Харадинају акција косовске полиције даје простора да можда омекша став у вези са таксама сада када је показао да је јак и да контролише север", сматра Нич. Додаје да су последња дешавања на Косову и реакције које су уследиле само начин да се пажња јавности окрене од главних проблема. „Вучић и Тачи су добили прилику да се прикажу као вође које бране националне интересе и да скрену пажњу са укидања такси и налажења компромиса", и додаје да је чињеница да је КФОР саопштио да је Београд био обавештен о акцији, додатни знак да су реакције званичника обе стране пренаглашене. Да су такве реакције већ дуго део комуникације и преговарачког процеса Београда и Приштине сматра Агон Малићи, аналитичар из Приштине и уредник портала Сбункер. „Имајући у виду природу косовског проблема и природу политичких вођа са обе стране, бојим се да су кризе и инциденти веома важан део преговарачког процеса. Срећом, до сада није било страдалих. Међутим, то се лако може променити уколико се међународна заједница не укључи", каже. Куда даље са дијалогом? Уместо размене територије, Џозеф решење види у наставку дијалога који би личио на комуникацију Грчке и Северне Македоније Иако је председник Србије поручио да разговора нема док Приштина не укине таксе, следећи сусрет званичника Београда и Приштине очекује се за мало више од месец дана - састанак је заказан за почетак јула и биће одржан у Паризу. Малићи каже да би се самит у Паризу могао да буде прилика за новоизабране институције Европске уније да поставе смернице дијалога. Управо због нових рунда дијалога, сматра да се може очекивати наставак тензија - инциденти попут јучерашњег јасан су знак да се безбедносна ситуација на Косову може погоршати уколико се настави статус кво. „Бриселски дијалог Београда и Приштине је у ћорсокаку. Бојим се да у наредних неколико месеци можемо очекивати сличне акције и нове тензије - обе стране ће тражити начина да подигну улоге за преговарачким столом и добију пажњу међународне заједнице", каже. То је класичан потез у преговарању - један корак уназад како би се добило нешто више, сматра Трегурес. „Тензије иду на руку и Вучићи и Тачију који прижељкују решење базирано на промени граница. Чинило се да су Немачка и Француска жељне да направе корак напред у преговорима, а сада имају разлог више да верују да решење не може да чека. Какво ће бити решење? То нико не зна, вероватно ни они сами", каже. Ипак, мир је могућ, а да се би до њега дошло, Београд и Приштина би, уместо подгревања нових тензија, требало да се окрену Северној Македонији и Грчкој, сматра Едвард Џозеф, професор Универзитета Џон Хокинг. „Проблеми који раздвајају Грке и Македонце једнако су озбиљни и болни као проблеми који раздвајају Србије и Албанце. За решење грчко-македонске кризе било је потребно да лидери обе земље увиде да статус кво не годи ни једној Ни другој страни", објашњава Џозеф за ББЦ на српском. Уместо размене територије, Џозеф решење види у наставку дијалога који би личио на комуникацију Грчке и Северне Македоније. „Обе стране би требало да успоставе заједничку комисију која би установила историјске чињенице у вези са Косовом и обе стране би имале прилику да јавно изложе своје виђење у званичним центрима који би се успоставили у Београду и Приштини. Обе стране би, под будним оком међународне заједнице, морале да процесуирају одговорне за злочине", каже. Међусобно поштовање и међународна заједница „Када је реч о политичком рејтингу, српска и косовска власт се одлично разумеју" Док Џозеф сматра да ће ситуација на Косову остати нестабилна док год Београд и Приштина не пронађу начин да потпуно признају једни друге, тензије попут оних у уторак за Нича су јасан знак да је међународна заједница изгубила контролу над дијалогом. Аналитичари се слажу да је учешће запада од велике важности за будућност односа Београда и Приштине, али и безбедност на Косову. „Имајући у виду природу косовског проблема и природу политичких вођа са обе стране, бојим се да су кризе и инциденти веома важан део преговарачког процеса. Срећом, до сада није било страдалих. Међутим, то се лако може променити уколико се међународна заједница не укључи", сматра Малићи. Професор Факултета политичких наука у Београда Ђорђе Павићевић каже да је потребно поставити питање колике су заправо тензије на Косову - сматра да београдски и приштински медији често извештавају на начин који преувеличава ситуацију на терену. „Проблем је што тада не знате у ком правцу ствари заиста могу да оду и да ли може заиста доћи до ескалације насиља. Многе ствари су јуче биле исцениране - на пример подизање приправности војске, док врло добро знамо да та војска не би тако лако могла да уђе на Косово", каже. Павићевић сматра да се Београд и Приштина ипак одлично разумеју - чини се, каже, да је у Приштини и Београду свакодневно предизборна атмосфера. „Када је реч о политичком рејтингу, српска и косовска власт се одлично разумеју. На Косову влада атмосфера слична оној коју виђамо у Босни и Херцеговини пред изборе - тамо је атмосфера пре почетка избора таква као да ће почети рат. Чим прођу избори, ствари се враћају у нормалну". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk