Протести у Србији: Наводи о суђењима по хитном поступку и кршењу права демонстраната
Док су окупљени испред Централног затвора у Београду у понедељак захтевали пуштање на слободу ухапшених током протеста у Београду претходних дана, правници оцењују да пресуде „по хитном поступку" на 30 дана затвора за неке од учесника служе да спрече и застраше демонстранте.
„Верујем да је главни разлог за прекршајно гоњење и кажњавање затворском казном био спречавање активиста да даље учествују у протестима, као и застрашивање других учесника у протесту", каже за ББЦ на српском Кристина Тодоровић, адвокатица Комитета правника за људска права (Јуком). Након протеста у суботу увече, неке организације наводе да су поједини учесници осуђени у поступку без адвоката, док су једини сведоци били полицајци који су их привели. ББЦ на српском није успео да добије коментар из Прекршајног суда у Београду до објављивања овог текста. Неуобичајено хитна суђења Директор полиције Србије Владимир Ребић рекао је да је само у суботу у Београду ухапшено 42 људи који се сумњиче да су учествовали у нередима током протеста против власти и начина на који се држава носи са епидемијом корона вируса. Неки од њих су после задржавања од 48 сати изведени пред тужиоце, а потом пуштани да се бране са слободе. Међутим, из организације Кров над главом, која се бори против принудних исељења, саопштили су да су двојица њихових чланова ухапшена у суботу у Београду и хитно осуђени на 30 дана затвора. Кристина Тодоровић из Јукома каже да доношење одлуке по хитном поступку није уобичајена пракса. „Поступак се може завршити по хитном поступку ако дође до потписивања споразума о признању прекршаја, што не верујем да је случај", каже она. Током ноћи је било сталних мањих сукоба демонстраната и полиције У суботу увече испред Народне скупштине приведен је и Милан Грубетић из Костолца. Он тврди да је покушао да смири неколико млађих демонстраната који су бурније реаговали када им је у сусрет, док су седели на степеницама, прилазила „група људи у цивилу, опаснијег изгледа". Грубетић каже да је након тога уследило хапшење и пребијање присутних, а он је добио ударац у главу док се спуштао низ степенице ка заштитној огради. Уведен је у Скупштину и тамо саслушан, каже. „Рекао сам да сам ту дошао са намером да умирим људе, и онда је тај инспектор упитао полицајца који ме је ухапсио 'шта је радио овај?', а он му, после драмске паузе, одговорио 'вређао полицију'", каже Грубетић за ББЦ на српском. Тврди да је у Скупштини видео како туку неколико момака који су лежали везани. Он је потом одведен у полицијску станицу у Земуну, а затим у Прекршајни суд где је дао последњу изјаву. Грубетић каже да је изјаву дао у присуству адвоката, а након тога је пуштен да се брани са слободе. Терети се, како каже, за вређање двојице полицајаца. Повреда права на одбрану Из Крова над главом, међутим, наводе да њихови чланови нису добили адвоката, али ни могућност да плате новчану казну за прекршај. Према сазнањима Кристине Тодоровић они се терете за „вређање службеног лица у вршењу службене дужности", за шта је предвиђена новчана казна од 50.000 до 150.000 динара или затвор од 30 до 60 дана. У прекршајном поступку не постоји обавезна одбрана, али је суд дужан да обавести окривљеног да има право на адвоката и да му омогући контакт са њим, наводи Тодоровић. Из Крова над главом тврде да су „једини сведоци на суђењу" њиховим члановима били полицајци. Тодоровић каже да ово није реткост у прекршајним поступцима. „Међутим, имајући у виду околности конкретног случаја, велики број лица на улицама, тешко се може замислити да су једини сведоци били полицајци", каже она. Тодоровић сматра да уколико окривљеном није било омогућено да се изјасни о свим чињеницама као и да изнесе све доказе, постоји повреда права на одбрану. Додаје да су окривљени одмах упућени на издржавање казне затвора и сматра да, иако закон дозвољава извршење казне и пре њене правоснажности, није било разлога за такву одлуку. Корона вирус и протест: Да ли су се и како демонстранти штитили од вируса? За то би било потребно да се, поред „основане сумње да ће дело поновити", ради о тежем прекршају што, по њој, овде није случај. Један од ухапшених чланова Крова над главом је и Владимир Ментус, научни сарадник у Институту друштвених наука у Београду и члан Социолошког научног друштва Србије. Његове колеге су се огласиле саопштењем и тражиле његово „хитно пуштање на слободу". У саопштењу пише да је приликом привођења претучен, иако није учестовао у насиљу. Други ухапшени члан Крова над главом је Игор Шљапић из Суботице. Из ове организације наводе да је Шљапић протестовао „мирно и ненасилно, не провоцирајући полицију", а на интернету су се појавиле фотографије на којима он држи поруку „стоп насиљу". Исте ноћи је ухапшен је и Марио Марковић, млади београдски музичар и симпатизер организације, док је на бициклу достављао храну, наводи се у саопштењу Крова над главом. Претходно је у Новом Саду приведен њихов активиста Миран Погачар који је после саслушања пред тужиоцем пуштен да се брани са слободе. У сукобима између полиције и демонстраната Београду повређено је 60 људи. Међу приведенима Ного, странци и син Петра Шкундрића (СПС) Међу приведеним демонстрантима у суботу је био и Срђан Ного, народни посланик и бивши члан Двери, који је после саслушања у тужилаштву пуштен да се брани са слободе. Саслушан је због кривичног дела „насилничко понашање на јавним скуповима", после прве вечери протеста испред Народне скупштине. Прве вечери је приведен и Дамјан Кнежевић, вођа антимигрантских патрола и бивши члан Српске странке Заветници, када је са још четири особе упао у скупштину, реко је директор полиције Ребић. Он је Нога и Кнежевића означио као организаторе нереда. Међу приведенима је био и Владимир Шкундрић, син Петра Шкундрића, бившег министра рударства и дугогодишњег функционера владајуће Социјалистичке партије Србије. Председник СПС Ивица Дачић је тада изјавио да млађи Шкундрић „нема никакве везе" са том странком и да треба да „сноси све законске последице". Међу приведенима је било и страних држављана - на казну од 60 дана затвора осуђена су двојица израелских држављана. Како су пренели медији, они су првог дана протеста затечени како вуку џакове шута на улицу, односно извлаче контејнере које су преврнули на коловозним тракама и покушали да их запале. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk