Америка и избори 2020: Како можете да постанете председник, а да не освојите већину гласова
Амерички председнички избори на којима се бирало између републиканца Доналда Трампа и кандидата Демократске странке Џоа Бајдена одржани су 3. новембра.
Али могуће је да кандидат са највише освојених гласова не буде и победник. То је зато што председника не бирају директно гласачи, већ се он бира преко нечега што је познато као електорски колеџ. За кога, дакле, гласају Американци? Кад Американци изађу на биралишта на председничким изборима, они заправо гласају за групу званичника који чине електорски колеџ. Реч „колеџ" овде се односи на групу људи који деле заједнички задатак. Ти људи су електори и њихов посао је да изаберу председника и потпредседника. Електорски колеџ се састаје сваке четири године, неколико недеља пре изборног дана, како би извршио тај задатак. Како електорски колеџ функционише? Број електора из сваке савезне државе отприлике је у складу са бројем њених становника. Укупно постоји 538 електора. Калифорнија има највише - 55 - док државе Вајоминг, Аљаска, Северна Дакота и град Вашингтон имају минимум од три. Сваки електор представља један електорски глас. Kандидат мора да добије већину гласова - 270 или више - како би освојио председнички мандат. Генерално, државе додељују све сопствене гласове електорског колеџа ономе ко освоји највише директних гласова у држави. На пример, уколико републикански кандидат освоји 50,1 одсто гласова у Тексасу, он онда добија свих 38 гласова електорског колеџа те државе. Постоје само две државе (Мејн и Небраска) које међу собом деле гласове електорског колеџа према пропорцији гласова које добије сваки кандидат. Због тога председнички кандидати гађају конкретне „колебљиве државе" - оне у којима гласови могу да се окрену у било ком правцу - уместо да се труде да освоје укупно што више гласова из свих делова земље. Свака држава коју освоје приближава их броју од 270 електорских гласова који су им потребни. Можете ли да освојите већину гласова а да не постанете председник? Да, можете. Могуће је да кандидат буде најпопуларнији међу гласачима на националном нивоу, али да не успе да освоји довољно држава како би стекао 270 електорских гласова. Доналд Трамп наредио је у јуну градоначелницима и гувернерима да угуше протесте због убиства Афроамериканца Џорџа Флојда: Протести због смрти Џорџа Флојда широм Америке не јењавају. Штавише, два од последњих пет избора добили су кандидати који су имали мање гласова од опште популације него њихови ривали. Доналд Трамп је 2016. године имао скоро три милиона гласова мање од Хилари Клинтон, али је добио изборе зато што му је електорски колеџ доделио већину. Републикански кандидат Џорџ В. Буш победио је демократског кандидата Ала Гора на изборима 2000. године Џорџ Буш је 2000. године победио са 271 електорским гласом, иако је демократски кандидат Ал Гор освојио већину гласова за више од пола милиона. Само још тројица председника изабрана су без освајање већине гласова, сви у 19. веку: Џон Квинси Адамс, Радефорд Б. Хејз и Бенџамин Харисон. Зашто је одабран овај систем? Кад је амерички Устав писан 1787. године, избор председника бројањем гласова свих бирача практично је био немогућ. То је било због величине земље и потешкоћа у комуникацији. Истовремено, није постојала воља да се допусти да председника бирају посланици у главном граду, Вашингтону. И зато су творци устава oсмислили електорски колеџ. Мање државе су више волеле овај систем јер им је давао бољу прилику да се изразе него већински систем. Електорски колеџ су више волеле и јужњачке државе, где су робови чинили већински део становништва. Иако робови нису могли да гласају, они су се бројали на америчком попису становништва (као три петине особе). Будући да је број електорских гласова одређиван на основу бројa становника, јужњачке државе су имале већи утицај на избор председника него што би им пружио већински изборни систем. Да ли електори морају да гласају за кандидата који је победио? У неким државама, електори у теорији могу да гласају за ког год кандидата желе, независно од тога кога су подржали гласачи. Али у пракси, електори скоро увек гласају за кандидата који освоји највише гласова у њиховој држави. Уколико електор гласа против председничког избора његове државе, он се проглашава „неверним". Године 2016. седам гласова поднето је на овај начин, али неверни електори нису утицали ни на један исход. Шта се дешава ако ниједан кандидат нема већину? Тада Представнички дом Конгреса гласа да изабере председника. Ово се десило само једном, кад су 1824. четири кандидата поделила међу собом електорске гласове, због чега ниједан није добио већину. Са две странке које доминирају америчким системом, врло је мало вероватно да се ово деси данас. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk