Генетско модификовање: Зашто је битно
Кинески научник Хе Џанкуи изазвао је праву буру у јавности када је тврдио да је створио прве генетски модификоване бебе .
Генетско модификовање је забрањено у већини земљама Он је, наводно, променио гене близнакињама које су рођене пре неколико недеља. Медицинска струка је ову тврдњу дочекала са сумњама и осудама, али обични људи су збуњени и није им јасно о чему се конретно ради - да ли је у питању само напредна медицина или нешто много озбиљније. „Генетска модификација је промена генетског кода у сврху промене функције одређеног гена", објашњава за ББЦ на српском доктор Душко Илић, стручњак за матичне ћелије на Краљевском колеџу у Лондону. „Или, једноставно речено, то је као када бисте заменили реч у реченици или слово у речи и тако променили њихово значење у нешто сасвим друго", каже Илић. Докле је медицина дошла на овом пољу? Илић објашњава да научници на генетској модификацији раде дуги низ година, али да су тек недавно забележени први успеси. „Развијају се генске терапије за наследна обољења која се преносе преко једног, специфичног гена. Примери су неке болести крви и имуног система, неке врсте слепила или оштећења метаболизма." Илић додаје да генска терапија функционише тако што се директно у крвоток убацују модификовани вируси, који носе у себи копију здравог гена. „Дуга опција јесте, што је знатно чешће, да се изолују ћелије болесника и да се у њих убацују здраве копије оштећеног гена и онда се ћелије враћају назад у болесника." Душко Илић је стручњак за матичне ћелије на Краљеском колеџу у Лондону Каква је регулатива међу државама, када је у питању мењање гена на ембрионима? „У свим земљама света где постоје регулативе за такву врсту рада, оне су једногласне - нису дозвољене модификације гена у ембрионима у терапеутске сврхе", објашњава Илић. Под терапеутским сврхама мисли се на директан рад са људима, односно експериментисање на људима. Да ли је кинески научник заиста модификовао гене? Душан Илић: „Технички је то могуће, но није једноставно. „Да ли је то успео или није, то се још не зна." Какво је Ваше мишљење о генетском модификовању ембриона? „Подржавам га, али само у истраживачке сврхе; у терапеутске - никако", додаје научник. Ко је Душко Илић Шта кинески доктор тврди Професор Хе, који се школовао на Стенфорду у САД и ради у лабораторији у јужном кинеском граду Шенжен, тврди да је користио алате за уређивање гена како би променио гене близнакињама, које је назвао „Лулу" и „Нану". Објаснио је да је то урадио још током вештачке оплодње и на тај начин заштитио ембрионе од ХИВ вируса. Каже да ће пратити њихов развој у наредних 18 година. Хе каже да се осам парова, где је отац ХИВ позитиван, а мајка нема овај вирус, пријавило за овај експеримент. Један пар је у међувремену одустао. Хе је наводно користио сопствени новац како би финансирао овај експеримент. Изјавио је да је студију предао једном научном часопису за објављивање, али није открио име тог часописа. Трвди да је успео да елиминише ген који се зове ЦЦР5 (CCR5), како би девојчице биле отпорне на ХИВ, уколико дођу у додир са вирусом. Све организације за које Хе Џанкуи тврди да су му помогле у истраживању, укључујући и његову болницу, негирају да су учествовале у мењању гена. Како функционише мењање гена Техника едитовања гена CRISPR откривенa је 2012. Научници је користе како би правили прецизне измене ДНК. CRISPR скенира ген у потрази за одговарајућом локацијом, а затим користи Cas9 као молекуларне маказе за ДНК. Научници га користе у лабораторији како би у људским ћелијама пронашли и одрезали неисправнe генe који изазивају болести. Уређивање гена би потенцијално могло да помогне у борби против наследних болести, уклањањем или променом проблематичког гена код ембриона. Али стручњаци се брину да се генетским модификовањем мењају гени не само појединцима, већ и будућим генерацијама.