Интервју петком - Хашим Тачи за ББЦ на српском: „Ако се нешто деси у преговорима са Србијом, десиће се ове године“
Политичка теорија говори да свака власт крупне потезе и одлуке доноси у првој години мандата, да би до следећих избора могла да управља њеним евентуалним последицама.
Хашим Тачи био је на свим водећим функцијама на Косову Председник Косова Хашим Тачи за нешто више од месец дана улази у финалну годину петогодишњег мандата обележеног недовршеним преговорима Београда и Приштине. „Ако се нешто деси у преговорима са Србијом, десиће се ове године. Ако се не деси ове године, плашим се да ћемо изгубити деценије", каже Тачи у интервјуу за ББЦ на српском. Иако остали учесници у преговорима тврде да нема притиска и журбе, Тачи објашњава да је завршна година првог мандата америчког председника Доналда Трампа најбоље време за договор на Балкану. „Не мислим да ћемо моћи поново да задобијемо пажњу председника Трампа, САД и његовог тима. Овај повратак пажње САД на наш регион је дар од бога и за Косово, и за Србију - морамо то искористити." Косовски председник снажно је подржао недавна потписивања писама о намерама о успостављању ваздушног и железничког саобраћаја између Београда и Приштине који су део договора под покровитељством изасланика америчког председника Ричарда Гренела. Тачи је и сам био учесник Бриселских преговора са српским председником Александром Вучићем које је предводио претходни сазив Европске комисије, а који до сада нису донели коначни договор, али јесу низ споразума од којих су неки и спроведени. Од „никад нисмо били ближи" до „врло смо далеко" Искуство Хашима Тачија у преговорима са Србијом броји се деценијама. Готово да није било преговарачког стола за којим он није седео још од 1999. године, када се као један од лидера Ослободилачке војске Косова појавио као део делегације у Рамбујеу. Кључни преговарачи Косова у Рамбујеу - Ветон Сурои (лево), Ибрахим Ругова (у средини) и Хашим Тачи (десно) „Никад нисмо били ближи договору јер су се многи други процеси завршили - Косово је слободно и независно, а Србија зна за независност Косова. У исто време, веома смо далеко - пуно ће зависити од лидера обе земље, да ли ће уложити у будућност или ће остати таоци прошлости." Тачи је са Ивицом Дачићем, док су обојица били на функцијама премијера, потписао Бриселски споразум 2013. године. Са Александром Вучићем разговарао је са председничке функције у преговорима које је предводила некадашња европска комесарка Федерика Могерини, али су се њих двојица сретали на различитим међународним форумима и када преговори, наводно, нису постојали. „Немам посебан, лични однос са председником Вучићем - ми смо председници независних држава, изабрани на легитиман начин, а ја промовишем ставове моје земље на сваком форуму и пред свим званичницима, укључујући и председника Србије. Имали смо разлике у прошлости, оне постоје и данас, али ово не би требало да нас спречи да као два председника разговарамо о будућности." У будућности, Тачи сматра да ни Косово ни Србија не могу рачунати на чланство у Европској унији (ЕУ) без коначног споразума. „Ако протраћимо ову прилику, плакаћемо пред капијама Брисела, али то никога неће бринути ни интересовати", закључује он. Српски и косовски председници, Александар Вучић и Хашим Тачи, нису постигли коначан споразум о односима Србије и Косова у присуству Федерике Могерини „Конфронтација са Србијом не помаже односима са САД и ЕУ" Иако будућност види у Европској унији, Хашим Тачи у последње време оштро критикује бриселске дипломате и своју политику везује за позитивне односе са Сједињеним Државама. „То је зато што заслужују да буду критиковани - још смо их и поштедели критике, иако смо свесни да та критика нема неког утицаја. Ипак, ја морам бити отворен са мојим грађанима јер је Косово испунило све услове за визну либерализацију, али је и даље незаслужено у изолацији. Косово се осећа изданим и кажњеним због овог изостанка јединства међу чланицама ЕУ." Због свега тога, Тачи посебно поздравља договоре који су постигнути под покровитељством Ричарда Гренела. „Водећа улога САД је незаменљива и ово је јасно речено у два писма која нам је послао председник Трамп, а амбасадор Гренел прати оно што је добио као инструкције од председника. Кључно је да постоји пуна координација Вашингтона и Брисела, али јасно је да Вашингтон гура ствари напред снажније и боље." Ричард Гренел надгледа поптисивање писма о намерама о успостављању железничког саобраћаја између Београда и Приштине Поруку Вашингтона да Србија треба да заустави кампању за повлачење признања Косова, док Приштина треба да укине таксе од 100 одсто на робу из Србије, види као добродошлу иницијативу. „Сваки успех Косова је заслуга косовских институција, али и резулат сарадње са партнерима у САД и у Европи. Не могу да замислим да Косово напредује без сарадње са нашим партнерима." На најаве премијера Косова Аљбина Куртија да је спреман да спорне таксе замени „мерама реципроцитета", Тачи, који одлуку претходне владе Рамуша Харадинаја није ни оштро критиковао, ни снажно подржао, каже да Приштина мора да мисли на пуно тога. „Не смемо да доносимо одлуке које су популистичке - да на тај начин наводно кажњавамо Србију, а заправо се удаљавамо од Европске уније и САД. Конфронтација са Србијом не помаже односима Косова са Вашингтоном и Бриселом, а једино решење у коме сви добијају је постизање коначног споразума Косова и Србије." Чињеницу да су председник и новоизабрани премијер наступали одвојено на Безбедносној конференцији у Минхену, као и да се њихови ставови разликују јер долазе из различитих политичких опција, Тачи види као разлог за договор унутар Косова. „Влада и опозиција треба да усагласе ставове, треба да наступимо јединствени пред Србијом - без разлика међу нама." У таквим околностима, Тачи не открива шта ће бити следеће теме за разговор Београда и Приштине, имајући у виду да јавност ништа није знала ни о преговорима о саобраћајним везама - све док писма о намерама нису потписана. „Још разматрамо шта ће бити даљи кораци. Имам поверења у улогу амбасадора Гренела и верујем да ће он бити успешан у својој улози", каже Тачи. „Слободно, поносно и независно Косово", 12 година касније Хашим Тачи био је премијер када је Косово 17. фебруара 2008. године прогласило независност, а његов говор у Скупштини Косова за званичну Приштину тренутак је од када се броји време државности. У говору пред бројним камерама, Тачи је тада рекао да је Косово „слободно, поносно и независно". Дванаест година касније, тврди да све три квалификације стоје чак и снажније него 2008. године. „Косово је изградило грађанску демократију, мултиетничку земљу, све заједнице су интегрисане у политички и друштвени живот. Економски раст је четири одсто сваке године, цивилно друштво је консолидовано, а медији су више него слободни." Хашим Тачи презентује нову заставу Косова (десно), заједно са председником Косова Фатмиром Сејдиуом (у средини) и председником Скупштине Косова Јакупом Краснићијем (лево) Наводи бројку од 115 земаља које су независност признале, иако званични Београд тврди да је бројка двоцифрена. Тачи каже да је земља чланица више од 200 међународних организација, али не и оних којима тежи - Интерпола, Унеска, Уједињених нација. „Треба нам више економског развоја, послова, побољшања животног стандарда. Али ниједна земља у историји није постигла толико колико је успело Косово за 12 година." Ипак, упркос таквим тврдњама председника, баш у данима обележавања независности, у срединама са српским становништвом на Косову осванули су графити поруке да је Косово Албанија, а да су припадници ОВК хероји. Тачи тврди да су то - остаци прошлости. „Тренутне разлике у наративима су резултат догађаја у прошлости, а ти наративи опстају. То није случај само на Косову, већ и у Хрватској, Босни и Херцеговини, свуда где је био рат." Због тога, сматра он, неопходно је „стратешко стрпљење". „Иницирао сам оснивање Комисије за истину и помирење где су заступљене све заједнице, укључујући и српску. Косово не припада једној заједници више него другој, Косово је дом свим својим грађанима и надам се да ће се ствари покренути ка побољшању и да ћемо имати европски простор на целом Западном Балкану." „Научна фантастика Дика Мартија" Када је пре пет година основан Специјални суд за злочине на Косову, била је то јасна порука међународне заједнице да институције на Косову нису успеле да се изборе са случајевима злочина, наводне трговине органима, убистава који су чињени у прошлости. „Специјални суд ће се бавити нечим што је научна фантастика, што је извештај Дика Мартија. Али грађани Косова имају право да после десет година истрага знају да ли је заиста било трговине органима или не, што је био разлог за оснивање суда." Хашим Тачи тврди да међународни органи у томе имају помоћ Косова. „Косово је испунило све обавезе према Специјалном суду, сарађује више са органима међународне правде од било које државе у региону. Радимо то да бисмо одржали партнерство са Вашингтоном и Бриселом." Истовремено, Тачи позива да се рад Специјалног суда не политизује. „Надам се да суд неће бити моноетнички јер би то дубоко наштетило репутацији ове институције ако се не буде бавио геноцидом Србије на Косову - убиству више од 12 хиљада албанских цивила, 400 масакара над становништвом, 20 хиљада жртава сексуалног насиља српских снага, више од 1300 деце која су убијена. Ако се ови злочини не реше, ми ћемо имати на делу међународно помиловање за злочине на Косову, а онда ће кредибилитет Специјалног суда бити на нули." Тачи и Вучић често су разговарали и са једном од кључних играчица балканске политике, немачком канцеларком Ангелом Меркел Ипак, један позив Специјалног суда званичан је разлог за пад владе Рамуша Харадинаја, још једног од некадашњих лидера ОВК, и расписивање ванредних избора на Косову који су одржани 6. октобра 2019. године. Харадинајев лош резултат усмерио је његову каријеру ка опозицији. На питање да ли би рад Специјалног суда могао утицати на његову политичку каријеру, Тачи кратко и одсечно одговара: „Не." Каже да очекује да и следећу годишњицу независности дочека у кабинету Председника Косова. Председника Косова бирају посланици Скупштине Косова, а Тачијева некадашња странка сада је део опозиције у парламенту. На питање да ли ће се кандидовати за нови мандат, Тачи нема коначан одговор. „Зависиће од околности. Покушаћу да научим још нешто, сем политике, али за сада сам фокусиран на посао председника." * Напомена: Питања у интервјуу су постављана на енглеском језику, председник Тачи одговарао је на албанском језику, уз превод на енглески језик. Дванаест година након проглашења независности, Косово је признало око 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 115 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk