Хладни рат: Напетост између Запада и Русије некад и сад
Сједињене Америчке Државе су 26. марта протерале неколико дипломата као одговор на тровање бившег руског шпијуна у Великој Британији.
Напетост рате од протеривања 80 руских дипломата из САД То је највећа дипломатска криза од окончања хладног рата и непријатељства Запада и Совјетског савеза. Страхује се да би могло доћи до замрзавања односа између Москве и Запада. Шта је то Хладни рат? Хладни рат описује односе између САД и Совјетског Савеза у периоду од 1945. до 1989. године. Никада није дошло до диреткног сукоба због страха од нуклераног рата. Историчари сматрају да је рат представљао сукоб два система владавине. Док су САД представљале систем капитализма, Совјетски савез је био упориште комунизма. И једна и друга страна имале су различите идеје о томе како треба водити државу и свака страна је веровала да је баш њихов систем бољи. Извор тензија било је веровање обе стране да она друга жели да прошири утицај широм света. Амерички астронаут Нил Амстронг слеће на Месец. Свемирска истраживања била су централни део сукоба две силе. Како је све почело? Нема јединственог одговора, али се историчари слажу да је окидач био крај Другог светског рата. Током рата, САД и Совјетски савез су били савезници, али ово савезништво било је наметнуто заједничким непријатељем, нацистичком Немачком. Због различитих погледа на свет, две стране се нису слагале око тога како би послератни свет требало да изгледа и како би требало поделити Европу. Борба за превласт обе стране довела је до развоја жестоког ривалства и замрзавања односа. Шта се заиста десило? Две стране су направиле савезе. Док су САД и Запад основале НАТО, Совјетски савез је оформио Варшавски пакт са земљама источне Европе, укључујући Пољску и Мађарску. Најважније је што су се обе стране прибојавале оне друге и почеле убрзано да раде на развоју наоружања. До краја шездесетих година прошлог века и САД и Совјетски савез су стекле могућност да испале нуклеарне ракете до другог континента. Истовреме, обе стране су развиле одбрамбене системе. Нуклеарни рат је једва избегнут након усијања напетости за време Кубанске ракетне кризе 1962. године. Посреднички ратови, у којима су САД и Совјетски савез подржавале супротстављене стране без директног утицаја, били су чести. „Хладни рат заправо никада није био хладан", каже Малколм Крег, професор историје на Универзитету Ливерпул Џон Мурелс. „У посредничким ратовима су погинули су милиони људи, као и у сукобима које су велике силе наметнуле без имало уважавања локалних интереса. За људе у Камбоџи, Етиопији, Кореји, Сомалији, као и за многе друге, хладни рат је био врео", каже. Какве везе данашња напетост има са хладним ратом? Ехо Хладног рата је присутан у недавном протеривању руских дипломата. САД и Совјетски савез су 1986. године играле сличну игру. Амерички председник Роналд Реган протерао је 80 руских дипломата, од којих се за петоро сумњало да су шпијуни. Било је и поређења између тровања бившег руског шпијуна и понашања Совјета за време Хладног рата. „Совјетски савез је дефинитивно убијао људе у иностранству. У том смислу не можемо рећи да су сада урадили нешто ново", каже Мајкл Кокс, професор међународних односа на Лондонској економској школи. Међутим, овакво понашање Русије почело је много пре Хладног рата. „Тактике које примењују, а о којима гледамо на вестима, попут убистава, имају историју која сеже далеко пре Хладног рата. Осећај да се због недавних убистава враћамо Хладном рату је, у том смилу, нетачна", каже професор Крег. Дакле, да ли треба да будемо забринути? „Нуклеарно наоружање је још ту и то је застрашујуће. Економске везе између Русије у Европске уније нису нимало безначајне. Сем тога, многи Руси живе на Западу", каже Мајкл Кокс. Русија има разгранате економске везе са Европском унијом Ту су и основне разлике између Совјетског савеза и модерне Русије због којих се данашња напетост не може упоређивати са оном из периода Хладног рата. „Русија није Совјетски Савез и њихова међународна позиција је другачија. Русија је много чвршће економски повезана са остатком света него што је Совјетски савез икада био, а тиме је и подложнија економском притиску", каже професор Кокс. То мења Путинову позицију. „Путину не може ићи у корист дугорочно замрзавање односа, нити би могао да поднесе пооштравање санкција", каже Кокс.