Пуцњава у Ел Пасу: Да ли је Америка запоставила борбу против белих екстремиста
Америчке власти истражују пуцњаву у Ел Пасу у којој је страдало 22 људи као могући случај „домаћег тероризма". Колика је претња ова врста тероризма и како се Сједињене Америчке Држабве боре против ње?
Призори са бдења после различитих напада Полиција верује да је осумњичени белац, Патрик Крусијус, возио стотинама километара преко савезне државе Тексас до града са већинским хиспано-америчким становништвом како би извео напад. За њега се сматра да је аутор документа објављеног свега неколико минута пре почетка пуцњаве у ком се каже да је напад „одговор на хиспано инвазију Тексаса". ФБИ је саопштио да напад „наглашава озбиљност сталне претње коју представљају домаћи насилни екстремисти и починиоци злочина из мржње". Изражена је и забринутост да „амерички домаћи насилни екстремисти могу да буду инспирисани овим и претходним истакнутим нападима да се упусте у сличне чинове насиља." Прошлог месеца ФБИ је саопштио да је ова врста насиља у порасту, а да је већина мотивисана неким обликом белачке расистичке идеологије. Колики је овопроблем? Десничарски екстремисти били су повезани са најмање 50 убистава 2018, што је чини једном од најгорих година кад је у питању оваква врста насиља још од 1995, према истраживачима Антидефамационе лиге (АДЛ), организације која прати злочине из мржње. Отприлике три четвртине убистава екстремиста починиле су особе повезане са белачким расистичким групама, према истраживачима АДЛ-а. Насиље које чине појединци повезани са екстремним десничарским групама, било преко онлајн веза или идеолошке блискости, чинило је саставни део суморних националних и међународних вести дуго пре Ел Паса. Једна жена убијена је у априлу у синагоги у Повеју, у Калифорнији, док је прошле године 11 људи страдало у нападу на синагогу у Питсбургу. Аналитичари кажу да ове убице деле заједничку идеологију, засновану на насиљу, шовинизму и мржњи, а покрећу је људи које упознају у онлајн заједницама као што су 4chan и 8chan, места на којима слободно могу да причају о отровним облицима расизма. Да ли америчке власти чине довољно? Званичници ФБИ кажу да њихове истраге иду у корак са порастом претњи од ових група. У јулу је директор ФБИ Кристофер Реј рекао члановима правосудног одбора Сената да су агенти у претходних девет месеци извршили на десетине хапшења у случајевима домаћег тероризма. Реј је рекао да ови случајеви укључују две различите категорије - „насилни екстремизам са домаћег терена", израз који он и други агенти ФБИ користе да опишу појединце инспирисане „глобалним џихадистима", и „домаћи екстремизам", група која, према Реју, садржи људе „мотивисане неком верзијом онога што бисте могли да назовете насиљем белачких супрематиста." Агенти ФБИ су ухапсили око 100 појединаца из обе категорије, обухвативши оне који имају склоност ка „глобалним џихадистима", као и оне које покреће идеологија „белих супрематиста", рекао је он. Али други се не слажу са Рејевом оценом рада бироа. Они кажу да су, невезано за број хапшења у последњих неколико месеци, агенти ФБИ и других федералних власти обраћали мање пажње на борбу против десничарског екстремизма у САД него што би требало. Ови критичари кажу да су федералне власти ставиле превелик нагласак на истеривање на чистац „џихадиста" и допустили да „испусте лопту" у покушају борбе против група белачких супрематиста. „Терор белачких супрематиста није добио ону пажњу коју има исламистички терор", каже Данијел Бенџамин са Колеџа у Дартмуту, који је од 2009. до 2012. године радио као координатор Стејт Департмента за контратероризам. „ФБИ и касније америчко Министарство домовинске сигурности посветили су пажњу претњи џихадиста, а претњу белих супрематиста оставили за собом." 11. септембар После напада Ал-Каиде на Америку 2001. године, вашингтонски званичници уложили су огромне ресурсе у контратерористичке активности. Према извештају вашингтонског Центра Стимсон, САД су потрошиле 2,8 билиона долара током фискалних година од 2002. до 2017. на противтероризам, глобалну кампању за смањење екстремистичког насиља вођену војним и другим средствима. Од те своте, на домовинску сигурност - илити чување људи унутар Америке - отишло је 35 одсто или отприлике 979 милијарди долара. Временом, према аналитичарима, улагање ресурса у борбу против група као што су Ал-Каида и Исламска држава значило је да су друге претње добијале мање пажње. А опет је опасност од белих екстремистичких група расла. „Ми смо - разумљиво - били напети као лук по питању исламског екстремизма", каже Бенџамин. Чим власти открију да неко има везе са међународним џихадистичким групама, каже он, одмах стављају те појединце под присмотру. Али напади на синагоге у Америци које су извели појединци повезани са десничарским екстремистичким групама, нису изазвали ону врсту реакције власти као претње џихадистичких група у прошлости. „Феномен масовне пуцњаве доживљава се као део америчког начина живота - нажалост", каже он. „И није толика пажња посвећивана идеологији која стоји иза тих напада." Он каже да постоји још један елеменат који доприноси односу релативно ниског профила власти према белачким расистичким групама: константно присуство расизма испод површине у овој земљи. „Званичнике не узбуђује претња изнутра - и људи који изгледају као они - као што их је узбуђивала претња споља са туђом идеологијом. На крају крајева, идеологија супериорности беле расе била је саставни део америчког начина живота дуго пре грађанског рата." „То је страшно", каже он. „Запрепашћујуће." Мајк Џерман, бивши агент ФБИ у дубокој илегали који данас ради за Бренанов центар на Универзитету у Њујорку, слаже се с том оценом. Он каже да ФБИ није „приступао свим терористима исто", објаснивши да су се агенти „усредсредили на муслимане и Американце муслиманског порекла, док је у међувремену смртоносна опасност коју су представљали белачки супрематисти била игнорисана." „Нема сумње да бели расисти и групе крајње деснице убијају више него друге групе", каже он. „Али ми напросто имамо огромну слепу мрљу за крајњу десницу и расистичко насиље." Претње се мењају Неке од најмоћнијих десничарских екстремистичких организација у Америци постоје дуго пре 11. септембра. Једна од тих група, Стормфронт, коју аналитичари описују као интернет страницу за белачке расисте, настала је 1996. године, а послужила је као инспирација за Дилана Руфа, стрелца који је 2015. убио девет људи у цркви у Чарлстону. Други сајт, Дејли стормер, постоји већ годинама. Али недавно је популарност и снага онлајн заједница за десничарске екстремисте порасла, а време радикализације нових конвертита драматично се убрзало. „Интервал од муње до грома" - од тренутка кад је неко први пут изложен некој идеологији до директног напада - „радикално се смањио", каже Џон Фармер, бивши амерички државни тужилац и аутор књиге: Истина са терена: Неиспричана прича о Америци под нападом 9/11. За процес радикализације некада су били потребни месеци или године. Сада, каже он: „Потребно је свега неколико недеља." Ово федералним властима отежава да раскринкају насилне завере и открију појединце који планирају нападе. Бдење испред Беле куће након што је белачки супрематиста убио жену у Шарлотсвилу, у Вирџинији Шта ће се дешавати сада? Многи људи доводе у питање спремност америчких званичника да се суоче са новим претњама десничарских екстремиста. Неки, пак, тврде да су власти дорасле изазову. „ФБИ обавља сјајан посао", каже Ричард Барет, бивши директор глобалних контратерористичких операција у МИ6, британској страној обавештајној служби. „Он пажљиво прати те групе - и ради то већ неко време." Федералне власти воде истрагу о пуцњави у Ел Пасу као могућем случају домаћег тероризма. Оне покушавају и да спрече десничарске екстремисте да се докопају контроле на друштвеним мрежама и онлајн платформама, а чак су и затвориле један сервис. Уз то, званичници ФБИ почели су да описују оне који верују у радикалне теорије завере као потенцијалну претњу, што је преседан за биро, како пише новинар Јаху њуза, као и знак да се агенти хватају у коштац са новом констелацијом претњи, која укључује десничарски екстремизам, баш као и идеологије увезене од споља. Али многи то виде као сизифовски посао. Председник је већ оптуживан да покушава да умањи потенцијалну претњу десничарских група. Он је критикован и да потпирује нетрпељивост према мањинама на властитим политичким скуповима. Пре неколико месеци, говорио је о „инвазији" имиграната на митингу у делу Флориде познатом као „дршка тигања". „Пуцајте у њих", неко је повикао. Као одговор, Трамп се нашалио. „Само у Дршци тигања може да вам прође тако нешто." У понедељак је Трамп заузео много оштрији став после напада у Ел Пасу: „Наша земља мора једногласно да осуди расизам, шовинизам и белачки супрематизам", рекао је он, мада је иначе хиперактивном председнику требало 24 часа да изговори те речи. Председникови критичари чекају да виде хоће ли он сада наставити да се држи тог тврђег става или ће његов речник попустити чим прође непосредна политичка криза, а он ће се вратити у своју непрекинуту предизборну кампању.