Косово: Хуманитарна криза или политичка игра око затворених радњи
Сви продајни објекати у четири општине на северу Kосова од понедељка ујутро су затворени, у знак протеста, јер већ данима нема млека и млечних прозивода, а нестало је брашна, шећера, уља и флаширане воде.
Катанци осванули на бројним локалима на северу Косова, иако је први радни дан „Заједнички став привредника са севера Kосова је да се све продавнице затворе у знак солидарности са колегама који грађане снабдевају прехрамбеним намирницима и који су најтеже погођени наметима из Приштине", рекао је председник Удружења привредника са севера Kосова Радош Петровић. Представници власти у Приштини увели су пре седам месеци таксе од 100 одсто на сву робу из Србије и Босне и Херцеговине. Међутим, мера се доскоро није спроводила на северу Kосова где је ова роба достављана локалним трговинама алтернативним правцима, наводи портал Коссев. Слика деведесетих „Лепосавић је данас другачији град, нема људи, нема толико саобраћаја, управо због радњи које не раде", каже за ББЦ на српском новинар из овог града Иван Вучковић. „Слика 1990-тих вратила се на улице Лепосавића, а ми старији памтимо такве радње", каже он. Проблем је, наводи Вучковић, што и пре затварања у радњама није било ничега - из Србије се не увози, а не набавља се у јужном делу. „Уназад неколико дана владала је права помама, многи то коментаришу као једну врсту панике, јер су људи набављали и што им треба и што им не треба." Становницима Лепосавића је, каже, олакшавајућа околност што је Рашка на тридесетак километара удаљености. „Доста становника главне набавке обављају тамо. Кризе нема, али свеопшта ситуација је навела људе на панику, а не знамо да ли ће трајати само два дана колико је најављено", истиче Вучковић. Продавнице не раде у северном делу Митровице Ни Митровчани који су се често снабдевали у Бошњачкој махали или у јужном делу Митровице већ неколико дана то не чине, преноси Бета. Роба из Србије на север Kосова није стигла дуже од две недеље, а према изјавама локалних трговаца, они одбијају да робу набављају од албанских дистрибутера из јужног дела Kосова због постојеће таксе на српске производе, преноси Коссев. Као одговор на то затворени су, у све четири општине са већинским српским становништвом, продавнице, супермаркети и велетрговине, угоститељски објекти, стоваришта, гвожђаре, пекаре, апотеке, фризерски салони и аутомеханичарске радње. „Таксе на српску робу онемогућавају нормално функционисање наших послова и зато захтевамо да се оне што пре укину", поручио је Петровић. Зашто баш сада катанци? Министар трговине Расим Љајић за ББЦ на српском каже да је до понедељка било дуготрајног млека, павлаке и јогурта, али да данима није било свежег млека. „Данас нема млека, млечних производа, сухомеснатих производа, али ни воћа и поврћа", додаје. Зато je овај протест, цитира он привреднике, организован сада - да се пошаље апел да су, упркос бројним захтевима да буду укинуте, таксе и после седам месеци на снази. „Такви протести били су на почетку увођења такси, али су људи сматрали да ће оне убрзо бити укинуте", каже Љајић. Раније је поручио да су „таксе бесмислен потез, које нису уведене из економских, већ из политичких разлога". Због затворених радњи, нема ни много пролазника првог јулског дана на северу Косова Политичари се међусобно оптужују Припадници пограничне Косовске полиције пуцали су 11. јуна на комби возило крагујевачких регистарских таблица у месту Јошаница, у општини Лепосавић, јер је возач одбио да се заустави. Председник Србије Александар Вучић упитао је ко ће превозити робу уз ризик да се на њега „отвара ватра". „Што да изгубите главу да бисте неком допремили робу? Не може другачије да се допреми, јер постоји такса од 100 одсто. Постоје решења. Сналазићемо се, али нећу о томе да причам. Свакако наш народ неће остати гладан", подвукао је Вучић. Петнаест дана касније премијер Kосова Рамуш Харадинај је најавио на Твитеру да ће косовске институције „предузети конкретне акције у спречавању и борби против свих прекограничних незаконитих активности у оквиру зоне зеленог појаса уз границу Косова са Србијом на северу". Тада почиње озбиљнија несташица млека у Митровици, Звечану, Лепосавићу и Зубином Потоку. Харадинај је изјавио и да су надлежни органи имали информације о „импровизацији наводне хуманитарне кризе" на северу Kосова и да су у то били укључени представници званичног Београда и појединци на северу Kосова. Он је рекао да му је познато да се намеравало да се та „криза" организује прошлог четвртка - уочи прославе Видовдана. Када је прошле седмице почела несташица производа, агенција Kосовапрес објавила је, како се наводи, документ који од уторка кружи северним општинама у којем се од грађана тражи да се, упркос недостатку робе, не снабдевају са југа од Албанаца и оценила да је то доказ „спиновања". У знак протеста, не раде ни трафике Политичка игра Професор Факултета политичких наука у Приштини Неџмедин Спахиу за ББЦ каже да је Косово једно тржиште - не може бити несташице у једном делу, а да буде робе у осталим деловима. „На југу Митровице има млека на претек, али данас нисам видео људе да долазе са севера. То је политичка игра за освајање тржишта, а не хуманитарна криза", истиче Спахиу. „То је борба Харадинаја и Вучића за тржиште". На питање зашто баш сад, Спахиу одговара „због преговора". Преговори Београда и Приштине обустављени су управо због увођења такси на робу из Србије. Да несташице робе има везе са преговорима, сматра и министар Љајић. Таксе су, сматра, довеле до престанка политичког дијалога, који је уз све потешкоће давао неке резулатате - а сада је мртав. „У Приштини су видели и схватили да нема тог ауторитета који има снаге да повуче потез и натера их да укину таксе, САД има друге приоритете, јер не стоји западни Балкан тако високо на лествици приоритета великих сила и зато је Пртиштина и схватила да може да се овако понаша. „Харадинају ће све ово повећати рејтинг на Kосову, а ово је такође и трка за неке политичке поене", рекао је Љајић за ТВ Пинк, оцењујући да је увођење такси, чист популистички потез. Касније током дана, косовски премијер најавио је да ће „Влада Косова заштитити грађане на северу и отворити велепродаје заједно са косовским бизнисима". Решетке и на апотекама у северном делу Митровице Једанаест година након једностраног проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а у Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињених нација. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk