Жене и називи улица: „Наше друштво не вреднује жене на прави начин"
Да ли сте приметили да већина улица у Београду носи називе по мушкарцима?
Зорка Петровић је била најстарија ћерка црногорског књаза, касније краља Николе Првог Петровића. На крштењу је добила име Љубица, али су је од милоште назвали Зорка. Била је удата за кнеза Петра Карађорђевића, потоњег краља Србије. Имала је петоро деце. Умрла је у 26. години. Ако ви нисте, повереница за заштиту родне равноправности Бранкица Јанковић - јесте. Након што је анализа показала да улица названих по мушкарцима има десет пута више, она је Скупштини Београда упутила иницијативу да се предложе називи улица по знаменитим женама из Србије. Грађани и правна лица могу да предложе називе улица, а о коначном избору одлучује Комисија за давање назива улица коју би требало да оформе локалне самоуправе. „Примећујемо да грађани и даље махом шаљу предлоге са мушким именима", каже за ББЦ на српском Мирјана Ћирић из Министарства државне управе и локалне самоуправе. Пилоткиње, адвокатице- ускоро њихова имена на таблама улица? Само 4,48 одсто улица у главном граду Србије носи назив по женама. Често су то имена жена које су биле мајке или супруге знаменитих мушкараца - попут улица Мајке Јевросиме, мајке Марка Краљевића, и Баба Вишњине, мајке кнеза Милоша Обреновића. Једна од ретких улица са женским именом - носи назив по зачетници династије Обреновић Уколико иницијатива поверенице буде усвојена, улице ће носити називе по женама попут Данице Томић, прве пилоткиње у Србији, Марије Милутиновић, прве жене која се у Србији бавила адвокатуром и која је заступала само сиромашне и Драгиње Гавриловић, прве жене романописца у нашој књижевности. Повереница је предложила да улице добију чувена књижевница и новинарка Милица Јаковљевић позната под псеудонимом Мир-Јам, Kосара Цветковић, једна од првих преводитељки и фотографкиња и Јелка Бојкић Макавејев, прва жена у Kраљевини Југославији која је дипломирала на ветеринарском факултету. Захваљујући њој, произведени су многи серуми и вакцине. „Недавно сам прочитала причу о првој жени која је студирала и докторирала у Минхену, у Немачкој, у време када су жене тек почели да примају на универзитете. Зове се Правда М. Марковић (1876-1975) и она је докторирала 1910. године". „Верујем да је таквих жена још и да ће бити и других предлога", каже Јанковић за ББЦ на српском. „Српско друштво не вреднује жену на прави начин" Повереница каже да је друштво у Србији до сада показало да не вреднује на прави начин оно што су жене радиле и какав су допринос дале. Додаје да не треба заборавити и друштвени контекст и време у којем су те жене живеле и радиле. Оне су студирале и биле успешне у неком, такозваном „мушком послу" у 19. веку, када је било неупоредиво теже него данас. „Оне су важне, јер су утрле пут данашњим женама и поставиле темеље равноправности и то што мали број улица носи име по знаменитим женама само је одраз односа према женама у нашем друштву", каже Јанковић. Иако се доста тога променило, то још није довољно, додаје она. Њено име се често спомиње у предлозима грађана „Иницијатива је начин да њихов траг за садашњост и будућност буде отргнут од заборава и да им се као друштво одужимо на доприносу које су бројне успешне жене, оставиле као део нашег данашњег идентитета". „Надам се да град Београд дели исте вредности и спремност да заједно градимо друштво у којем се на исти начин цене и жене и мушкарци", каже повереница. Она каже да одговор из Скупштине града још увек није стигао, али и да није реално очекивати да се комисија тако брзо састане, с обзиром да је иницијатива упућена пре десетак дана. „Уколико је комисија прихвати, Београд би био пример добре праксе у примени родне перспективе у свим областима друштвеног живота", каже за ББЦ на српском Јанковић. Упркос покушајима, ББЦ на српском није успео да добије одговоре о плановима Града по питању иницијативе коју је упутила повереница Комисији за споменике, називе тргова и улица на чијем је челу Андреа Радуловић. Како улица добија име Иницијативу да улица, плато или трг понесу нечије име може да поднесе свако, од појединаца, до удружења, група грађана или општина. Предлог мора да садржи краћу биографију, уколико се подноси захтев да улица назив добије по некој особи, образложење предлога, као и одакле и докле би се улица под тим именом простирала. Комисија потом разматра предлог и, ако је сагласна, прослеђује га Министарству за државну управу и локалну самоуправу. Ако је и мишљење министарства позитивно, предлог долази у скупштину града, а коначну одлуку доносе одборници. Патријархално друштво Грађани и даље махом предлажу имена мушкараца за називе улице, а када предлажу жене - то су махом или оне најпознатије или су болничарке из Првог и Другог светског рата, кажу из Министарства државне управе и локалне самоуправе. Јелена Вишњић, оснивачица феминистичког културног центра БЕФЕМ и предавачица у Центру за женске студије, каже да оваква пракса није везана само за архитектуру. „Дубоко је укорењена у свим сегментима друштва", каже Вишњић за ББЦ на српском. Додаје и да није сигурна да би континуирана едукација о женским борбама успела да помогне да се женска историја не брише и да патријархат не влада у свим сферама друштва. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk