Корона вирус: Како да помогнете деци са сметњама у развоју
Милена Шћепановић из Београда има сина са сметњама у развоју.
Први пут на модној писти - особе са Дауновим синдромом први пут су се 2019. године нашле на модној писти у Србији Неколико дана су били заједно код куће због корона вируса, а када је морала да изађе да купи плинску боцу, повела је сина са собом. „Био је пресрећан, иако је само био у колима", каже Милена за ББЦ на српском. „Деца са сметњама у развоју не воле да буду у затвореном и никако им не прија карантин." Због одлуке државног врха да се затворе све школе и вртићи због корона вируса, затворени су и многи дневни боравци и радионице за децу са сметњама у развоју и инвалидитетом. Град Београд је у среду одлучио да откаже услуге 450 личних асистената који су водили децу у школу и помагали им у школским активностима. Ипак, ова одлука је промењена после бројних критика родитеља и самих асистената на друштвеним мрежама. „Лични асистенти су децу са сметњама у развоју пратили до школе и долазили по њих, али су са њима радили и на задацима и свим осталим активностима у школи. „Сада када нема школе, са родитељима ћемо се договарати појединачно како можемо да им помогнемо у свакодневници", кажу за ББЦ из организације Дечје срце, која има уговор са градом и која је ангажовала асистенте. По новом, измењеном, начину рада асистенти ће се договарати са родитељима како могу да им помогну на дневном нивоу и у кућним условима. „Неки родитељи су чули да нећемо радити, па је битно да знају да није тако, да су наши запослени доступни 24 сата као подршка", кажу из Дечјег срца. Промена дневне рутине често смета деци са сметњама у развоју, па стручњаци за родитеље имају неколико савета. 1. Разбијена свакодневница - шта да радите Милена Шћепановић је и председница Удружења за помоћ ментално недовољно развијеним особама у Србији. Каже да је социјализација у условима изолације и карантина вероватно највећи проблем родитеља деце са сметњама у развоју. „Деца су навикла - устајање, облачење, школа, играње, између иду оброци", каже Шћепановић. „Сада се одједном нађу у ситуацији да седе у пиџами цео дан поред телевизора. „То је посебно проблем деци са аутизмом." Најбитније је, каже она, да родитељи не паниче већ да покушају да „врате ту рутину у измењеним правилима". „Ако не могу у школу, може да им дође неко у кућу и са њима прође градиво или да их изведе у двориште, ако га имају", каже Шћепановић. Манекени са Дауновим синдромом прошетали први пут модном пистом 2. Деци је потребно друштво - некад се и паметни телефон исплати Милијана Селаковић, неуропсихијатрица и субспецијалисткиња психијатрије развојног доба, каже за ББЦ на српском да „је најбитније да сваки родитељ познаје добро дете". „Верујем да звучи једноставно и препотентно тако нешто изјавити, али деца са сметњама у развоју се такође међусобно разликују као и деца без сметњи", каже Селаковић. „Зато је јако битно да сваки родитељ покуша да угоди детету у овим, за њих, тешким тренуцима. То се зове преусмеравање пажње." Никола има 24 године и редовни је члан Удружења за помоћ особама са Дауновим синдромом Она предлаже де се деци пусти музика коју воле, омогући да разговарају са пријатељима телефоном или их виде преко камере. Саветује родитеље и да покушају да буду креативни. „Многа деца са сметњама у развоју су похађала креативне радионице. Родитељи могу да погледају шта су тамо радили, па да наставе са сличним приступом", додаје она. У Дечјем срцу је укинут дневни боравак, па Шћепановић, такође, саветује родитељима да „искористе паметне телефоне и деци омогуће да свакодневно разговарају са другарима." „Деца ће бити много срећнија што виде да им другари нису отишли. Ево, пре неки дан смо се преко Вајбера сви заједно тако играли. Свако је показивао шта је урадио и направио тог дана и неколико сати је прошло без проблема." Која психолошка помоћ је доступна? Министарство здравља отворило је посебну телефонску линију за психосоцијалну помоћ грађанима 0800 309 309. Институт за ментално здравље има посебну линију за старије од 18 година: 063 1751150. Психолози и психијатри бесплатну помоћ нуде и на друштвеним мрежама. У овој и овој групи можете наћи њихове профиле и контакте. 3. Шта да радим ако дете тражи да иде напоље Удружењу које води Шћепановић, јавило се неколико родитеља из Трстеника који имају више од 65 година и не смеју да излазе напоље. Како не могу да оставе децу саму, позвали су помоћ. „Имали смо и неколико случајева да су деца после неколико дана сама изашла из куће", каже Шћепановић. „То су проблеми са којима морамо да се носимо и јако је битно да родитељи одмах позову надлежне у помоћ." Милијана Селаковић каже да родитељи треба да се обрате лекару: Друштво је могуће имати - и када си сам, а у томе много помаже модерна технологија 4. Позовите помоћ у случају болести Деца са сметњама у развоју могу имати и знатно слабији имунитет, па је код њих ризик од заразе корона вирусом виши него код друге деце. „Ако приметите симптоме корона вируса код деце, морате позвати дежурне телефоне које је држава обезбедила и обавестити лекаре о томе. „Не би било лоше позвати ни личног лекара, заједницу родитеља или удружење у којем сте", кажу из Дечјег срца. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk