Корона вирус и давање крви: Хронична несташица у Србији
Марко Маричић има 25 година и до сада је 17 пута добровољно дао крв, али током последња два одласка у Завод за трансфузију крви у Земунској болници приметио је нешто необично - просторије и ходници су били празни.
„Никога није било, био сам сам, а медицинске сестре су ми рекле да је број давалаца генерално у паду", каже он. Апели надлежних за добровољно давање крви све су чешћи - било их је у марту, јулу, новембру, децембру и ове године у јануару. „Несташица је практично од марта, када је проглашено ванредно стање због корона вируса, имали смо много отказаних акција", каже Гордана Антуљесков из Завода за трансфузију. Док је крви све мање, потреба у епидемији Ковида-19 све је већа. „Радили смо практично од дана до дана - све што бисмо прикупили данас одмах бисмо обрадили, процесирали, тестирали и слали тамо где је потребно", додаје Антуљесков. У међувремену је пао и снег, што значи клизање, санкање, али и доста повреда, тако да је болницама потребно више крви него иначе. Шта се десило? Антуљесков каже да је прошле године - пре свега због короне - прикупљено 20 одсто мање јединица крви него у 2019. години. „Читава светска заједница је суочена са тим проблемом", каже она. Није било могуће спровести редовне акције прикупљања крви у фирмама, школама, на факултетима. „Све је зависило од добровољног одзива грађана", објашњава Антуљесков. Срећа у несрећи, каже она, јесте што су због короне отказивани и померани бројни оперативни програми, па је крви ипак било довољно за оне којима је најпотребнија. „Поштовани су приоритети, тако да су збринути сви хитни случајеви и они који су на хроничној терапији, попут онколошких пацијената", наводи. Поједине болнице широм земље излазе из Ковид система, а то значи, каже Антуљесков, да је потребно више крви за њихово функционисање. Последњи велики апел медији су пренели почетком јануара. када су из Завода истакли да су потребне све крвне групе, а да је одзив мањи због епидемије, изолације и новогодишњих празника. Средином јануара је на стадиону Црвене Звезде у Београду организована традиционална акција прикупљања „Црвено-бела крв", а Антуљесков истиче да је прикупљено значајна количина - више од 500 јединица. Међутим, то није дуготрајно решење, јер је на дневном нивоу потребно око 250 јединица, додаје она. Да ли смете да дате крв ако сте вакцинисани против Ковида-19? Да, кажу у Заводу за трансфузију крви. „Они који су примили Фајзерову или кинеску вакцину крв могу да дају одмах, а они који су примили Спутњик могу кроз две недеље", каже Антуљесков. Како наводи, то је тако зато што су вакцине добијене на другачији начин. Масовна вакцинација у Србији против корона вируса почела је 19. јануара, а вакцину је до сада примило око 450.000 људи. Да ли треба да дате крв ако сте прележали корону? Апсолутно, чак је и пожељно. Надлежни од почетка епидемије раде на прикупљању реконвалесцентне крвне плазме од људи који су прележали Ковид-19 и имају антитела. „До сада имамо више од 3.000 јединица, а оне се дају људима који су позитивни, како би лакше пребродили вирус", истиче Антуљесков. Она објашњава да се терапија примењује и у другим земљама и до сада показује добре резултате. За пријаву и све додатне информације о донирању рековалесцентне плазме можете се јавити на 064/8392967 или 19819, као и преко сајта Донирај плазму. За то је потребан позитиван ПЦР тест, да је прошло 14 дана од престанка симптома или позитиван резултат серолошког теста на антитела. Такође, потребно је да испуњавате неопходне критеријуме за селекцију давалаца плазме - да сте од 18 до 60 година старости, да немате хронична обољења срца, плућа, бубрега, малигне или аутоимуне болести. Крвну плазму - течни део крви богат беланчевинама - можете давати на 15 дана. Она се узима плазмаферезом, поступком којим се помоћу апарата из крви даваоца издваја само плазма, док му се крвне ћелије - црвена крвна зрнца, бела крвна зрнца и крвне плочице - враћају. Због тога тај поступак траје нешто дуже него код класичног давања крви. Које крвне групе су најпотребније? Суштински све, али су негативне крвне групе, као и увек, нешто потребније од других, каже Антуљесков. „У последње време смо имали неколико изузетно тешких пацијената који су били О-негативна крвна група и њима је било потребно више јединица крви", објашњава. Како каже, те крвне групе су генерално најређе и ако има неколико таквих пацијената врло брзо дође до недостатка. „Међутим, имамо систем позивања даваоца преко кол-центра, шаљемо СМС поруке или се преко медија обраћамо више него иначе. „То је један од начина да се превазиђе криза". руштвене мреже су у међувремену пуне апела да се за некога ко је у тешком стању донира крв. „Ту је углавном реч о давању тромбоцита, што се ради посебним поступком и за то је врло тешко наћи даваоце", наводи Антуљесков. Лечење вируса корона у Србији: Како крвна плазма може да помогне Да ли је безбедно дати крв током Ковида-19? Да, истиче Антуљесков. „Код редовних давалаца који се одазивају и у овим условима не примећујемо страх. „Заиста су у овако тешким околностима приказали изузетно висок степен одговорности и свести", наводи она. То каже и Марко, који је АБ позитивна крвна група. Каже да се није плашио. „Та просторија је одвојена у Земунској болници, у којој су иначе људи који су заражени. Нема контакта са њима", каже. Антуљесков наводи да су због Ковида-19 додатно пооштрене безбедносне мере. „До сада је важило правило да две недеље по завршетку неке респираторне инфекције можете да дате крв, а сада смо то повећали на четири. „То су препоруке Светске здравствене организације и Савета Европе". Такође, она истиче да се приликом давања крви поштују све уобичајене безбедносне мере. „Мери се температура на улазу, ко нема маску добије је, дезинфикују се просторије на крају и на почетку сваког радног дана, удаљеност од других давалаца је адекватна…" Можете да дате крв ако сте... Уколико желите да дате крв, а нисте сигурни да ли можете из било ког разлога, проверите на листи Института за јавно здравље који су све разлози за привремену или трајну забрану давања крви, односно када сигурно можете да дате крв. Где можете да дате крв? Институт за трансфузију крви у Београду од седам до 19 часова (суботом од осам до 15), КБЦ Земун, ВМА и Ургентни центар. Такође, постоје и мобилне екипе - аутобуси за давање крви - који су у најфреквентнијим позицијама у граду. Крв може да се да и у Суботици, Новом Саду, Крагујевцу, Ужицу и Нишу, каже Антуљесков, истичући да сви они имају и мобилне екипе. „Излазимо грађанима у сусрет и трудимо се да будемо што доступнији", додаје. Шта даље? Неки су током година добровољно давали крв, али наменски - за тачно одређену особу, углавном некога блиског ко мора на операцију или нешто слично. Међутим, та опција би требало да буде укинута Законом о транфузијској медицини из 2017. године. „Циљ не само наш, већ и целе светске организације, јест да се постепено пређе са породичног на 100 одсто добровољно давање крви", каже Антуљесков. Међутим, с обзиром на ситуацију изазвану епидемијом корона вируса, укидање те праксе је изгубило смисао, додаје, тако да ће те промене потрајати. „Драгоцена је свака јединица крви, добијена на све могуће начине", истиче Антуљесков. Марко је управо тако први пут дао крв - за некога њему драгог. „То је било 2014. године, за моју куму која је била болесна и касније сам наставио… Ето, да бих помогао другима", закључује он. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk