Хирошима и Нагасаки: 75 година од атомске бомбе
Овај чланак садржи фотографије које могу да узнемире читаоце .
Ове недеље се обележава 75 година откако су Сједињене Америчке Државе употребиле атомске бомбе на јапанске градове Хирошиму и Нагасаки 6. и 9. августа, што је довело до окончања Другог светског рата. Уништена Хирошима после експлозије атомске бомбе Нема тачних података о броју жртава, али се сматра да је око 140.000 од 350.000 становника Хирошиме погинуло у експлозији, а да је у Нагасакију живот изгубило најмање 74,000 људи. Од нуклеарног зрачења бомби и последица радијације у недељама, месецима и годинама после напада преминуле су хиљаде људи. Они који су преживели бомбардовање познати су као „хибакуше" и били су суочени са ужасним последицама бомбардовања у градовима, а посебно психолошким траумама. Бомбардовање је довело до наглог окончања рата у Азији, пошто се Јапан безусловно предао Савезницима 14. августа 1945. године. Међутим, критичари напада атомским бомбама тврде да је Јапан већ био на ивици предаје. Процењује се да је око 140.000 од 350.000 становника Хирошиме погинуло у експлозији атомске бомбе По окончању борби у Европи 7. маја 1945, савезничке снаге позвале су Јапан да се преда до 28. јула, али се то није остварило. Процењује се да је око 71,000 војника из Британије и Комонвелта убијено у рату против Јапана, а међу њима је и 12,000 ратних заробљеника који су умрли у заточеништву. Тачно у 8.15 ујутру по јапанском времену, 6. августа, амерички Б-29 бомбардер „Енола геј" испустио је атомску бомбу на Хирошиму. Посада бомбардера Енола Геј, из кога је бачена бомба на Хирошиму Био је то први пут да је атомска бомба употребљена у ратним дејствима. Јачина бомбе бачена на Хирошиму, назване „Дечко", била је једнака између 12,000 и 15,000 тона ТНТ-а, а уништила је област од 13 квадратних километара. Више од 60 одсто грађевина у Хирошими је уништено Сенка жртве атомске бомбе у Хирошими на каменим степеницама Жена показује повреде од радијације у Хирошими - кожа јој је спаљена у шари која се поклапа са тамним деловима кимона ношеног у време експлозије Сат нађен у рушевинма у Хирошими, стао је у 8.15 ујутру Снимак из ваздуха Хирошиме пре и после бачене бомбе Међутим, Јапан се ни овог пута није предао. Три дана касније, Американци су бацили још једну атомску бомбу, овог пута на Нагасаки, у 11.02 по јапанском времену. Печурка облака насталог од атомске бомбе изнад Хирошиме (лево) и Нагасакија (десно) Реико Хада је имала девет година када је бомба експлодирала у Нагасакију. „Стигла сам до улаза у кућу, мислим да сам чак и закорачила унутра, али се онда све одједном десило", испричала је у интервјуу фото новинарки Ли Карен Стоу. „Заслепљујуће светло забљеснуло је пред очима. Боје су биле жута, беж и наранџаста, све помешане заједно. „Нисам имала времена ни да се запитам о чему се ради - у тренутку је све постало потпуно бело. „Чинило ми се да сам остала сама на свету. Следећег тренутка се чула гласна грмљавина и онда сам се онесвестила." Уништене зграде Нагасакија Хада је сведочила катастрофалним повредама које је изазвала атомска бомба. „Многи су бежали преко планине Конпира ка нашој области, Људима су испадале очи, коса им је отпадала у праменовима, скоро сви су били наги, са ужсним опекотинама, кожа им је висила." „Моја мајка је зграбила пешкире и чаршаве из куће, и заједно за другим женама, повела ове људе ка највећој згради у селу где су могли макар да легну." „Тражили су воду. Мајка ми је рекла да је донесем и пронашла сам неколико чинија, отишла до реке и донела им воду да попију." „Неки су умрли после само једног гутљаја. Људи су умирали једни за другима." „Нико није могао да зна ко су били ови људи. Нису умрли као људска бића." Деца у Хирошими носе маске да би се заштитла од загађења у ваздуху у рушевинама града у октобру 1945 Јапан се безусловно предао 14. августа. Истог дана, амерички председник Хари Труман обратио се маси окупљеној испред Беле куће, рекавши: „Ово је дан који смо чекали још од Перл Харбура. Ово је дан када је фашизам коначно умро, као што смо одувек знали да ће бити." Следећег дана, јапански краљ Хирохито се обратио нацији преко радија у првом таквом говору, у коме је осудио употребу „нове и најсуровије бомбе" да би дошло до безусловне предаје Јапана. „Ако наставио да се боримо, не само што ће то довести до коначног колапса и потпуног затирања јапанске нације, већ и до потпуног истребљења људске цивилизације", рекао је Хирохито. Нуклеарно наоружање: Колико смо далеко од света без нуклеарки Британски премијер Клемент Атли је изјавио: „Последљи наш непријатељ је на коленима." Додаоје да свет посебну захвалност дугује Сједињеним Америчким Државама „без чијих би огромних напора рат на Истоку трајао још годинама." Хирошима годину дана после атомске бомбе. Виде се дрвене зграде које су власти изградиле на рушевинама сравњеног града После предаје Јапана, у Великој Британији, Америци и Аустралији проглашена су два дана националог празника. Милиони људи из савезничких земаља учествовали су у парадама и уличним слављима победе над Јапаном 15. августа. У Лондону, чланови краљевске породице поздрављали су људе на улицама са балкона Бакингемске палате. Школски час у бомбом разрушеној учионици у Хирошими 1946, док су хиљаде тела још увек закопана испод рушевина Званични документи о предаји Јапана потписани су 2. септембра на палуби бојног брода УСС Мисури у Токијском заливу. Ђак са ожиљцима од експлозије атомске бомбе бачене на Хирошиму на часу 1946 Катедрала Атомска бомба, снимљена у августу 2020, једна је од ретких грађевина које су преживеле напад и данас је меморијални центар. Катедрала је у Меморијалном парку Мир у Хирошими и налази се на УНЕСКО листи светског културног наслеђа. Све фотографије су заштићене ауторским правима. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk