Наногица и обавезе: Шта можете у кућном притвору, а шта у кућном затвору у Србији
„Кад си код куће све је другачије и боље", каже за ББЦ на српском М. Ђ. из Београда.
Он је 20 месеци провео у класичном, а затим пуних годину дана у кућном притвору. „Како сам се обрадовао ве-це шољи, телефону, чашици ракије, мом кревету... Да не причам о породици", каже он. Пажњу јавности на кућни притвор скренуо је случај узбуњивача Александра Обрадовић који се више од два месеца налази у притвору јер је указао на наводне злоупотребе у ваљевској фабрици наменске индустрије Крушик. Он не напушта стан у Ваљеву, носи наногицу, а и интервју за телевизију Н1 снимао је у дневној соби. „Овде у стану је боље, ипак нема високих зидова, решетки на прозорима и чувара испред", рекао је Обрадовић за Истиномер. Пуштање Обрадовића из кућног притвора је један од захтева учесника протеста 1 од 5 милиона и неких опозиционих политичара. Кућни притвор, међутим, може да траје до окончања поступка пред судом. Случај против Обрадовића још увек није ни почео. Шта је притвор, шта је затвор? Кућни притвор је, као и сваки други притвор, мера за обезбеђење присуства окривљеног током трајања кривичног поступка, пре доношења пресуде. Обично се одређује у случајевима када постоји сумња да ће неко поновити кривично дело или кад не долази редовно на суђења. Подразумева да осумњичени не сме без одобрења да напусти кућу или стан, а одређују се и посебни услови под којим ће боравити у стану, као што су забрана да користи телефон и интернет или да прима друге особе у стан. Особе у кућном притвору имају право да проведу напољу сат времена. Ипак, суд има могућност да у сваком појединачном случају пропише другачије мере и више слободе. Мера кућног притвора може бити изречена без обзира на кривично дело за које је особа осумњичена или висину запрећене казне. Kућни затвор је врста казне - кривичне санкције - коју суд изриче пресудом на крају кривичног поступка. Осуђеник казну, уместо у затворској ћелији, служи у сопственом дому, уз одређена права и обавезе. Између осталог има право да оде у шетњу или борави ван просторија у којима станује највише два сата дневно, у периоду од 13 до 17 часова. Осуђеном за кривична дела насиља у породици који живи са оштећенима у истом породичном домаћинству, не може се одредити кућни затвор. Максимална казна кућног затвора која може бити изречена је годину дана. Закон о извршењу ванзаводских санкција и мера усвојен је 2014. године. Уређаји омогућују надлежнима да прате кретање окривљених и осуђеника у реалном времену Добро и за окривљене и за заједницу Кућни затвор се сматра алтернативном врстом кажњавања. Значај алтернативних санкција је вишеструк - избегавају се негативни ефекти затварања, смањује се број осуђеника у затворима што подразумева уштеду средстава из буџета, кажу за ББЦ на српском из Управе за извршење кривичних санкција Министарства правде. Осуђени у кућном затвору има могућност да настави са школовањем, студирањем и има могућност наставка радног односа, а пракса других земаља, додају, показује да алтернативне санкције у значајној мери доприносе смањењу стопе поврата. Генерално су то добра решења, каже за ББЦ на српском адвокат Владимир Вучинић. „Ако је неко добио седам или осам месеци затвора, он за то време не може ни да се поправи нити има времена да ради на превенцији, али може да оде у прави затвор, тамо повеже са озбиљнијим играчима и оде у дубиозу", објашњава Вучинић који је годинама радио као судија Вишег суда у Београду. Он сматра да ће ове санкције тек доживети праву експанзију пооштравањем казнене политике и изменама Кривичног законика, јер се сужава поље за изрицање условних осуда. „Неко није за затвор, а није ни за ослобађање, јер постоје докази да је извршио кривично дело. Тамо где судије не могу условну осуду да изрекну, вероватно ће прибегавати кућном затвору", каже Вучинић. Претпоставка је и да ће окривљени лакше пристати на споразум са тужиоцем, ако зна да може да добије кућни затвор. Када осуђени може напустити стан? *Посебни случајеви када може доћи до напуштања просторије у којима осуђени издржава казну затвора одлуком Директора Управе за извршење затворских санкција, наведени на сајту Параграф Особе које издржавају казну кућног затвора свесне су предности овог начина служења казне и у пракси је врло мало злоупотреба, тврде надлежни. Мање од десет одсто лица направи прекршај због кога се та казна преименује у затворску казну, кажу из Управе. Podaci za decembar 2019. godine 265 kućni pritvor s elektronskim nadzorom 79kućni pritvor bez elektronskog nadzora 702kućni zatvor s elektronskim nadzorom 1100kućni zatvor bez elektronskog nadzora Шта су недостаци? М. Ђ. сматра да и кућни притвор има тешке стране. „Сама помисао да су ти врата отворена, а да не смеш да изађеш... „Кад је реч о људским слободама смета и да ти доктор забрани свињетину да једеш, а камоли да будеш део цивилизованог света", истиче некадашњи притвореник. Адвокат Вучинић сматра да постоје бројне недоречености у законским решењима. „Иако закон забрањује окривљеном у кућном притвору да користи телефон и интернет, реално је очекивати да ће он узети телефон неког од чланова породице. „Слично је и са мером да окривљени не сме да прима госте - осим ако му није изречена забрана комуницирања са одређеним особама, не можете забранити његовим укућанима да им неко долази", каже он. У пракси се сусретао са додатним нелогичностима, посебно у случају човека у кућном притвору који живи са родитељима и са братом. „Он има право да са браниоцем припрема одбрану, а законодавац није регулисао могућност изласка за долазак до адвокатске канцеларије", истиче Вучинић. Став надлежних је био да разговарају телефоном или да искористе време за шетњу за то, додаје. „То није у реду, јер се скраћује његово време за одмор, а притом разговор клијента са адвокатом се не обавља у парку или кафићу", каже адвокат. У класичном притвору - адвокат дође у притворске просторије и разговара са клијентом. Иако се зове наруквица - ставља се најчешће око чланка С наногицом само до улазних врата Да би надлежни могли да контролишу да ли неко поштује забрану напуштања стана - уведени су системи за електронски надзор, колоквијално названи наногица. Иначе наногица је само део комплета уређаја за електронски надзор, која се ставља око ноге особе која је у кућном затвору или притвору са електронским надзором. Поред тога, постоји и база која се поставља у стан и не сме да се помера, са чиме је упознато и лице на издржавању казне, као и сви други укућани. Сваки померање базе се одмах региструје у систему за праћење. Ако казну служе у стану, фреквенција кретања је до улазних врата, а ако су у кући могу да изађу до неколико корака испред врата. Оног момента када особа прекорачи дозвољени круг кретања, надлежни добијају обавештење о томе. У Управи за извршење кривичних санкција постоји сервер преко кога се комуницира са електронском опремом која се налази у стану осуђеног лица. У кући где се служи казна, апарат који служи као пријемник укључује се у утичницу телефона и у струјни прикључак, а наногица је одашиљач. Чак и када нестане струје, батерија базе траје још 48 сати и бележи свако кретање, писала је Политика. Злоупотребе наногица нису могуће - скидање, уништавање, преношење на неку другу особе - а да то систем истог трена не региструје. Такође, ако је покушавао да скине наногицу онда стиже порука да је дошло до оштећења каиша. У случају да осуђени напусти просторије у којима издржава казну кућног затвора, Повереничка служба о томе обавештава суд који је донео првостепену пресуду. Најпознатији пример у ком су осуђени носили наногицу је случај певачице Светлане Ражнатовић и њене сестре Лидије Оцокољић, које су противправно присвајале новац од продаје фудбалера ФК „Обилић". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk