Корона вирус: Кад ћемо и да ли ћемо имати вакцину
Корона вирус се шири светом, али још нема лека који би га убио или вакцине која би нас заштитила од њега.
Колико смо, дакле, далеко од ових лекова који могу да нам спасу живот? Зашто је важна вакцина за корона вирус? Вирус се лако шири и већина светског становништва је и даље осетљива на њега. Вакцина би могла да им пружи заштиту тако што припреми имуни систем да се избори са вирусом и да се не разболе. Тако би олакшавање мера карантина могло да буде безбедније, а одлуке о социјалној дистанци мање рестриктивне. Колики је напредак остварен? Истраживања се раде вртоглавом брзином. Око 80 група научника широм света испитују вакцине и нека истраживања улазе у фазу клиничких тестова. Ипак, нико не зна колико ће ефикасна бити било која од њих. Корона вирус: Шта научници још не знају о вирусу Ковид-19 Кад ћемо имати вакцину? У нормалним околностима развој вакцине траје годинама, ако не и деценијама. Истраживачи се надају да ће сада постићи одређени резултат за само неколико месеци. Много стручњаци сматрају да је вероватно да вакцина буде доступна средином 2021. што је 12 до 18 месеци после појаве новог вируса. То би био огроман научни подвиг и нема гаранција да ће функционисати. Постоје четири корона вируса који већ круже у људским бићима. Они изазивају само прехладу, а немамо вакцине ни за један од њих. Шта још треба да се уради? Бројне групе истраживача предано раде на вакцинама али ту има још много посла. Мере ограничења кретања и карантини могу успорити ове процесе. Што је мање људи заражено требаће више времена да се утврди да ли вакцина заиста ради. Идеја вакцинисања људи које ће касније намерно заразити (позната као студија изазова) дала би брже резултате, али се сматра сувише опасном док не постоји одговарауће лечење. Колико људи треба вакцинисати? Тешко је рећи док се не зна колико ће ефикасна вакцина бити. Сматра се да би 60 до 70 одсто људи требало да стекне имунитет на вирус да би се спречило тако лако ширење, што је познато и као колективни имунитет. Али то подразумева милијарде људи широм света, ако би вакцина беспрекорно радила. Зашто су вакцине важне и како раде. Да ли ће вакцина заштитити људе свих годишта? Биће, готово неизбежно, мање ефикасна код старијих људи. То није због саме вакцине, већ зато што остарели имунитети не реагују толико добро на имунизацију. Виђамо то сваке године са вакцином против грипа. То је могуће превазићи давањем више доза вакцина или употребом помоћних хемикалија које би ребало да подигну имуни систем. Ко ће бити вакцинисан? Уколико се направи вакцина, биће ограничених залиха, макар у раним стадијумима, тако да ће бити веома важно да се одреде приоритети за давање. Здравствени радници који долазе у контакт са пацијентима зараженим Ковидом-19 наћи ће се на врху те листе. Болест је најсмртоноснија код старијих људи, тако да ће и они бити приоритет уколико се вакцина покаже ефикасном у овој старосној групи. Међутим, можда ће уместо тога бити боље да се вакцинишу они који живе са старијима или се старају о њима. Док вакцина или лек не буду готови, шта могу да урадим? Вакцине спречавају заразу а најбољи начин да се у овом тренутку то уради јесте добра хигијена. Уколико се заразите корона вирусом, тада ће за већину људи симптоми бити благи и моћи ће да се лече код куће уз лежање у кревету, узимање парацетамола и много течности. Неки пацијенти ће се можда озбиљније разболети и биће им потребна болничка нега. Како се прави вакцина? Вакцине на безопасан начин упознају имуни систем са вирусима или бактеријама (или чак њиховим малим деловима). Одбрамбени систем тела их препознаје као уљеза и учи како да се бори против њих. Онда ако тело стварно буде изложено њима, оно већ зна како да се бори против инфекције. Корона вирус: Шта је пандемија Главни метод вакцинације деценијама је било коришћење оригиналног вируса. Вакцина против малих богиња, рубеоле и заушака (ММР) прави се употребом ослабљених верзија ових вируса које не могу да изазову пуну инфекцију. Вакцина против сезонског грипа прави се узимањем главних врста грипа које су у оптицају и потпуно их онеспособљава. Рад на новом корона вирусу користи новије, мање тестиране приступе по имену „плаг енд плеј" вакцине. Зато што знамо генетски код новог корона вируса, Сарс-КoВ-2, сада имамо потпуни нацрт за његово стварање. Научници у Оксфорду узимају делиће генетског кода и стављају их у безопасне вирусе којим заразе шимпанзе. Надају се да ће развити безбеднији вирус који ће довољно личити на корона вирус да подстакне одговор имуно система. Друге групе научника користе сирове делове генетског кода (делове ДНК или РНК зависи од истраживања) које кад се једном убризгају у организам би требало да изазову производњу протеина који ће научити имуни систем да се бори с вирусом. Руски лабораторијски тестови за инфекцију корона вирусом Ковид-19 Сада можете да „заразите" неког безопасним грипом и у теорији му дате имунитет против ове инфекције. Друге групе користе делове сировог генетског кода (ДНК или РНК, у зависности од приступа), који би, једном кад се убризгају у тело, требало да почну да производе делове виралних протеина против којих имунитет поново може да почне да учи да се бори. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk