Протести у Белорусији: ЕУ упозорила Путина - не претите интервенцијом
Министри спољних послова Европске уније упозорили су Русију да не интервенише у Белорусији, након што је председник Владимир Путин рекао да би један контигент полицајаца могао да буде пребачен у Минск на захтев тамошњег лидера Александра Лукашенка.
Европска унија није признала резултате председничких избора у Белорусији од 9. септембра, када је, према званичним подацима, Лукашенко поново изабран са 80 одсто освојених гласова. Белоруски председник оптужио је западне земље да желе да га свргну са власти и тако истовремено ослабе и Путина. Путин је рекао да је формирао резервне полицијске јединице за интервенцију у Белорусији ако буде потребно, али до те тачке још увек није дошло. „Такође смо се сложили да се оне неће користити све док ситуација не измакне контроли", рекао је за Први канал ТВ Русија. Након избора у Белорусији почели су масовни протести, а Лукашенкова противкандидаткиња Светлана Тихановскаја пребегла је у Литванију. Путин је рекао да Русија има обавезу да помогне Белорусији у одржавању безбедности у оквиру блиског савеза двеју земаља и истакао је дубоке културне, етничке и језичке везе између ове две нације. Рекао је да нове полицијске снаге неће ући у Белорусију осим уколико „екстремистички елементи који користе политичке слогане као покриће пређу одређену границу и почну оружану пљачку, палећи аутомобиле, куће, банке и покушавајући да заузму зграде владе". Шта су поручили из ЕУ? Ђозеп Борељ, шеф дипломатије ЕУ, казао је после састанка у Берлину, да очекује од Русије да се придржава принципа за које се сама залаже. „Много пута сам из Русије чуо мантру да је то што се дешава у Белорусији унутрашња ствар те земље и да не желе да се странци мешају. Претпостављам да то важи и за њих", рекао је Ђозеп Борељ, шеф дипломатије ЕУ, а преноси агенција АФП. Он је додао да искључиво становници Белорусије треба да одлучују о сопственој судбини. „Ако Русија верује у независност и суверенитет држава, онда ће поштовати жељу и демократски избор народа Белорусије", додао је Борељ. Анализа: Шта стоји иза Путиновог плана? Сара Рејнсфорд, дописница из Москве Председник Путин даје подршку Белорусији, директном потврдом онога што је Александар Лукашенко тврдио пре извесног времена - да ће Русија притећи у помоћ, силом, ако се ситуација погорша. Са којом силом и у случају коликог погоршања, Путин није у потпуности дефинисао. Под „полицијским службеницима", међутим, он не мисли на обичну уличну полицију. Овај појам је далеко шири, укључујући полицију за разбијање нереда, Националну гарду Русије, па чак и Федералну службу безбедности (ФСБ). Дакле, могућност за неку врсту руске интервенције сада стоји као отворена претња и опозиционим лидерима и демонстрантима - али и Западу. Јер, Владимир Путин је истакао и посебан однос између Минска и Москве - етничке везе, породичне везе и економске везе. Русија је бринула о ономе што се дешавало преко њене границе, рекао је, више него једном. Осврнуо се на забринутост демонстраната - да није било проблема, не би били на улици, закључио је Путин. Али у целини, ово је била изјава подршке председнику Лукашенку. Русија му чува леђа. ЕУ и САД одбациле су изборе у Белорусији 9. августа оценовши их да нису били ни слободни ни поштени. ЕУ припрема санкције против званичника које оптужује да су намештали изборне резултате да би постигли победу Лукашенка и обрачунавање са опозиционим покретом. На демонстрацијама у белоруској престоници Минску било је много људи. Лукашенко је освојио шести мандат, после 26 година на месту председника, са 80 одсто гласова. Приче људи који чекају испред затвора у Минску. Видео: „Настја, мама је ту" - Приче људи који чекају испред затвора у Минску Покренут је кривични поступак, усмерен на Координациони савет опозиције, који Лукашенко оптужује за покушај преузимања власти. Најистакнутију опозициону представницу у Белорусији, Марију Колесникову, испитивали су тужиоци. Долазећи у зграду Истражног комитета у Минску, она је аплаудирала док је позвала присталице да не одустају. Тужиоци су у среду испитивали и добитницу Нобелове награде за књижевност Светлану Алексијевич. Она је новинарима рекла да је одбила да одговори на њихова питања и рекла да су активности савета потпуно легалне. Савет је покренула Светлана Тихановскаја, водећа опозициона кандидаткиња за председника, која је сада у егзилу у суседној Литванији. Belorusija. Hronologija protesta Završetak glasanja na beloruskim predsedničkim izborima i početak prvih protesta. 9. avgust 2020. Beloruski Centralni izborni komitet saopštava da je izlaznost na ranom glasanju bila 41,7 odsto. Pre početka glasanja, aktivisti za ljudska prava i opozicije upozorili su da veliki broj glasova na ranim izborima može dovesti do nameštanja rezultata. Učestali prekidi rada interneta širom Belorusije. Posmatrači prijavljuju zloupotrebe. Nije im dozvoljen ulazak na biračka mesta, a u nekim slučajevima su uhapšeni. Novinari su takođe privedeni. Policijska i druga vojna vozila izlaze na ulice Minska. Stvaraju se redovi ispred biračkih mesta. Mnogi nisu u mogućnosti da glasaju pre zatvaranja. Veronika Cepkalo, predstavnica ujedinjene opozicije i supruga neregistrovanog predsedničkog kandidata, Valerija Cepkala, napušta zemlju. Ljudi počinju da se okupljaju u Minsku i drugim gradovima. Specijalna policija OMON nasilno rasteruje demonstrante. Policajci koriste gumene metke i šok bombe. Mnogo ljudi je prebijeno i uhapšeno. Demonstrant u Minsku je preminuo 10. avgust 2020. Istražni komitet otvara slučaj, nazivajući proteste neredima. Ministarstvo unutrašnjih pslova saopštava da je uhapšeno 3.000 ljudi. Prema Centralnom izbornom komitetu, Lukašenko je osvojio 80 odsto glasova. Tihanovskaja proglašava sebe pobednicom. Ljudi opet izlaze na ulice. Prvi demonstrant je preminuo u Minsku. Izveštaji o štrajkovima u fabrikama. Svetlana Tihanovskaja odlazi lično u Centralni izborni komitet da priloži žalbu i zahteva prebrojavanje glasova. Tamo ostaje pritvorena sedam sati. Tihanovskaja napušta zemlju. 11. avgust 2020. Svetlana Tihanovskaja je napustila Belorusiju i sada je u Litvaniji. Na internetu se pojavljuje video snimak Tihanovskaje. Traži ljudima da prestanu sa uličnim protestima. Njene pristalice sumnjaju da je dala izjavu pod prisilom. Počinju protesti u fabrikama i drugim velikim preduzećima. Još dve hiljade ljudi je uhapšeno na protestima, prema izveštajima ministarstva unutrašnjih poslova. Prvi svedoci mučenja 12. avgust 2020. Žene širom cele zemlje izlaze na mirne demonstracije protiv nasilja. Ministarstvo unutrašnjih poslova saopštava da je još 1.000 ljudi uhapšeno. Prvi pritvorenici koji su pušteni prijavljuju teška prebijanja i mučenje. Jedan čovek [Aleksandar Vikor], pritvoren u Gomelu, umire nekon što mu je pozlilo na suđenju. Njegova porodica veruje da mu je uskraćena medicinska pomoć. Voditelji na državnim TV stanicama počinju da daju otkaze. Bivši vojnici pripadnici specijalnih snaga bacaju svoje uniforme. Prestaju ulični sukobi 13. avgust 2020. Radnici u velikim fabrikama počinju štrajk. Skoro niko od onih koji protestuju nije uhapšen. Ministar unutrašnjih poslova Jurij Karajev se izvinjava zbog povreda koje su slučajno zadobili prolaznici na protestima, ali tvrdi da protesti nisu bili mirni. Nekoliko policajaca daje otkaz u znak protesta. Štrajkovi i proresti se nastavljaju. Zamenik ministra unutrašnjih poslova negira da je bilo mučenja. Hiljade radnika marširaju 14. avgust 2020. Nekoliko hiljada radnika iz fabrike traktora u Minsku (MTZ) i drugi marširaju do sedišta vlade. Tihanovskaja najavljuje formiranje Koordinacionog saveta za prenost vlasti. Lukašenko odrćava sednicu sa Savetom bezbednosti i optužuje „strance sa kriminalnom prošlošću" za organizaciju protesta. Belaruski istražni komitet pokreće krivični postupak protiv Stepana Putila koji je započeo kanal NEKSTA posvećen protestima na Telegramu. NEKSTA već ima dva miliona pratilaca. Belorusija vraća 32 plaćenika iz Vagner grupe u Rusiju Sahrana demonstranta koji je preminuo prve noći protesta 15. avgust 2020. Počinje memorijalni skup na mestu gde je Aleksandar Tarajkovski ubijen. Nekoliko hiljada ljudi je došlo da tuguje. Anketa radnika koji štrajkuju otkriva da je većina glasala za Tihanovsku. Ljuti jer im nije dozvoljeno da izveštavaju o protestima protiv Lukašenka, zaposleni na državnoj TV stanici se takođe pripremaju za štrajk. Lukašenko telefonira Putinu. [Prorežimska novinska agencija] Belta prenosi da je Rusija obećala da će podržati Lukašenka. Kasnije se saznaje da se taj razgovor vodio u kontekstu stranih intervencija. Miting Lukašenkovih pristalica. Rekordni broj ljudi na protestu opozicije. 16. avgust 2020. Miting za Lukašenkove pristalice u Minsku. Mediji prenose da su zaposleni u javnom sektoru iz cele zemlje doveženi autobusima pod pretnjom da će ostati bez posla ako odbiju. Pristalice opozicije nalaze se u Munksu kod spomenika posvećenom Drugom svetskom ratu. Okuplja se više od rekordnih 100.000 ljudi. Demonstracije se održavaju i u drugi gradovima. Lukašenko zove Putina po drugi put Nekoliko diplomata daje ostavke u Ministarstvu spoljnih poslova u znak protesta Radnici izvikali Lukašenka 17. avgust 2020. Lukašenko se obraća radnicima u fabrici traktora. Radnici mu uzvikuju „odlazi" i „ostavka!". Lukašenko upada u emotivni sukob sa grupom radnika. Proizvođač đubriva Belaruskali zaustavlja proizvodnju, a protestima se pridružuju i radnici iz drugih većih preduzeća. Održava se sahrana Aleksandra Vikora u Gomelu. Ministar unutrašnjih poslova Jurij Karajev kaže da su demonstranti plaćeni, „devojke - 60 rubalja (24 dolara), a momci, svaki po 30 rubalja". Preminuo član komisije koji je odbio da potpiše policijski izveštaj 18. avgust 2020. Kanada i Irska ne prihvataju legitimitet izbora u Belorusiji. Prethodno je Britanija odbila da prizna rezultate. Ministarstvo unutrašnjih poslova saopštava da je jednan demonstrant ubijen pošto ga je pregazio automobil. Lukašenko kaže da je Koordnacioni savet opozicije pokušaj preuzimanja vlasti. Direktor muzeja Konstantin Šišmakov, star 29 godina, pronađen je mrtav u Vavkavisku. Odbio je da potpiše priznanje u policiji posle izbora. Mediji prenose da njegova smrt deluje kao samoubistvo. EU ne priznaje rezultate predsedničkih izbora u Belorusiji. 18. avgust 2020. Broj radnika koji štrajkuju opada. Njihovi nadređeni vrše pritisak. Demonstrant star 43 godine, Genadij Šutov, umire u vojnoj bolnici u rodnom gradu Brestu. Pogođen je vatrenim oružjem za vreme protesta 11. avgusta u tom gradu. Lokalni mediji prenose da je vatra otvorena sa krovova. Nastavljaju se pojedinačne javne ostavke policajaca. Lideri država EU odbijaju da prihvate rezultate izbora. Lukašenko bira nove članove vlade. Premijer i ministri vojske, policije i bezbednosnih službi ostaju na pozicijama. Koordinacioni savet opozicije zaseda prvi put i objavljuje rezoluciju. Savet zahteva nove izbore, zaustavljanje nasilja i oslobađanje svih političkih zatvorenika. Krivične prijave protiv opozicije 20. avgust 2020. Belorusko javno tužilaštvo pokreće krivičnu istragu o formiranju opozicionog Koordinacionog saveta. Savet je optužen za podstrekivanje ljudi na ugrožavanje nacionalne bezbednosti. Istovremeno, članovi opozicije se sastaju sa evropskim liderima. Na primer, Svetlana Tihanovskaja se sastaje sa premijerom Litvanije. Kremljin traži stranim vladama da se ne mešaju u beloruske izbore i proglašava da priznaje rezultate. Prva konferencija za medije Tihanovske 21. avgust 2020. Svetlana Tihanovskaja u Vilnjusu održava prvu konferenciju za novinare od kako je napustila Belorusiju. Traži ponavljanje izbora i pojašnjava da ne namerava da se kandiduje. Tihanovskaja ne govori o danu kada je napustila zemlju, niti o onome šta se desilo u zgradi Centralnog izbornog komiteta. Veronika i Valerij Cepkalo u Poljskoj takođe drže konferenciju za medije. Obećavaju da će opozicija, ukoliko Lukašenko ode, održavati dobre odnose sa Rusijom i neće ponoviti „ukrajinski scenario". Protesti se nastavljaju u Belorusiji: ljudski lanac protiv političke represije prostire se 13 kilometara kroz Minsk. U međuvremenu, Lukašenkove pristalice se okupljaju na Trgu pobede. „Novi beloruski marš" 23. avgust 2020. Najmanje 150.000 ljudi okupilo se za „Novi beloruski marš" u Minsku. Vojska i policija obezbeđuje grad. Protesti se održavaju i u drugim gradovima. Aleksandar Lukašenko je doleteo helikopterom u njegovu rezidenciju, palatu Nezavisnost, sa automatskom puškom u ruci, iako njegov sekretar za medije tvrdi da je radio čitav dan. Zatim je izašao napolje, držeći i dalje pušku, i zahvalio se vojsci jer je blokirala ulaz u palatu. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk