Русија и сукоби на Криму: Да ли се спрема нови напад на Украјину
Упозоравајуће звецкање оружјем или припреме за рат? Од средине марта, Украјина и владе западних земаља упозоравају да Русија појачава присуство војних трупа на анектираном Криму и у близини некадашње зоне ратних дејстава у Украјини.
Руске јединице имају војне вежбе на Криму Намере Русије нису јасне, а ево кратког прегледа најновијих дешавања. Да ли Русија спрема инвазију на Украјину? Више извора је потврдило велико померање руских трупа према Источној Украјини и на Криму, који су руске снаге анектирале у марту 2014. године. Вести о томе појавиле су се на Твитеру, као што је то случај у твиту компаније која се бави отвореним подацима у области безбедности Џејнс информејшн груп (Janes Information Group) о краткодометним мисилима Искандер. Кремљ није износио никакве детаље о томе које су јединици присутне на овом потезу. Портпарол председника Русије Дмитри Песков рекао је да премештање трупа на руској територији представља „унутрашње питање". Неке од тих трупа, укључујући јединице стациониране на Криму, имају војне вежбе, али је Песков такође оптужио Украјину за намерне „провокације". Извори из украјинских обавештајних кругова кажу за ББЦ да се ради о 16 руских батаљона тактичких група, односно око 14.000 војника. Према информацијама које је саопштило Председништво Украјине, Русија има око 40.000 војника на истоку Украјине и око 40.000 на Криму. Да ли се ови војници спремају за инвазију? Могуће је, али аналитичари сматрају да такав исход није вероватан. Русија је склонија да користи инфилтрацију као метод. Руске специјалне јединице без ознака, под надимком „мали зелени", заузели су Крим 2014. године. Генерални секретар НАТО Јенс Столтенберг окарактерисао је руско концентрисање трупа као „неоправдано и веома забрињавајуће", додавши да је то „највећа концентрација руских трупа још од противзаконите анексије Крима". Украјина, НАТО и владе западних држава већ дуго оптужују Русију да шаље обичне војнике и тешку артиљерију на истоку Украјине, који је под контролом проруских сепаратиста. Кремљ све то пориче, а сваку руску трупу назива „добровољачком". У свом обраћању у седишту НАТО, украјински министар спољних послова Дмитро Кулеба оценио је да Русија „отворено прети Украјини ратом и уништавањем наше државности". Међутим, како је додао, „Русија овог пута никога неће ухватити на препад", за разлику од 2014. године. Годишњица НАТО бомбардовања: Шта се дешавало у пролеће 1999. године Годишњица НАТО бомбардовања: Шта се дешавало у пролеће 1999. Зашто су Русија и Украјина у рату? Односи између Русије и Украјине сада су дефинитивно непријатељски, али то баш и није рат. На линији фронта дешавају се спорадични сукоби. Од пада комунизма 1991. године, руски војници су учествовали у интервенцијама у неколико зона конфликта на простору бившег Совјетског Савеза - на пример у Чеченији и на Кавказу. Априла 2014. године, убрзо након што је Русија анектирала Крим, проруски сепаратисти заузели су велики део Источне Украјине - области око Доњецка и Луганска. Неколико месеци пре тога, прозападно оријентисани Украјинци су протестима збацили са власти проруског председника Виктора Јануковича. Министар Кулеба подсећа да је 2014. Русија имала план да расцепка Украјину и формира ентитет под називом Новорусија, али их је украјинска војска у томе спречила. Зона ратних дејстава - Донбас, претежно је насељена говорницима руског, а многи становници сада имају руске пасоше. Председник Русије Владимир Путин рекао је да ће Русија бранити своје грађане у иностранству ако се испостави да су изложени ризику. Русија користи специјалне јединице, сајбероружје и пропаганду у овим и другим сукобима, што се збирним именом назива „хибридни рат" - није отворени сукоб, али није ни замрзнути конфликт. Прошлогодишњи амерички обавештајни извештај Конгресу подвукао је улогу руске војно-обавештајне службе ГРУ. Током 2014. године било је борби, а примирје је склопљено 2015. Од тада су Русија и Украјина неколико пута размениле заробљенике. У сукобима је до сада погинуло више од 13.000 људи. Украјина каже да је у Донбасу од почетка године изгубила 26 трупа, док је за целу 2020. погинуло 50. Сепаратисти тврде да су у 2021. изгубили више од 20. Председник Украјине Володимир Зеленски (лево) посетио је украјинску војску 8. и 9. априла Зашто Русија сада поново прети Украјини? Аналитичари руско-украјинског сукоба Павел Фелгенгауер и Џејмс Шер кажу да је на пораст тензија утицај имало неколико фактора. Председник Украјине Володимир Зеленски је фебруара увео санкције против Виктора Медведчука, моћног украјинског олигарха и пријатеља Владимира Путина, док је Украјина забранила рад три државне руске телевизије. Мински мировни споразум из 2015. се углавном не примењује. На пример, није било избора уз присуство независних посматрача у регионима који су под контролом сепаратиста. Током претходних сукоба, Русија је слала „мировњаке" у области које је називала „блиским суседством", који су на крају тамо и остали. То се десило у Молдавији и Јужној Осетији, непризнатој држави која је прогласила независност од Грузије. Шер сматра да би се то могло десити и у Украјини., чиме би Русија зацементирала своју позицију. Има спекулација да Путин жели да тестира Бајдена, који је заузео оштрији став према Русији него његов претходник Доналд Трамп. Путину предстоје парламентарни избори у септембру, а масовни опозициони покрет подржава његовог критичара Алексеја Наваљног. Кремљ „брани" Русе у Украјини, што би Путину могло да донесе много гласова. Наваљни би такође могао да падне у други план ако се руске власти распире патриотизам око Украјине. Босна и Херцеговина: Како живе вршњаци Дејтонског споразума Четврт века након споразума који је зауставио рат у БиХ, млади осећају његове последице. Да ли је Украјина под заштитом НАТО? Не постоји такав споразум, јер Украјина није чланица НАТО. Међутим, Алијанса гаји тесне везе са Украјином, у коју се допрема западно оружје, укључујући америчке противтенковске ракете Џавелин (Javelin). Русија зна да ће можда испровоцирати западне државе да још више помажу Украјину. Зеленски је апеловао на НАТО да убрза пријем Украјине у чланство, али актуелни сукоби отежавају учлањење, јер НАТО има такву политику. Столтенберг каже да је „на 30 НАТО-чланица да одлуче о томе када је Украјина спремна за чланство". Он је нагласио да Украјина има посебно партнерство са Алијансом, баш као и Шведска, Финска и Грузија. „Одбацујемо идеју да Русија има било какав вето на државе које одлучују каква ће бити њихов суверени пут", додао је. Кремљ већ дуго упозорава Украјину да се не придружује НАТО и огорчен је због учлањења балтичких држава. НАТО пружа помоћ Војци Украјине кроз помоћ модернизацији, обуке и заједничке вежбе, подсетио је Столтенберг. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk