Корона вирус и пол: Зашто од Ковида-19 чешће умиру мушкарци него жене
Двадесетог јануара 2020. године, док се још мало знало о новој мистериозној респираторној болести која се појавила у Вухану, у Кини, генетичар Шарон Моалем изрекао је на Твитеру смело предвиђање онога што нас чека.
„Зашто ће више мушкараца подлећи новооткривеном Вуханском акутном респираторном симптому (ВАРС)?", запитао се Моалем, 43-годишњи Канађанин који живи у Њујорку, са дугом каријером истраживања ретких генетских стања у протекле две деценије. Његова претпоставка била је тачна. Према бази података Глобалног здравља 50/50, много више мушкараца него жена умире од последица Ковида-19 у већини земаља за које су доступни подаци. Закључно са 30. новембром, мушкарци су чинили више од три четвртине смртних случајева у Јемену, Бангладешу, Тајланду, Малавију и Нигерији, а готово исто толико у Авганистану и Пакистану. У Турској, Србији, Киргистану и Хонг Конгу та цифра је отприлике 62 одсто. Од земаља које имају највећи укупан број смрти од Ковида, пропорција смртних случајева међу мушкарцима била је 64 одсто у Индији и Мексику, 58 одсто у Бразилу и 54 одсто у САД. Подаци из исте базе података показују, међутим, да је стопа заражености слична код оба пола. Зашто су онда мушкарци диспропорционално више погођени Ковидом-19 и шта чини да жене успешније преживе обу болест? Јача отпорност Полне разлике у преживљавању манифестују се још у врло раном добу. Глобално гледано, на сваких 100 жена роди се 105 мушкараца. Жене, међутим, имају веће шансе да доживе први рођендан. У време кад уђу у адолесценцију, жене већ чине више од половине своје припадајуће старосне групе. У свакој земљи, жене живе у просеку дуже од мушкараца - шест до осам година. На сваког мушкарца који доживи стоту, иду четири жене које су учиниле исто. „Жене су одувек исказивале вишу стопу преживљавања на дуже стазе. Ковид-19 само то потцртава", каже Хозе Еустакио Диниз Алвеш, демограф који проучава смртоносне последице Ковида-19 по бразилску економију и становништво. „Рекао бих да је то стара нормалност", каже он за ББЦ. Али то није све. Када је у питању отпорност на болести, научници су открили да жене имају снажнији имуни систем и да су мање подложне добијању одређених типова канцера него мушкарци. Додатни докази сугеришу да су жене отпорније на кардиоваскуларне болести и одређене вирусне инфекције. Једна студија показала је да је 57 одсто од 299 људи који су умрли у Хонг Конгу током епидемије САРС 2003. године, изазване једним другим типом корона вируса, били мушкарци. Мушкарци су били непропорционално више погођени и Шпанским грипом 1918. године. Које је објашњење за овај диспаритет? „Боља половина" Доктор Маолем је један од најгласнијих у заступању теорије да су, кад је у питању преживљавање, жене јачи пол. У његовом бестселеру „Боља половина: О генетској надмоћи жена", он излаже доказе да су жене биолошки снажније од мушкараца, мада образац понашања и животни стил такође играју улогу. Жене, на пример, уопштено редовније иду код лекара, мање пуше и чешће перу руке. За разлику од њих, мушкарци су склонији ризичном понашању и да дозволе да њихови коморбидитети остану неоткривени. Еустакио Алвеш је међу онима који верују да је кључ за женско преживљавање кад је у питању Ковид-19 највероватније у комбинацији фактора. „Кад је у питању смртност, биолошки фактори објашњавају мање од друштвених фактора", каже он. Иако признаје да су покушаји да се објасни зашто жене боље преживљавају ову пандемију „скоро сигурно валидни", доктор Моалем тврди да морамо да зађемо даље да бисмо нашли право објашњење. „У тим објашњењима превиђа се да непропорционални траг који корона вирус оставља на мушкарце није аномалија", написао је он у Њујорк тајмсу у априлу. „Уместо тога, ово би могла да буде правовремена и убедљива демонстрација нечега што је донедавно била недовољно цењена научна чињеница: кад је у питању преживљавање, мушкарци су слабији пол", додаје он. И он сматра да се све крије у начину на који су наши гени програмирани да функционишу. Моћ Икс хромозома Код људи, свака ћелија обично садржи 23 пара хромозома, укупно 46. Двадесет два од тих парова изгледају исто и код мушкараца и код жена. Разлика је у 23. пару - полним хромозомима. Жене имају два Икс (X) хромозома, док мушкарци имају један Икс и један Ипсилон (Y) хромозом. Икс хромозом је структурално већи и сложенији од Ипсилон хромозома: садржи отприлике 1.150 гена, дугачке секвенце генетског материјала које производе есенцијалне протеине за функционисање ћелија. Хромозом Ипсилон, с друге стране, има између 60 и 70 гена. Али то што имају два Икс хромозома не значи да жене производе двоструко више Икс протеина. За животни циклус, женске ћелије бирају само један Икс хромозом. Друга копија се насумично „утишава", што је процес познат као Икс-деактивација. Не искључи свака ћелија исти Икс хромозом, што женама даје предност. Уколико мушкарац има ген који изазива болест у Икс хромозому, већа је шанса да ће се та болест исказати. Уколико жена има исту болест, ћелије са здравом копијом Икса и даље ће испољити гене правилно. Иако ће се жене разбољевати, већа је вероватноћа да ће искусити блажи облик болести. „Бежање" од деактивације Последњих 15 година, научници су почели боље да разумеју још један процес познат као некомплетна деактивација Икс хромозома. То се дешава кад се гени испољавају и из активних и из неактивних Икс хромозома. Студија истраживача са Института за молекуларну медицину Универзитета у Хелсинкију, објављена 2017. године, показала је да некомплетна деактивација Икс хромозома погађа најмање 23 одсто гена са тим хромозомом. Иако ови гени никад не буду до краја изражени, као у активним Икс хромозомима, довољно је да ово „бекство" начини разлику, помажући женама да доживе блажи облик генетских болести. Доктор Маолем каже да ове разлику не само да могу да објасне дуговечност жена, већ и да објасне зашто бебе женског пола рођене прерано имају веће шансе да преживе на интензивној нези. „Посматрање предности у преживљавању жена у тако младом узрасту оставило је велики утисак", каже он за ББЦ, присећајући се властитог искуства с одељења за неонаталну интензивну негу од пре 10 година. Други фактори Друге студије сугеришу да девојчице боље преживљавају на одељењу за неонаталну интензивну негу зато што њихова плућа сазревају раније. То их штити од респираторних проблема, једног од водећих узрока смрти у неонаталном периоду. Али постоје и други фактори који могу да помогну да се објасне разлике између мушкараца и жена - на пример, хормони. Висок ниво тестостерона, мушког полног хормона, повезан је са ризичним понашањем и слабијом имуном реакцијом после вакцинације против грипа. Естроген, женски хормон, има анти-запаљенска својства и појачава имуне реакције у телу. Научници истражују и улогу протеина по имену ангиотензин-конвертујући ензим 2, илити АЦЕ2, који омогућава тачку уласка вирусу Сарс-ЦoВ-2 у тело и налази се у Икс хромозому. Зато што жене имају две копије Икс хромозома и стога су мање погођене болестима повезаним са њим, неки научници су сугерисали да би ово могло да буде једно од објашњење зашто их мање погађа Ковид-19. Да ли је пол фактор ризика? Откако се први пут појавио, Ковид-19 се показао као много више од обичне респираторне болести. Он може да захвати кардиоваскуларни систем, бубреге, па чак и наше чуло мириса и укуса. Али објашњење за све наведено остаје мистерија. Научници кажу да је потребно више проучавања да би се одредило да ли је пол фактор ризика код Ковида-19. То би вероватно захтевало секвенцирање генома већег броја људи који су се разболели у тешким и блажим облицима, и детективски посао да се идентификују генетске варијације које би их објасниле. Чак и тада, други негенетски фактори, као што су годиште, коморбидитети, понашање и социо-економски услови, поготово сиромаштво, морали би да се узму у разматрање. На крају крајева, Ковид-19 је погодио групе појединаца и по типовима послова које обављају и условима у којима живе. „Биолошко објашњење смртности од вируса било би занимљиво, али некомплетно", каже демограф Еустакио Алвеш. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk