Природа и човек: Људи уништавају планету - у последњих 50 година две трећине мање дивљих животиња
Број дивљих животиња у свету смањен је за више од две трећине у последњих 50 година, објавила је Светска организација за природу (WWF).
У обимном извештају организација је упозорила да се „катастрофални пад" не смањује. Истиче се и да човек уништава природу као никада до сада у историји. Тања Стиле, извршна директорка WWF, изјавила је да људи пале шуме, прекомерно лове и уништавају пределе, што доводи до смањења броја дивљих животиња. „Уништавамо свет - једино место које називамо домом - ризикујући своје здравље, сигурност и опстанак на Земљи. Природа нам сада шаље очајнички позив у помоћ, а време истиче", додала је. Шта ови бројеви значе? Стручњаци из целог света су пратили и прикупљали податке о хиљадама различитих врста птица, риба, сисаваца, водоземаца и гмизаваца у стаништима широм планете. Уочили су да од 1970. године популација више од 20.000 врста сисара, птица, водоземаца, рептила и риба, бележи просечан пад од чак 68 одсто. Овај пад је директна последица људског понашања широм света, изјавио је доктор Ендрју Тери, директор у Зоолошком врту у Лондону. „Ако се ништа не промени, популација дивљих животиња ће, сасвим сигурно, наставити да пада, што може да доведе читав дивљи свет до изумирања и да угрози екосистеме од којих зависимо", додао је. Нестанак природних станишта, као и трговина дивљим животињама, такође су неки од узрока смањења њиховог броја. Неки нови докази сугеришу да би човек могао да преокрене читаву ствар - да престане да крчи шуме и тако смањује природна станишта животињама, као и да промени начин на који производи и конзумира храну. Британски ТВ водитељ и природњак, сер Дејвид Атенборо, рекао је да би Антропоцен, геолошко доба током којег је људска активност дошла до изражаја, могао бити тренутак да постигнемо равнотежу са природним светом и постанемо чувари наше планете. „То ће захтевати систематску промену у начину на који производимо храну, стварамо енергију, управљамо океанима, користимо материјале", рекао је он. „Али, изнад свега, неопходно је да променимо начин на који гледамо природу - да уместо садашњег става да је 'лепо што постоји', треба да је схватимо као највећег савезника у настојањима да упоставимо равнотежу на планети". Гориле у планинама Конга у опасности су због криволова Како се мере губици у природи? Мерење разноликости целокупног живота на Земљи је сложено, са низом различитих критеријума. Заједно, они пружају доказе да се биодиверзитет уништава брзином без преседана у људској историји. Овај извештај користи индекс који указује на то да ли популација дивљих животиња расте или опада. Не говори о броју изгубљених врста или изумирању. Највећи пад бележи се у тропским областима. Латинска Америка и Кариби предњаче - угрожено је чак 94 процената дивљих животиња, пре свега гмизаваца, водоземаца и птица. Афрички сиви папагај Погледајте: Сусрет са воденим дивом у Хрватској Хрватска: Сусрет са безазленим дивом, великим китом тик уз обалу Истраживање објављено у часопису "Нејчр саџест" (Naturesuggest) указује на то да људи морају да промене начин на који производе и конзумирају храну, укључујући и исхрану са мањим утицајем на животну средину. Стручњаци указују и на то да активности организација за заштиту природе неће саме по себи бити довољне да би се зауставио овај негативан тренд, већ да треба да се укључе и други, пре свих прехрамбена индустрија - како произвођачи, тако и потрошачи. Слоновима је узгрожен опстанак - прети им губитак станишта Шта нам остала мерења показују о губицима у природи? На црвеној листи угрожених врста животиња у свету налази се чак 116.000 врста, а од тога 31.000 врста прети изумирање, подаци су Међународне уније за заштиту природе (ИУЦН) која обухвата 130 земаља. Међународна комисија научника закључила је 2019. године да једном милиону врста (500.000 животиња и биљака и 500.000 инсеката), прети нестанак и то за само неколико десетина година. Уједињене нације ће наредног уторка објавити најновију процену стања у природи. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk