Репортери без граница: Медији у Србији најгори на Балкану
На дан када се у Вишем суду у Београду суди оптуженом за напад на новинарке Пинка, који се догодио испред зграде те телевизије прошле године, стижу нове оцене о стању слободе медија - према којима је ситуација у Србији најгора од свих балканских земља.
Репортери без граница кажу да медији у Србији нису слободни Полина Адес-Мевел, уредница за Балкан и Европску унију у организацији Репортери без граница, за ББЦ објашњава да се у последњих годину и по дана ситуација додатно погоршала. Србија је, иначе, према недавно објављеном у индексу слободе медија за 2018. годину на 76. месту од 180 земаља. То је пад за десет места у односу на прошлогодишњи индекс.Новинарство у Србији - опасно занимање „Ниво говора мржње је забрињавајући, а понижавање новинара је све чешће и ми то морамо да осудимо", каже Адес-Мевел, која редовно посећује шест земаља Балкана - Бугарску, Македонију, Црну Гору, Србију, Косово и Албанију. Како прича, ситуација у медијима у Србији се није побољшала, без обзира на то што је захтевана њихова већа слобода. „Новинари не осећају да раде у здравој атмосфери, под великим су притиском. Ситуација се значајно погоршала од када је Александар Вучић изабран за председника", прича Адес-Мевел за ББЦ на српском. Забрињавајуће је, каже она, то што власти не реагују на нападе на новинаре, те не постоје адекватне казне. „Политичари не поштују правила, а новинари нису у могућности да обављају свој посао слободно. „Таква ситуација производи нове нападе. Уколико политичари наставе да се понашају овако, напади ће се поново дешавати", прича Адес-Мевел за ББЦ. Један од последњих случајева на које су Репортери без граница реаговали је насловна страна Илустроване политике на којој су насловнице НИН-а, Данас и Времена приказане под насловом Пси су пуштени. Репортери без граница кажу да такве ситуације не смеју да се понављају и на сајту наводе да је „под председником Александром Вучићем Србија постала земља у којој није безбедно бити новинар". „Морају да постоје казне, да се правила поштују и ствари могу онда да се промене", прича Адес-Мевел. Како реагују домаћа удружења Са оценама Репортера без граница сагласна су и удружења новинара у Србији - НУНС и УНС. Ипак, генерални секретар УНС-а Нино Брајовић каже да су налази контрадикторни. „Аку су Репортери без граница изрекли ову тврдњу, поставља се питање зашто су нас крајем априла рангирали на 76. место, изнад Црне Горе, Македоније, Бугарске и Косова. „Ми се налазимо у средини по њиховом рангу. Дакле, они би морали да одговоре на властите налазе - како је могуће да је у Србији најгоре, уколико је боље рангирана од свих тих земаља", пита Брајовић. Одговор Полине Адес-Мевел за ББЦ је да је закључак да је у Србији ипак најопасније, донет на основу ситуације на терену. „На основу налаза са терена много више смо забринути због ситуације у Србији него у било којој другој земљи региона. То је нарочито важно у контексту приступања земље Еврпској унији", додаје и објашњава да њихов тим извештава на основу налаза са терена. Репортери без граница сматрају да је од доласка Вучића на власт, ситуација погоршана Брајовић каже да оцене увек зависе од људи који раде на неком пројекту, па је и објективност изложена критици. „Ако ме питате о слободи медија у Србији - нисам задовољан, наравно да је веома лоша, лош је економски положај и то се годинама понавља", прича Брајовић. Чланица Управног одбора НУНС-а Јелка Јовановић сматра да је оцена Репортера потпуно тачна. „Лош положај карактерише притисак на медије, нарочито оне који се називају опозиционим. „Они нису опозициони, већ раде свој посао. То да ли су критички настројени или не је потпуно друга ствар. То им је у природи посла", прича Јовановић. Како објашњава, главни ралог за пад је општа атмосфера у којој се са највиших места - Скупштине, Председништва и Владе - врши изузетан притисак и осуђују медији. „Свако ко другачије мисли од онога што је прокламовано, може очекивати прозивку", каже Јовановић за ББЦ на српском. Оценом Репортера није изненађена ни Сњежана Миливојевић, професорка Факултета политичких наука. „Стручна јавност већ дуже време шаље упозорења да је ситуација о слободи медија узнемирујућа. То што су и међународне организације сада почеле гласније да говоре, можда упућује на то да ће међународна јавност мало више пажње да посвети чињеници да Србија већ годинама стагнира, а у многим елементима и видно назадује када је слобода медија у питању", прича Миливојевић за ББЦ на српском. Медији се не осећају слободно Како би међународна јавност била упућена у стање медија у Србији, Репортери без граница припремају извештај који ће предати комесару Јоханесу Хану. Када ће се то десити, за сада није познато каже Адес-Мевел. Три последња случаја У последњих месец дана догодила су се три велика случаја у којима се оцртава стање медијских слобода у Србији. Први се догодио средином октобра, када је након формалног обраћања са аустријским председником Александером ван дер Беленом на Београдском безбедносном форуму, председник Србије Александар Вучић одржао посебну конференцију за новинаре. На тој конференцији „етикетирао" је новинаре РТС и Н1. Новинарима Н1 поручио је да никада нису били објективни да су „били директна политичка експозитура Драгана Ђиласа". Други, већ поменути случај, догодио се крајем октобра, када су се на насловној нашли медији - НИН, Данас и Време. Последњи случај догодио се пре неколико дана, у викенд издању Данаса. На насловној је објављена карикатура Предрага Кораксића Коракса на којој су у наручју Хитлера и Гебелса посланици Српске напредне странке Александар Мартиновић и Владимир Орлић. Из Министарства културе су осудили ову насловницу под образложењем да се на овај начин „доводи у питање достојанство председника републике". Ипак, недељу дана раније исто министарство ћутало је о насловници Илустроване политике. Карикатура је изазвала велики број реакција и напада на тај лист, почев од лидера Српске напредне странке Александра Вучића, преко Покрајинске владе, до Александра Мартиновића, градоначелника Новог Сада Милоша Вучевића, заменика градоначелника Београда Горана Весића и прорежимских таблоида. Ко су Репортери без граница Репортери без граница су, како пише на њиховом сајту, независна невлаина организација са консултативним статусом у Уједињеним нацијама, УНЕСКО-у, Савету Европе и Међународне организације франкофоније. Тренутно прати индекс у 180 земаља. На првом месту листе заузима Норвешка, док је на последњем Северна Кореја. Од земаља региона, на актуелној листи најбоље место заузима Словеније (32), следи Румунија (44), Босна и Херцеговина (62), Хрватска (69), Мађарска (73), Албаније (75). Иза Србије, која је на 76. месту, су косово (78), Црна Гора (103), Македонија (109) и Бугарска (111). Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk