Животиње и Кина: Како су конопци постали мостови наде за најређе примате света
Прелажење са једне крошње на другу природна је ствар за гибоне.
Гибони прелазе са једног краја шуме на други - уз помоћ канапа Али то је прилично незгодно у случајевима када је клизиште направило велику празнину у шуми. Кретање им је тако отежано, као и проналажење хране или парење. За најређег примата на свету сада постоји привремено решење - мост од конопаца који поново спаја дрвеће. Научници су снимили гибонe како се пењу или њишу на овим канапима. Неки су конопце користили као рукохват, док су најсмелији ходали по ужету. Гибони живе само у шумама кинеског острва Хајнан. Свих деветоро чланова из групе савладало је мост од ужета, осим једног одраслог мајмуна, који је снажно прескочио с једног дрвета на друго. Ову акробацију понекад ради у пратњи тинејџера из групе. Научници који се баве заштитом ове врсте кажу да би канап дуг 18 метара могао да буде спас за угрожене врсте, док се шума не обнови. Већ смо видели да су неки примати, попут орангутана, користили вештачке мостове од канапа. Али, ово је први пут да су гибони са Хајнана прихватили вештачке лијане. Гибон је најугроженији примат на свету. Остало их је свега 30. Гибони живе у малим породичним групама Запослени који раде у Програму заштите који води фарма и ботаничка башта Кадори у Хонгконгу покушавају да спасу врсту од изумирања. Доктор Боско Чен каже да би мост од ужета требало да помогне у повећању броја гибона. „Када смо 2003. године почели да радимо у резервату, пронашли смо само две групе са укупно 13 гибона, које су преостале у целом свету", рекао је за ББЦ. „Популација гибона постепено се опорављала, трећа и четврта група формиране су 2011, односно 2015. године. „Почетком 2020. године потврдили смо формирање пете групе, а светска популација се вратила на више од 30 јединки. То показује да се врста полако опоравља и да треба да гајимо наду." Научници су покушали да утврде како се развио људски мозак убацивањем гена у мозак мајмуна Пошумљавање би требало да буде приоритет у спречавању изумирања врста, додао је он. „Морамо да будемо сигурни да ефикасно контролишемо криволов, да ширимо шуму која је оптимално станиште гибона и да наставимо да надгледамо групе ових примата да бисмо предвидели и спречили било какве нове претње по врсту." Гибони су познати по томе што гласно обележавају своју територију Некада уобичајени широм Кине, гибони су данас ограничени на део шуме на острву у Јужнокинеском мору. Унутар свог станишта, они прелазе изнад земље од дрвета до дрвета. Празнине у крошњама, које су настале због природних промена, али и оних које је узроковао човек, могу их везати за одређено подручје, отежавају им исхрану и парење и повећавају ризик да их ухвате предатори. Готово 20 врста гибона постоји широм света, од североисточне Индије до Борнеа, а већина је угрожена уништавањем шума, ловом и илегалном трговином. Две врсте гибона недавно су нестале у Кини, а све преживеле кинеске врсте, укључујући и гибона са Хајнана, Међународна унија за заштиту природе класификује као критично угрожене. Погледајте и овај забаван видео - селфи једног мајмуна Како изгледа селфи једног мајмуна Студија је објављена у часопису Scientific Reports. Пратите Хелен на Твитеру. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk