Ko je Виктор Орбан, политичар који љути Европу годинамa
Због чврстих ставова према мигрантима, Виктор Орбан један је од најкронтоверзнијих лидера Европе.
Коментарима попут оног да је мигрантска криза „немачки проблем" и да Мађари имају права да „не живе заједно са Муслиманима", испровоцирао је јаке критике европских политичара. Орбан већ дуго љути стране колеге контрaверзном политиком, уклјучујући и тесне везе за Русијом. Без обзира на то што је на челу најјаче владе Мађарске од пада комунизма, Орбанова посвећеност демократским начелима и економском развоју дуго је под знаком питања. Господин Орбан привукао је пажњу као млади правник који је 16. јуна 1989. године захтевао повлачење Совијетских снага из Мађарске и тражио слободне изборе. „Политика дна" Како пише у званичној биографији, објављеној на сајту премијера Орбана, у то време био је оснивач Федерације младих демократа, која ће касније, на челу са Орбаном, постати Мађарски грађански савез (ФИДЕС), владајућа странка у Мађарској Изабран је за премијера 1990. године, чиме је почела мађарска транзиција ка вишепартијској демократији. Виктор Орбан (десно) је некада био професионални фудбалер који је урадио много како би се фудбал у Мађарској развио Три године касније, Орбан мења идеолошку оријентацију ФИДЕС-а ка десно и на изборима 1998. године постаје премијер на челу централно-десне коалиционе владе. Та иста влада одвела је Мађарску у НАТО и успела да смањи инфлацију у земљи, задржавајући еконоски раст. Репутацију су му нарушиле корупцијске афере и имиџ „разарајућег фактора", тако да је након првог мандата завршио у опозицији где ће провести наредних осам година. Виктор Орбан Cracks emerge in Hungary's ruling party Политички аналитичари Орбана описују као популисту. Британски магазин „Економист" прогласио га је „политичарем дна", позивајући се на Орбанов „цинични популизам и ауторитативни стил владања". Играње са левим политичким спектром послужило је сврси и Орбанов ФИДЕС је 2010. године, заједно са Хришћанско демократском народном партијом, освојио већину и вратио се на власт. Орбан је тада рекао да двотрећинска победа представља „жељу Мађара да затворе пост-комунистичко поглавље". Поједини га описују као прагматичног политичара, док Орбан каже да себе сматра неким ко води стабилну и јаку политику и бори се против бирократије, док у исто време јача појединца и његов допринос друштву. „Виктатор" Убрзо се посветио уставним и финансијским реформама којима је љутио противнике. Присталице кажу да је увео дуго очекиване промене, попут забране раног пензионисања, као и закона који је систем социјалне заштите учинио транспарентнијим. Међутим, критичари оптужују Орбанову владу да је политика коју воде контраверзна и то на свим пољима, од економије до религије. У децембру 2011. године, парламент је одобрио контроверзни изборни закон који је преполовио број посланика и исцртао нове уставне границе. Опозиција је тада критиковала закон наводећи да је окренуо ствари у кориост Орбанове партије ФИДЕС. Протест против посете руског председника Владимира Путина Мађарској, фебруар 2015. године Месец дана касније, хиљаде људи протестовало је на улицама Будимпеште против новог закона и означило премијера као диктатора, назвавши га „Виктатором". Људи су тада на улицама узвикивали „Ђубре", алудирајући на суноврат кредитног рејтинга Мађарске који се догодио под Орбановим вођством. Закон о централној банци донет је 30. децембра 2011. године, упркос упозорењима Европске уније и ММФ-а, који су упозоравали да би закон озбиљно нарушио независност овог тела. Овај закон постао је централни камен спотицања у преговорима о избављењу Мађарске из кризе. Европска комисија започела је правни процес против мађарске владе због реформе Централне банке, заштите података о личности и правосуђа. Уставни суд Мађарске оборио је контроверзни изборни закон уз образложење да ускраћује права гласачима. Орбанови изазови 2018. године Уследило је још протеста. Десетине хиљада људи демонстрирало је због Орбанових веза са Русијом и оптужби за корупцију. Влада Мађарске одобрила је 2014. године договор вредан 10 милијарди евра о изградњи два нова реактора у нуклеарној електрани Пакс. Орбан је наставио да критикује санкције које је Европска унија увела Русији због кризе у Украјини. Оштар одговор Мађарске на прилив миграната изазвао је различите реакције широм Европске уније Орбан је примио опасан шамар када је Русија 2014. године одустала од планова о изградњи јужног тока гасовода - пројекта који је Орбан подржавао упркос противљењу Европске уније. Орбанова популарност почела је да слаби 2015. године када је партија ФИДЕС изгубила два места на накнадним изборима. Десничарска партија Покрет за бољу Мађарску (Јобик) освојила је тада прво место у парламенту. Очекује се да ће Јобик бити главни изазов Орбану на парламентарним изборима 2018. Такође се очекује да ће Орбан на то одговорити у добро познатом, патриотском стилу. Орбан остаје упамћен и по огради од 175 километара коју је изградио на граници са Србијом - још један покушај демонстрације силе и моћи.