Кина, Америка и свемир: Човек који је послао Американце и Кинезе у васиону, али га се сећају само једни
Овај кинески научник помогао је не једној, већ две суперсиле да стигну на месец, пише Кавита Пури, али његова прича је остала запамћена само у једној земљи.
Чиен Суесен У Шангају постоји читав музеј са 70.000 артефаката посвећених једном човеку, „научнику из народа", Чиену Суесену. Чиен је отац кинеског ракетног и свемирског програма. Његово истраживање помогло је да се направе ракете које су испалиле први кинески сателит у свемир, пројектили који су постали део њеног редовног нуклеарног арсенала, и сматра се правим народним херојем. Али у другој суперсили, где је студирао и радио више од деценије, његов значајан допринос ретко се памти. Чиен је рођен 1911. године, кад је последњу царску династију требало да замени република. Његови родитељи били су образовани, а његов отац је, након што је радио у Јапану, основао кинески национални образовни систем. Било је очигледно од малих ногу да је Чиен надарен и на крају је дипломирао као први у класи на Универзитету Шангај Ћиао Тонг, освојивши ретку стипендију Масачусетског института за технологију у САД. Витки, углађени младић стигао је у Бостон. 1935. године. Чиен је можда донекле на својој кожи искусио ксенофобију и расизам, каже Крис Јасперсен, професор историје на Универзитету у Северној Џорџији. Али владало је „и осећање наде и вере у то да се Кина мења на суштински значајан начин" и он је сигурно био међу људима који су изузетно ценили своје знање. Са МИТ-а Чиен се преселио на Калифорнијски институт технологије (Калтек) да би учио под једним од најутицајнијих аеронаутичких инжењера свога времена, мађарским емигрантом Теодором фон Карманом. Тамо је Чиен делио канцеларију са још једним истакнутим научником Френком Малином, који је био кључни члан мале групе иноватора познатих као Самоубилачки одред. Група је стекла тај надимак због покушаја да направи ракету на кампусу и зато што су неки њихови експерименти са агресивним хемикалијама пошли веома по злу, каже Фрејзер Мекдоналд, аутор књиге Бекство за Земље: Тајна историја свемирске ракете. Мада, додаје он, ту нико није страдао. Погледајте видео: Руском ракетом брже до свемира, него авионом из Москве до Лондона Летом од три сата оборен досадашњи рекорд. Једног дана Чиен је био увучен у расправу о компликованом математичком проблему са Малином и другим члановима групе и врло брзо је постао њен интегрални део, спровевши важна истраживања о ракетној пропулзији. У оно време, ракетна наука била је „ствар залуђеника и маштара", каже Мекдоналд. „Нико то није схватао озбиљно - ниједан математички настројени инжењер не би ризиковао репутацију рекавши да је то будућност." Али то се брзо променило с избијањем Другог светског рата. Самоубилачки одред привукао је пажњу Америчке војске, која је добро плаћала истраживање млазног узлетања, где су потискивачи били постављени на крила летелице како би јој омогућили да узлети са кратких писта. Војне финансије су помогле и да се оснује Лабораторија млазне пропулзије (ЈПЛ) 1943. године, под вођством Теодора фон Кармана. Чиен, заједно са Френком Малином, био је срце тог пројекта. ALAMY Груманов ТБФ Авенџер узлеће уз помоћ млазног погона на Пацифику у Другом светском рату Чиен је био кинески држављанин, али је Република Кина била амерички савезник, тако да се није „гајила масовна сумња у кинеског научника у срцу америчког свемирског подухвата", каже Фрејзер Мекдоналд. Груманов ТБФ Авенџер узлеће уз помоћ млазног погона на Пацифику у Другом светском рату Чиен је добио безбедносно одобрење да ради на поверљивом истраживању оружја и чак је био члан Научног саветодавног одбора америчке владе. По окончању рата, био је један највећих светских експерата за млазну пропулзију и послат је заједно са Теодором фон Карманом на једну изузетну мисију у Немачку, под привременим чином потпуковника. Њихов циљ био је да разговарају са нацистичким инжењерима, укључујући Вернера фон Брауна, водећег немачког ракетног научника; Америка је желела да открије шта тачно Немци знају. Али крајем деценије, Чиенова блистава каријера у САД изненада је заустављена у месту, а његов живот је окренут наглавачке. У Кини, председник Мао је 1949. издао наређење за покретање комунистичке Народне републике, а Кинези су у Америци убрзо почели да се доживљавају као „зли", каже Крис Јасперсен. „И тако смо прошли кроз период кад смо били одушевљени Кинезима, па се онда нешто десило и ми смо одједном презирали Кину", каже он. За то време, нови директор ЈПЛ-а постао је убеђен да постоји шпијунска мрежа у лабораторији и пренео је своје сумње у неке чланове особља ФБИ-ју. „Морате да имате на уму да су сви они били или Кинези или Јевреји", каже Фрејзер Мекдоналд. Хладни рат је био у току, а ту иза ћошка одмах се ваљао антикомунистички лов на вештице Макартијеве ере. У таквој атмосфери, ФБИ је оптужио Чиена, Френка Малину и друге да су комунисти и претња по националну безбедност. Френк Малина и његов пројектил на тест полигону у Вајт Сендсу, у Новом Мексику, 1946. године Оптужбе против Чиена биле су засноване на документу из 1938. године америчке Комунистичке партије, према ком је он присуствовао окупљању за које је ФБИ сумњао да је било састанак Комунистичке партије из Пасадене. Иако је Чиен негирао да је члан партије, ново истраживање показује да се учланио кад и Френк Малина 1938. године. Али то га не чини нужно марксистом. Бити комуниста у то време значило је изражавати антирасистички став, каже Фрејзер Мекдоналд. Група је желела да укаже на претњу фашизма, каже он, као и на ужасе расизма у САД. Они су се залагали, на пример, против сегрегације локалног базена у Пасадени и користили су своје комунистичке састанке да расправљају о томе. Погледајте видео: Зашто је тешко слетети на Марс? Лансирање нове летелице је до сада померано три пута. Зуоју Ванг, професор историје на Политехничком универзитету државе Калифорније у Помони, каже да не постоје никакви докази да је Чиен икад шпијунирао за Кину или да је био обавештајни агент док је боравио у САД. Њему је, међутим, одузето безбедносно одобрење и стављен је у кућни притвор. Колеге са Калтека, укључујући Теодора фон Кармана, писали су влади тврдећи да је Чиен невин, али узалуд. Године 1955, након што је Чиен провео пет година у кућном притвору, председник Ајзенхауер је донео одлуку да га депортује у Кину. Научник је отпутовао бродом са супругом и двоје деце рођених у САД, рекавши новинарима који су га дочекали да више ногом неће крочити у Америку. Одржао је то обећање. Чиен Суесен и његов адвокат Грант Купер на саслушању поводом депортације у новембру 1950. године „Био је један од најистакнутијих научника у Америци. Допринео је толико много, а могао је да допринесе још много више. „Не ради се, дакле, само о понижењу, већ и о некој врсти издаје", каже новинар и писац Тианју Фанг. Чиен је у Кини дочекан као херој, али није одмах примљен у Комунистичку партију. Његова историја није била беспрекорна. Његова жена била је аристократска ћерка националистичког вође а до пада у немилост Чиен је живео срећно у Америци - чак је предузео и прве кораке за подношење захтева за држављанство. Кад је коначно постао члан партије 1958. године, он је то до краја прихватио и увек се трудио да буде на страни режима. Преживео је чистке и Културну револуцију и стога био у могућности да изгради изузетну каријеру. Кад је стигао у Кину, владало је врло слабо разумевање ракетне науке, али он је 15 година касније предводио лансирање првог кинеског сателита у свемир. Током деценија, обучио је нову генерацију научника, а његов рад постао је камен темељац за кинеско слање људи на Месец. Да иронија буде већа, програм пројектила чијем је настанку помогао Чиен у Кини за последицу је имао оружје које је употребљено против саме Америке. Чиенови пројектили „свилене бубе" били су испаљени на Американце у Заливском рату 1991. године, каже Фрејзер Мекдоналд, а 2016. године су их на разарач Мејсон испалили побуњеници Хути у Јемену. „Све је врло необично повезано у круг. Америка је протерала једну велику експертизу и то јој се обило о главу." Заузевши тврди став према домаћем комунизму, тврди он, земља је депортовала „начин на који ће један од њихових највећих комунистичких ривала направити властити ракетни и свемирски програм - што је једна изузетна геополитичка брљотина." Бивши амерички министар за морнарицу Ден Кимбол - касније шеф компаније за ракетну пропулзију Аероџет - једном је изјавио да је то „најглупља ствар коју је ова земља икад учинила". Пројектил у музеју посвећеном Чиену Суесену у Шангају Данас су тензије поново високе између Кине и САД-а. Овај пут не због идеологије већ због трговине, забринутости за технолошку безбедност и Кининог неуспеха - према тврдњама председника Доналда Трампа - да уради више на заустављању Ковида-19. И док већина Американаца нема појма о Чиену и његовој улози у америчком свемирском програму, Тианју Фанг каже да многи Американци кинеског порекла и кинески студенти у САД знају за њега и зашто је морао да оде, и виде паралеле са данашњим временом. „Односи између Америке и Кине су се толико погоршали да би они сада могли да се нађу под истим сумњама као и Чиенова генерација", каже он. Према мишљењу Фрејзера Мекдоналда, Чиенова прича је упозорење шта се дешава кад протерате знање. „Читава прича о америчкој науци је да су је подстакли људи који су дошли са стране… али у овом конзервативним временима то је прича коју је све теже славити." Допринос ЈПЛ-а америчком свемирском програму је, сматра Мекдоналд, у великој мери занемарен у корист оног Вернера фон Брауна и других немачких научника, који су тајно пребачени у САД убрзо након што су их посетили Фон Карман и Чиенг. Браун је био нациста, а опет су његова достигнућа призната на начин на који достигнућа Чиена и других из ЈПЛ-а нису, каже Мекдоналд. „Идеја да су први одрживи амерички свемирски програм започели домаћи социјалисти - па били они Јевреји или Кинези - није прича коју је Америка спремна да чује о себи", каже он. Чиенов живот је потрајао готово читав век. За то време, Кина се од економске лаке категорије претворила у суперсилу, и на Земљи у и свемиру. Чиен је био саставни део те трансформације. Али његова прича могла је да буде и велика америчка прича - у којој таленат, одакле год дошао, може само да цвета. Прошле године, кад је Кина ушла у историји слетевши на тамну страну месеца, учинила је то у Фон Кармановом кратеру, названом по аеронаутичком инжењеру који је био Чиенов ментор. Наговештај, можда, чињенице да је амерички антикомунизам помогао да се Кина вине у космос. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk