Политичари у Словенији узнемирени због маскираних војника
Словеначки председник Борут Пахор исказао је забринутост након што су на друштвеним мрежама освануле слике наоружане групе маскираних људи које предводи бивши председнички кандидат.
Видео који је преплавио Фејсбук Политичар крајње деснице, Андреј Шишко рекао је да ће његова група „обезбедити јавни мир и ред" ако буде потребно. Председник Пахор је изјавио да у Словенији нема места за такву групу. Полиција је покренула истрагу о групи, чији чланови држе пушке, али негирају да је реч о паравојној јединици. Да ли се патриотизам гради оружјем Како су Словенци заличили на Италијане Словеначки избори завршени, победник се и даље тражи На снимцима објављеним на Фејсбуку види се око 70 маскираних људи који наводно полажу „свечану заклетву". Групу предводи Шишко, који није маскиран, а који је био у затвору због покушаја убиства. Он је прошле године освојио 2, 2 одсто гласова када се кандидовао на председничким изборима. Изгубио је од Пахора, чији је кабинет дао изјаву: „Председник Пахор наглашава да је Словенија безбедна земља којој неовлашћене особе нису позване нити им је дозвољено... да незаконито брину о земљи и њеним границама". Одлазећи словеначки премијер Миро Церар рекао је да је формирање јединице „апсолутно неприхватљиво" и да „непотребно подстиче страх и шири мржњу". Шишко је раније негирао да група, која се зове Штајерска гарда, ради било шта илегално и рекао за Ројтерс да су то добробољачке снаге које броје неколико стотина људи. Ипак, он је признао да оружје које су носили није било регистровано. Мандатар за састав нове владе Марјан Шарец на Твитеру је написао да било каква наоружна група изван словеначких безбедносних снага "подрива уставни и правни поредак". Јавност равнодушна према Шишку Извештава Гај Делони, ББЦ новинар Андреј Шишко далеко је на маргини политичке сцене у Словенији. Представља се као патриота, који се бори да очува идентитет словеначког народа и државе, окружен много већим државама у којима живе различите етничке групе. Повремено, ова идеолошка борба прерасте у стварно насиље. Шишко је служио и казну затвора од две године након што је поставио бомбу испод једног аутомобила. Познато је да је служио у разним паравојним формацијама. Њему ће свакако пријати публицитет који је добио овим потезом. Ипак јавност реагује другачије. Његов Покрет уједињења Словеније освојио је само 0.6 одсто гласова на изборима у јуну. Стручњак за националну безбедност, Исток Презељ, изјавио је локалним медијима да је група имала све ознаке милиције: "Они имају заставу и униформу, али судећи по фотографијама очигледно имају и неки знак на мајицама". Продекан Универзитета у Љубљани је додао: „Тренутно, Словенија није у опасности када је реч о безбедности, тако да не видим потребу да се организују оружане формације, поред војске и полиције". „Полиција ме није посетила до сада, али очекујем да хоће", рекао је Шишко. „Ми не радимо ништа лоше, чак смо заинтересовани да радимо заједно са полицијом." Међутим, он је рекао медијима и да његова јединица, која је наводно формирана пре 14 месеци, „не би мирно гледала" ако би полиција покушала да их разоружа. Покрет који предводи Андреј Шишко освојио је 0,6 гласова на изборима у јуну Заправо, полиција је та која би била разоружана, рекао је Шишко словеначким новинама Дело. Његова крајње десно позиционирана странка Покрет уједињења Словеније, која је против миграната, такође је повезана са овом милицијом, потврдио је он. Словенија ће наредне седмице потврдити нову мањинску владу, састављену од пет странака левог центра. Антимигранста политика помогла је Словеначкој демократској странци да освоји највећи број гласова на изборима у јуну, али та партија није имала коалиционе партнере да формира владу. Судећи према извештавању медија, нову владу опозиција већ критикује због „радикално левичарских потеза", а постоји забринутост да ће бити отворена према проблему миграција и слаба у заштити националних интереса. У Словенији је порастао број миграната, јер је скоро пола милиона прошло кроз земљу на путу до богатијих земаља ЕУ у 2015. и 2016. години. Број тражилаца азила у Словенији је значајно порастао од 277 у 2015. на 1.717 у овој години. Међутим, само 77 људи је добило азил у 2018. години, насупрот 152 током 2017, показују подаци министарства унутрашњих послова.