Цензура у Паризу: Мики и Паја неподобни за излог галерије
Изложбе савремене уметности јако ретко се појављују у ударним новинским насловима.
Рад Милорада Стајчића "Over the Rainbow" Сем у случају наводне контроверзе, коју је пре неколико дана изазвала скулптура Милорада Стајчића Over the Rainbow, део поставке изложбе „Крај и почетак" у Културном центру Србије у Паризу. Стајчићев рад приказује популарне Дизнијеве јунаке Микија и Пају у положају који указује на сексуални чин. На вратима галерије Културног центра Србије налази се слика Белог анђела из манастира Милешева, што је инспирисало наслов текста објављеног у Вечерњим новостима, „Скандалозан призор у Паризу: Мики и Паја „у акцији" поред Белог анђела". Уследила је реакција министра спољних послова Ивице Дачића да овакво дело није достојно да представља српску културу у иностранству, као и захтев министарства културе да се скулптура уклони са изложбе. Стајчићев рад није нов - први пут је изложен 2010. у галерији Ремонт, а затим и на изложби „Снови залеђеног човека" 2015. у галерији Културног центра Београда. Ова изложба је била у конкуренцији за награду дневног листа Политика те године. Ван Србије, скулптура Over the Rainbow постављена је на изложби у Пољској 2011, на којој је било негативних реакција, али „ни близу ономе што се десило у Паризу", каже Стајчић. Изложба "Крај и почетак" обухвата радове петоро уметника који делују у оквиру неформалне уметничке групе Димензија - Иване Милев, Миодрага Мише Рогана, Милорада Панића, Милорада Миће Стајчића и Петра Сибиновића, а отворена је 9. августа. Комисија Министарства културе, коју су чинили драматург Бобан Јевтић, историчар уметности Ана Богдановић, историчар уметности и кустос Уна Поповић, историчар Станислав Сретеновић и пијаниста Јованка Вишекруна, подржала је ову изложбу. У саопштењу министарства тврди се да се споменуто дело није налазило у визуелној документацији приложеној уз конкурсни материјал, што је потврдила кустоскиња изложбе Ксенија Маринковић, која инсистира да се тиме није одступило од конкурсне процедуре. „У опису изложбе представљен је концептуални оквир сваког уметника понаособ. Сви радови Милорада Стајчића садрже елемент хумора и провокације и то је јасно образложено у пријави." Аутор скулптуре Милорад Стајчић на неки начин је рачунао на овакву могућност. „Моја уметност је често провокативна, што са собом носим одређену дозу ризика." Додаје да је спреман на све сценарије, као и да се „радије поставља у улогу посматрача, него жртве". Како деца виде себе, друге и друштво у коме живе Кратка слобода за Пуси Рајот Да ли је дошло до цензуре? Упркос тврдњи министарства културе да је скулптура уклоњена с изложбе, Маринковић каже да јој је само промењено место у галерији. "Дала сам сагласност да се рад помери, јер је реакција изашла из оквира комуникације на тему представљања уметничког стваралаштва", изјавила је она за ББЦ на српском. Уз опаску да министарство културе и министарство спољних послова нису кустоси, па да премештају радове у простору, Бранислав Димитријевић, историчар и теоретичар уметности каже за ББЦ да ово није случај цензуре. Он је приметио да је врло важно што је изложбу подржао савет, који је "дао веома детаљну изјаву зашто је овај рад прихваћен и да је то најбољи начин да се кроз утемељено образложење види да је поштована процедура". Оваква реакција у медијима скреће пажњу на уметнике и њихов рад, додао је. "Уметнички рад има различита значења у различитом простору, то зависи од контекста у коме је приказан. Овај рад је добио нову димензију поставком у Паризу", каже он. Још један рад инспирисан Дизнијем - "Једнакији од других" „Претпостављам да је цензура допринела већој видљивости овог рада и савремене уметности уопште, тако да не могу да је тумачим као негативну", сматра Стајчић. Ипак, чини му се да оволика контроверза представља лош сигнал за стање уметничких слобода у Србији. У саопштењу које су објавили овим поводом чланови комисије која је одабрала ову изложбу стоји да „поред новинских чланака, телевизије и таблоида који преносе више експлицитније и 'сексуалније' садржаје, одједном постоји цензура и зачуђеност у галеријама". Цензура сада Парижане је тешко шокирати Директор Културно-информативног центра Србије у Паризу, драмски писац Радослав Павловић, рекао је у изјави за Вечерње новости да „сексуалне и хомосексуалне конотације у Паризу одавно не изазивају пажњу јавности на какву смо навикли у Србији". С тим се такође слажу и чланови комисије министарства, подсећајући да се прекопута КИЦ налази чувени културни центар Жорж Помпиду у коме су приказани радови уметника који су „зашли много дубље у сферу зазорног и гротескног користећи Дизнијеве ликове". Њихов став је да рад Over the Rainbow не представља национални став, већ је само један од радова на колективној изложби. Ксенија Маринковић каже да је изложба „Крај и почетак" једна од најпосећенијих догађаја који су организовани у Културном центру у Паризу и да су због интересовања публике уведена стручна вођења. Отварање изложбе "Крај и почетак" у Културном центру Србије у Паризу Политички сукоб у позадини? Културни центар Србије у Паризу је већ помињан у медијима у негативном контексту у априлу, након натписа о сукобу директора Павловића и запослених у амбасади Србије. Пре постављења на место директора КИЦ, Павловић је био саветник за културу тадашњег председника Србије Томислава Николића. Након инцидента, по налогу министра Ивице Дачића извршена је контрола рада КИЦ у Паризу и наложено његово поновно отварање. „Већина људи из МСП-а не знају ништа о култури и уметности, иако у дипломатији то није занемарљива ствар", закључује Бранислав Димитријевић. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk