Три деценије Берлинског зида - од подељеног света до пада комунизма
Берлински зид је делио Европу и немачки град на два дела скоро 30 година.
Пад Берлинског зида Подигнут је преко ноћи на изненађење људи са обе стране зида, спречавајући их да се крећу из једног дела града у други. Срушен је 1989. године, а поводом обележавања 30. годишњице тог историјског догађаја ББЦ представља водич који објашњава зашто је направљен, како је саграђен и како је утицао на живот људи. Зашто је саграђен Берлински зид? На крају Другог светског рата Немачка се предала Савезницима, групи западних земаља коју су чиниле Британија, Америка, Француска и Совјетски Савез. Савезници су одлучили да између себе поделе контролу над Немачком и на тај начин преузму одговорност над различитим деловима земље. Велика Британија, Америка и Француска су преузеле подручја на западу Немачке, а Совјетски Савез је контролисао исток. Берлин је био у совјетској зони, али с обзиром на то да је био главни град Немачке, одлучено је да ће бити подељен на четири области од којих ће сваку контролисати по једна савезничка сила. Напетости и поделе Ускоро је постало јасно да је Совјетски Савез имао прилично другачије идеје од осталих земаља о томе како њихова област треба да се води. До 1949. године, Немачка је подељена на две државе - Федерална Република Немачка (Западна Немачка), којом су управљале Британија, Америка и Француска, и на Немачку Демократску Републику (Источна Немачка), која је била део Источног блока. Траса Берлинског зида Британија и Амерка су Западном Немачком управљале на начин сличан данашњем - људи су могли слободно да се крећу, да слушају музику коју желе и да изражавају мишљење. Источна Немачка је била много затворенија и имала је строга правила о томе како људи треба да се понашају, као и полицију која је надзирала оно што су људи радили. Како су године пролазиле, на хиљаде људи дневно је бежало из Источне Немачке на Запад и то је био главни разлог због којег је саграђен Берлински зид. Како је зид саграђен? Први човек Совјетског Савеза Никита Хрушчов је 1961. године наредио да се између Источног и Западног Берлина изгради зид који ће спречити људе да одлазе. Подигнут је веома брзо, преко ноћи 13. августа, па су се многи људи пробудили схвативши да су заробљени на једној страни, многи од њих одвојени од пријатеља и породице на Западу. Зид је покривао тло дуж целе линије између Источног и Западног Берлина, па није било места где би људи могли да пређу. Првобитно је био изграђен као ограда од бодљикаве жице дужине 155 километара, али је касније преправљен, јер су људи успевали да се попну и прелазе преко њега. Колико је био велики? Коначна верзија зида изграђена је од бетонског дела висине 3,6 метара висине и више од 300 осматрачница са стражарима. Зид је био висок 3,6 метара и дугачак 154,5 метара Зид је постао симбол поделе Европе између истока и запада, а добио је назив „гвоздена завеса". Лидери Совјетског Савеза су рекли да је зид био заштита, али су га Британија, Америка и Француска видели као затвор који спречавао људе да напусте исток. Како је изгледао живот? Око 5.000 људи је побегло преко зида, али је било веома тешко и опасно. Сматра се да је убијено око 100 људи који су покушавали да пређу Берлински зид током 29 година постојања између 1961. и 1989. године. За људе у Источном Берлину, живот је био тежак. Они који су претходно радили у Западном Берлину су изгубили послове. Поред тога, били су раздвојени од породице и пријатеља. Шта се десило са зидом? Током 1980-тих, у земљама широм, источне Европе покренуте су револуције против Совјетског Савеза. Људи на истоку су хтели више слободе и да могу да иду где желе, да слушају музику која им се свиђа и да слободно изражавају ставове. Људи су прелазили преко зида када су власти саопштиле да ће бити срушен У оквиру ових протеста, људи у Источној Немачкој су почели да захтевају да им буде дозвољено да иду у иностранство. Након што је више стотина грађана Источне Немачке побегло преко суседних земаља као што су Мађарска и Чехословачка, влади у Источном Берлину је постајало све теже да ингорише захтеве грађана да им се дозволи прелазак у Западну Немачку. Лидер Источне Немачке је 9. новембра одржао говор на телевизији и рекао да ће граница између истока и запада бити моментално отворена. Хиљаде људи из Источне Немачке је отишло до зида, захтевајући од стражара да отворе капије. Око 10:45 часова увече, чувари су то и урадили, а хиљаде људи су први пут у животу прешли у Западну Немачку. Многи људи се нису видели годинама Славље Више стотина становника Западне Немачке их је дочекало, а заједно су прославили овај историјски тренутак. Неки су чак плесали на врху зида. Сматра се да је датум „пада" Берлинског зида 9. новембра 1989. године, али није одмах у потпуности срушен. У наредним недељама, људи су почели да га руше маљевима и узимали делове зида јер је постао толико симболичан. Влада је коначно уништила зид 1990. године, али су неки делови остављени како би људи данас могли да их виде. Берлински зид још увек може да се види у улици Бернауер Преговори између Источне и Западне Немачке о поновном уједињењу у једну земљу су започети 1990. године. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk