Корона вирус: Осам ствари које смо научили у протеклој години пандемије
Кад је пре годину дана откривен први случај Ковида-19 (Сарс-ЦoВ-2), вирус је подједнако збуњивао научнике, лекаре и пацијенте.
Чак и после вакцинације, стручњаци кажу да су и даље потребне маске за лице, прање руку и физичка дистанца Годину дана касније, пандемија је широм света однела више од 2,6 милиона живота и довела до 120 милиона случајева заражених (закључно са 15. мартом), иако можда показује неке знаке попуштања. Али током тог времена, лекари и научници сакупили су велики број доказа о Ковиду-19 - и сада знамо више о томе како се он преноси и како може ефикасније да се лечи. Ево осам ствари које само сазнали о корона вирусу: 1. Маске за лице су кључне за зауздавање Ковида-19 Светска здравствена организација препоручује ношење маски Пуко ношење маски не спречава ширење корона вируса, али у великој мери помаже да се оно заузда, налази су више студија. Недавно је амерички Центар за контролу и превенцију болести (ЦДЦ) саопштио да ношење две маске које вам добро приањају (маска од тканине преко хируршке) може да смањи ширење вируса за више од 90 одсто. Према експертима, маске нуде најмање две предности: заштиту за носиоца и заштиту за оне који прилазе зараженој особи која носи маску. Da li da nosite dve maske Од јуна прошле године, Светска здравствена организација се залаже за ношење маски од тканине код свих људи који морају да изађу из куће. У децембру је ова агенција УН-а ажурирала препоруке и позвала на строже смернице кад су у питању маске, нарочито у здравственим установама. ЦДЦ је објавио исте препоруке раније, у априлу. Недавно су неке европске земље почеле да не препоручују - или чак забрањују - употребу маски од тканине направљене у кућној радиности, захтевајући да се носе Н95 и ПФФ2, које нуде виши степен заштите. „Маске од тканине биле су корисне и даље су, али оне штите само вас од других, смањујући емисију честица оних који их носе", рекао је за ББЦ Виктор Мори, биомедицински инжењер и члан групе Опсерваторија Ковида. 2. Ковид-19 не погађа само старије Корона вирус не напада само старије - и млађи људи су угрожени Ризик од добијања тешких симптома од Ковида-19 расте са годинама, чинећи старије одрасле особе угроженијима. Разлог за то је веома једноставан и нема никакве везе са корона вирусом: како старимо, тако нам стари и имуни систем, због чега је наше тело мање способно да се одбрани од инфекције. Међутим, то не значи да су млађи људи имуни на Ковид-19, чак ни они који немају нека хронична здравствена стања као што су дијабетес, хипертензија и гојазност. Као и сви други, и млади људи могу да доживе тешке симптоме, захтевају хоспитализацију или чак умру од ове болести. Упркос томе, ризик од смрти од Ковида-19 међу млађима од 50 (а нарочито међу млађима од 30) сматра се прилично ниским. ББЦ је дошао до сведочанстава медицинских сестара из Шпаније које кажу да је упала плућа узрокована Ковидом-19 постала редовна компликација код млађих пацијената. „Вирус може да смести млађе људе у болницу на више недеља или чак и да их убије", изјавио је генерални-директор СЗО-а Тедрос Адханом Гебрејесус у марту 2020. године. Гебрејесус је упозорио и да би, чак иако млади не доживе теже облике болести, њихово понашање могло да чини „разлику између живота и смрти за неку другу особу". Колико трају нежељена дејства вакцинације 3. Ковид није „блажи грип" Корона вирус и грип имају сличне симптоме, али је Ковид-19 много опаснији Симптоми Ковида могу да буду слични онима од грипа: Неки људи могу да доживе бол у мишићима, главобољу, можда чак и дијареју или повраћање. А као и код грипа, корона вирус може да се пренесе пре него што људи покажу било какве симптоме или пацијенти могу чак и да буду асимптоматски. Међутим, исход Ковида је за многе изразито озбиљнији. Политичари као што је председник Бразила Жаир Болсонаро или бивши амерички председник Доналд Трамп можда су желели да умање озбиљност Ковида-19 говорећи да је он као „блажи грип" - али статистика у обе земље прича сасвим другу причу. У САД, Ковид-19 је последњих месеци водећи узрок смрти (до сада је тамо умрло више од 525.000 људи), док је у Бразилу та бројка достигла 266.000 смрти (премашивши друге изузетно смртоносне болести, као што су мождани удар, срчане болести и упала плућа, према званичним бројкама из Бразила). 4. Корона вирус је животињског порекла (и није настао у лабораторији) У неким деловима Азије постоје „екстремна тржишта" меса на којима се слепи мишеви, пацови и змије могу купити као храна Тим СЗО-а који је истраживао порекло Сарс-ЦoВ-2 у Вухану (Кина) каже да сви докази указују на „животињско" порекло новог корона вируса. „Сви подаци које смо сакупили до сада наводе нас на закључак да је порекло корона вируса животињско", рекао је новинарима шеф СЗО-ове мисије Питер Бен Ембарек. Према Ембареку, докази показују да се нови корона вирус први пут појавио код слепих мишева: „Али мало је вероватно да ових животиња има у Вухану. „Још није могуће идентификовати животињу која је послужила као посредник", објаснио је он. Ембарек је рекао да је истрага порекла корона вируса и даље у току, али је додао да је хипотеза да је нови корона вирус побегао из лабораторије „изузетно мало вероватна". 5. Хлорокин и хидроксихлорокин не лече од Ковида Нема доказа да хлорокин и хидроксихлорокин У раној фази пандемије, сматрало се да хлорокин - лек који се традиционално користи за лечење од маларије - и његов дериват, хидроксихлорокин, могу да помогну у лечењу од Ковида. И кинеска и француска група истраживача сугерисала је да би ови лекови могли да буду ефикасни, али од тада су многе студије показале да од тих лекова нема користи или да чак могу да имају штетно дејство. У јулу прошле године, СЗО је обуставила испитивања са хидроксихлорокином пошто је установила да не постоји пад смртности код пацијената са Ковидом-19. Штавише, до дана данашњег није доказана чак ни ефикасност у коришћењу ових лекова код корона вируса. 6. Мало је вероватно да ћете се заразити од амбалаже Оперите руке водом и сапуном 20 секунди по повратку из куповине хране и поновите то из предострожности после одлагања хране На почетку пандемије, хиљаде људи писало је на друштвеним мрежама колико су несрећни што морају редовно да чисте амбалажу и храну. Али према СЗО-у, не постоје „потврђени случајеви да се Ковид-19 пренео храном или амбалажом у којој се налазила храна". Међутим, СЗО наводи низ мера предострожности за избегавање унакрсне контаминације, као што је коришћење гела за прање руку пре уласка у продавнице и „темељно прање руку кад се стигне кући, након што сте дирали пакете са храном и пре јела." Америчка Управа за храну и лекове (ФДА) сачинила је извештај који поткрепљује ово и каже да не постоје потврђени докази да су храна или њена амбалажа могућ извор преношења корона вируса. Кућна достава хране не би требало да представља разлог за забринутост, али је важно опрати руке након што сте преузели достављену храну. Стручњаци такође саветују коришћење најлонских кеса само једном. 7. Можете да се заразите Ковидом више од једанпут Ако сте једном прележали вирус, не значи да сте потпуно заштићени Истраживање агенције за јавно здравље британске владе, Јавно здравље Енглеске, открило је да већина људи који су се заразили Ковидом-19 (83 одсто њих) имају имунитет који траје још најмање пет месеци. Али случајеви поновног заражавања Ковидом-19, иако ретки, забележени су у неколико земаља - а највећа брига за здравствене експерте јесте поновно заражавање новим варијантама. Ако значајан број људи који су преболели Ковид-19 почне поново да буде позитиван на тестирању, то би могло да буде због неке нове варијанте. У том случају, сој је способан да избегне антитела особе настала после прве инфекције. У оптицају постоји више хиљада различитих верзија Ковида, илити варијанти, али тренутно највише забрињавају: Није неочекивано да дође до настанка нових варијанти - сви вируси мутирају док праве копије самих себе како би се ширили и развијали. Већина ових разлика нису од великог значаја. Неколицина чак може да буде штетна по опстанак самог вируса. Али неке могу да га учине заразнијим или већом претњом. У сва три случаја, нова, заразнија варијанта одиграла је велику улогу у довођењу до високе стопе инфекција и хоспитализација. 8. Вакцине ипак треба да раде против нових варијанти - за сада Нови сојеви Ковида представљају нове изазовеза обуздавање ширења болести Актуелне вакцине рађене су за раније верзије корона вируса, али научници верују да би и даље требало да функционишу, мада можда не толико добро. Једна скорашња студија показала је да би бразилска варијанта могла да пружа отпор антителима код људи који би требало да су стекли извесни имунитет јер су се заразили и опоравили од ранијих верзија корона вируса. Сваки лабораторијски налаз, међутим, указује на то да Фајзерова вакцина може да заштити од тих нових варијанти, мада незнатно мање ефикасно. Две нове вакцине против корона вируса које би могле ускоро да буду одобрене - једна од Новавакса, друга од Јансена - чини се да такође нуде извесну заштиту. Подаци тима за вакцину Оксфорд-Астразенеке показују да она једнако добро штити од Британске варијанте. Нуди мање заштите од Јужноафричке варијанте - мада би и даље требало да заштити од тешких облика болести. Рани резултати Модерне сугеришу да је њена вакцина ефикасна против Јужноафричке варијанте, мада имуна реакција можда није толико снажна или дуготрајна. У будућности би могле да се појаве још различитије варијанте, али чак и у најгорем могућем случају, вакцине могу да се прераде и дотерају тако да им боље одговарају - за неколико недеља или месеци, уколико се за тим укаже потреба, кажу стручњаци. Можда ћемо се на крају од корона вируса лечити као што се лечимо од грипа, против кога се нова вакцина производи сваке године како би покрила било какве нове промене на вирусима који су у оптицају. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk