Корона вирус и Хрватска: Зашто je земља имала највише новозаражених у ЕУ
Лана Буњевац, новинарка из Загреба, носи маску у затвореним просторијама већ месецима, чак и када то није била обавеза у Хрватској.
После земљотреса у Загребу, представници власти нашли су се да би разговарали о помоћи и обнови града „Ношење маске у ситуацији пандемије сматрам опћом културом и не могу схватити зашто је неким људима то толики проблем", каже Лана за ББЦ на српском. „У сваком случају, много је угодније дисати под маском, него на респиратору". Хрватска се у децембру нашла на самом врху листе Европске уније по броју новозаражених на милион становника, а током новембра је била седма на листи ЕУ по броју преминулих од корона вируса на 100.000 људи. „Када је почетком новембра било очигледно да су бројеви у Хрватској преопасни, данима су бројни стручњаци слали поруке премијеру и Влади и Стожеру (Кризном штабу)", каже за ББЦ на српском доктор Иван Ђикић, директор Института за биoхемију на Гете универзитету у Франкфурту, који је пореклом из Хрватске. „Нудили смо точне податке и предлагали озбиљније и строжије мјере које би тада имале већи учинак и заштитили и здравље али и привреду. „Као посљедица игнорирања знанствених података Хрватска је изгубила контролу над ширењем вируса". Премијер Хрватске Андреј Пленковић, који је и сам током новембра био позитиван на корона вирус, почетком тог месеца одбацио је захтеве Ђикића и лекара из шест хрватских удружења за пооштрење мера. Ипак, после две недеље је и сам реаговао и увео додатне мере. „Констатирана је озбиљност ситуације", рекао је тада Пленковић. Хрватска од 12. децембра има и додатне мере предострожности, a eпидемиолози за ББЦ објашњавају како је Хрватска дошла у ову ситуацију и како би могла да се избори са њом. Добар почетак и „опуштеније љето" Лана већ годинама ради од куће и живот јој се због пандемије није много променио. „На почетку епидемије вирус је био нов и непознат, гледали смо трагичне слике из Бергама и вјерујем да нитко није хтио тако завршити", каже она. У пролеће 2020. Хрватска је била „усредсређена на струку и савете знанственика и врло успјешна" у борби против короне, каже Иван Ђикић. „Имала је око 100 преминулих унутар 5 мјесеци пандемије", каже он. „Грађани су били мотивирани да следе упуте и мере за одбрану од корона вируса, јер су имали поверење у струку и точне податке које су јавно презентирали. „У прољеће је био и очигледан страх код политичара па се нису превише мјешали у струку и некада су и доносили врло строге мјере које нису биле неопходне". Прослава о којој прича цео свет: Како је горело небо изнад Сплита Лана каже да је свима у Хрватској „љето било нешто опуштеније". „Онда је дошла туристичка сезона којом се ситуација очекивано погоршала", каже за ББЦ Игор Франчетић, редовни професор интерне медицине и клиничке фармакологије на Медицинском факултету у Загребу. „Ипак, и након туристичке сезоне су касно уведене строже мере. „Нису затворени ноћни клубови, барови, где се не држи дистанца, а допуштене су и свадбе које су доста погоршале ситуацију, поготово у источној Хрватској. Ни у црквама није било дистанце". „Калкулирани ризик" Премијер Пленковић је током лета у интервјуу за ЦНН рекао да је отварање Хрватске за туристе био „калкулирани ризик". „Успјели смо направити комбинацију мјера за заштиту здравља грађана, али и таквих које су омогућиле да једна од најважнијих економских грана, туризам, просперира", рекао је он тада. Лето у Ријеци Иван Ђикић мисли да је управо током „калкулираног ризика" дошло до доминантног политичког интереса. „То се током лета није видело, јер је ширење вируса било ублажено будући да су људи много више времена проводили напољу", каже он. „Али многу стручњаци, укључујући и мене, говорили смо тада да је лето највећи ризик, јер ћемо, ако људима кажемо да је ствар под контролом - послати поруку да вирус више није толико опасан и да се могу опустити". Проблематичан новембар и вртоглави децембар У Хрватској је током новембра бележено између две и четири хиљаде случајева заражених дневно. Укупан број заражених у тој земљи се са 46.547, колико је било последњег дана октобра, повећао на 128.442, колико их је било крајем новембра. „Стање је погоршано и стога што строже мјере нису биле донесене правовремено, већ се с њима каснило добрих мјесец дана", мисли Лана. „Хрватска је дуго била земља с готово најлибералнијим мјерама у Еуропи, што нам се сад фино обило о главу". Од краја новембра до 13. децембра број заражених је скочио за још око 50.000. Тако се за месец и по дана, од краја октобра до средине децембра, број заражених повећао готово четири пута. Иван Ђикић каже да је Хрватска „дошла на листу најзахваћенијих земаља у Евопској унији по инциденцији заражених на 100.000 становника у блоку од последња два тједна", што је од почетка до средине децембра. „То ће све имати посљедице на продужење кризе и потешкоћа не само у здравственом суставу него у привреди", мисли он. Ситуација је посебно проблематична, каже Игор Франчетић, на северу Хрватске. „Тамо су људи традиционално дисциплиновани, али доста њих ради у Словенији и у Аустрији", каже Франчетић, професор на Мединском факултету у Загребу. Нове мере: Један купац на десет квадрата У Хрватској је обавезно ношење маске у свим затвореним просторима, као и на отвореним где није могуће одржавати раздаљину. На јавним окупљањима може да буде највише 25 људи, а на приватним десет. Такође, уређен је и број људи који може да буде у трговинама. Ако продавница има десет квадрата у њој може да буде само један купац, а број се повећава са величином продавнице. „Колико ја видим, мјере се поштују у дућанима, у институцијама типа банка, пошта, суд", каже Лана. „Поштују се и у јавном пријевозу, иако ће се увијек наћи особе које маске носе на бради. „Проблем су још увијек приватна окупљања, па су однедавно уведене и казне за неношење маски и непридржавање мјера". Укинуте су и све спортске активности, осим фудбалске прве лиге. Уметници у Хрватској шију маске Шта даље Иван Ђикић мисли да треба „спријечити сва неесенцијална мјеста гдје се људи окупљају, међу којима и клубове, које Влада није жељела затворити цијело љето до половице новембра иако су били међу главним изворима ширења вируса". „Неопходна правилна и искрена комуникација с грађанима, јер ниједна мера не дјелује ако нема подршку људи", каже он. На број заражених у Хрватској много ће утицати и прослава Божића крајем децембра, каже Франчетић. „Забрињава што један део људи мисли да ће се уочи Божића олакшати мере", додаје он. „То може још додатно да погорша ситуацију". Франчетић даје пример Француске у којој су строгим мерама успели да смање број заражених са 80.000, на 20.000 дневно. О Фајзеровој вакцини и нус појавама И Франчетић и Ђикић су прочитали поднесак o Фајзеровoj вакцини - сажетак документације. „Он има 50 страна, а целокупна документација је три ормана папира", објашњава Франчетић. „На основу онога што сам прочитао, чини се квалитетним, али једно је када тестирате 30.000 људи, а друго када вакцину дате три милиона људи". Он каже да је Хрватска већ купила одређене количине Фајзерове, али и вакцине Оксфорда и Модерне. За разлику од Србије, чији лекови морају да прођу проверу Агенције за лекове, Хрватска има и опцију да вакцину провери Европска агенција, која ће то урадити крајем децембра, каже Франчетић. Члан Немачке и Америчке академије наука Иван Ђикић каже је проучио поднесак Фајзера и да су „резултати изразито позитивни и оптимистични". „Људи треба да знају да је вакцина дјелотворна на хуморални и станични имунитет, те да не постоје озбиљни нус ефекти те вакцине. „Код 30 одсто пацијената који су примили и другу дозу вакцине има благих и толерантних нус појава као црвенило, оток, бол у мишићу, блага температура и други. „Но то је прихватљиво и успоредиво с другим вакцинацијама". Ђикић каже да има две поруке за јавност - прва је да је ризик од нус појава далеко мањи него што су компликације и симптоми код инфекције Ковидом-19. Друга је да свако ко се вакцинише помаже другима. „Када 60 до 70 одсто популације буде вакцинисано - ми ћемо победити вирус", додаје он. Како се Немачка бори Ђикић каже да Немачка за сада има најбоље свеукупне податке у Европи. „Њемачка је увела благе мере почетком новембра, те мере су зауставиле раст, али нису доведе до значајног пада броја заражених", каже он. Канцеларка Ангела Меркел је објавила нове рестриктивне мере средином децембра, које предвиђају затварање земље до 10. јануара, са изузетком за Божић, од 24. до 26. децембра. „Она је у емотивном говору указала на опасности и велики број умрлих, те позвала људе на солидарност за време Божића - да неокупљањем спашавамо људске животе. „Ствар је јасна - одговорност политичара је велика. При томе нису важне само мере које се уводе него и поруке које они шаљу јавности". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk