Русија и Европска унија: Протеривање дипломата, најављени нови протести подршке Алексеју Наваљном
Односи Европске уније и Русије су, према речима високих званичника из Брисела на „најнижем ниво", не искључује се ни пооштравање санкција према Москви, а две стране ушле су и у мали дипломатски рат због случаја притвореног Алексеја Наваљног, највећег критичара руског председника Владимира Путина.
Наваљни на суђењу Москва је прошле недеље протерала троје европских дипломата јер су, како је образложио Кремљ, учествовали у протестима подршке водећем руском опозиционару. Немачка, Шведска и Пољска, чије су дипломате протеране, узвратиле су истом мером - протерале су по једног руског дипломату. Односи ЕУ и Русије су заоштрени због Наваљног, који је по повратку у Русију са лечења у Немачкој, притворен и осуђен на три и по године затвора због финансијске преваре. Наваљни се 17. јануара вратио у Русију из Немачке где се више месеци лечио после тровања нервним агенсом новичок. Он је оптужио Путина и његов режим да су покушали да га убију нервним агенсом прошлог августа, али Кремљ негира умешаност. Критичар Кремља притворен је, а потом и осуђен на 3,5 године затвора због кршења условне казне по пресуди из 2014. због преваре. Он је цео судски подступак исмевао, оценивши га као ругање правди и нагласио да су случајеви против њега измишљени, јер власт жели да га ућутка. Приведен је када се прошлог месеца вратио у Русију. Његов третман код руских власти изазвао је осуду ЕУ, Велике Британије, САД и главног европског надзорника за људска права, као и Савета Европе. Последњих дана на хиљаде његових присталица широм Русије ухапшено је на протестима, чије одржавање власт није одобрила. Шта се десило на релацији Москва - Брисел? Шеф дипломатије ЕУ Ђосеп Борељ састао се прошле недеље у Москви са руским министром спољних послова Сергејем Лавровом, не искључујући увођење нових санкција због случаја Наваљни. Борељ је у разговору са Лавровом у Москви рекао да су односи ЕУ и Русије „сигурно под великим притиском", а да је случај Наваљни „најнижа тачка" тих односа. Лавров и Борељ На конференцији за штампу после састанка, Борељ рекао је да је пренео дубоку забринутост ЕУ и поновио захтев европског блока за пуштање Наваљног, као и покретање истраге о његовом тровању. „Иако у потпуности поштујемо руски суверенитет... ЕУ разматра питања у вези са владавином закона - људска права, цивилно друштво и политичка слобода су од кључне важности за нашу заједничку будућност". Руски министар иностраних послова упозорио је на непредвидиве последице ако се односи додатно погоршају, додајући да су обе стране жељне ширег дијалога у областима у којима су се сложили. Рекао је да односи „нису најбољи, пре свега због због једностраних, нелегитимних ограничења које је ЕУ увела под измишљеним изговорима". Претходно је амерички председник Џо Бајден рекао да би Наваљни „требало да буде пуштен одмах и без условљавања", описујући његов случај као „политички мотивисан". У октобру је ЕУ увела санкције против шест највиших руских званичника и руског центра за истраживање хемијског оружја, оптужујући их за директну умешаност у тровање Наваљног. Русија оспорава налаз западних стручњака да је коришћен новичок - руско хемијско оружје. Санкције ће поново бити на дневном реду када се министри спољних послова ЕУ састану 22. фебруара. Али Борељ је рекао да „за сада ниједна држава чланица није изнела предлог" у вези са даљим мерама. Само неколико сати после састанка, Русија је протерала дипломате из Немачке, Шведске и Пољске због, образложило је Министарство спољних послова, учешћа у „неодобреним демонстрацијама" 23. јануара, у знак подршке Наваљном. Руска амбасада у Берлину Представници све три земље, чланице ЕУ, негирале су умешаност својих дипломата у протестима, а као одговор на одлуку Кремља и оне су протерале по једног запосленог у руским амбасадама. Немачко Министарство спољних послова прогласило је персоном нон грата радника руске амбасаде, а сличне одлуке о протеривању руских дипломата донете су у Шведској и Пољској. „Као одговор на неоправдано протеривање пољског дипломате, пољско Министарство спољних послова је, полазећи од принципа реципроцитета, а у координацији са Немачком и Шведском, одлучило да прогласи запосленог у руском Генералном конзулату у Познању као персону нон грата", саопштило је пољско Министарство спољних послова. „Обавестили смо руског амбасадора да је од запосленог у руској амбасади затражено да напусти Шведску. „Ово је јасан одговор на неприхватљиву одлуку о протеривању шведског дипломате који је само обављао своје дужности", рекла је шведска министарка спољних послова Ана Линд. Реаговао је и Ђосеп Борељ, који је протеривање троје дипломата ЕЗ окарактерисао као показатељ да „руске власти не желе конструктиван дијалог са ЕУ". „Ми у Европској унији мораћемо да донесемо закључке, пажљиво размотримо правац наших односа са Русијом и кренемо даље, координирано и одлучно", написао је Борељ у блогу. Најава нових протеста - батеријске лампе и свеће Иако су из штаба Наваљног најавили „замрзавање" уличних протеста до пролећа због масовних хапшења и могућег„паралисања" рада опозиције, један од најближих сарадника Леонид Волков изнео је идеју о другачијем виду исказивања незадовољства. Он је позвао присталице Наваљног да 14. фебруара изађу на терасе или у дворишта, укључе батеријске лампе на телефонима или запале свеће и тако стоје 15-ак минута. „Можете и да запалите свеће и од њих да направите рецимо срце (уосталом, 14. фебруар је!). „Направите фотографије и поделите на друштвеним мрежама. Нека друштвене мреже буду препуњене хиљадама горућих срца из десетина руских градова", поручио је сарадник Наваљног. Према његовим речима, акција ће трајати 15 минута и да стога нема потребе да се излази на тргове и протестује. „Неће бити полицајаца у опреми за разбијање демонстрације, нема страха. „Можда ће вам се чинити да ових 15 минута неће ништа променити - али, у ствари, они ће променити све", написао је Волков. Нису се све присталице опозиције сложиле са овим видом протеста. Неки су га на друштвеним мрежама критиковали за „разводњавање протеста" и да би протести требало да буду настављени на улицама и трговима. Одмах је реаговао и Кремљ. Дмитриј Песков, портпарол руског председника, упозорио је све на могуће кршење закона о јавном реду и миру, поготово у светлу пандемије корона вируса. „Нећемо се играти мачке и миша ни са ким, али, наравно, сви безбедносни службеници ће кривично гонити починиоце у случају кршења закона", рекао је Песков новинарима. Ко је Наваљни и шта му се десило? Наваљни је познат као борац против корупције и човек који је Путинову странку Јединствена Русија назвао партијом „превараната и лопова". Неколико пута је био у затвору у Русији, а сваки пут је говорио да су оптужбе имале политичку основу. У прошлости су критичари Путина више пута били мете напада у Русији, а Кремљ је сваки пут негирао умешаност. Наваљни је од августа прошле године боравио у Немачкој где је пребачен на лечење пошто му је позлило у авиону којим је летео из Сибира за Москву. Лекари у Немачкој су потом утврдили да је био отрован нервним агенсом новичок, а Путин и други високи званичници Кремља одлучно су одбацили оптужбе да иза тога стоји руска државна служба. Нови поступак против Наваљног После осуђујуће пресуде за ранији случај, Наваљни је суочен са још једним судским поступком. Оптужба за клевету датира од прошлог јуна, када је на Твитеру објавио да су познате личности, као и 94-годишњи ратни ветеран Игњат Артеменко, који се појавио у пропутиновом споту, „срамота за земљу. „Људи без савести. Издајице", написао је Наваљни тада. Коментар се односио на контроверзну уставну реформу, коју је предложио Путин, а затим је прошла на референдуму. Тиме је отворен пут Путину да буде поново изабран, ако се поново кандидује за председника. Ако Наваљни буде проглашен кривим на овом последњем суђењу, суочиће се са новчаном казном или радом у јавном интересу, рекао је његов адвокат. Закон је измењен како би се за наводно кривично дело кажњавало затворском казном. Али случај Наваљни догодио се пре него што је закон промењен, према речима његовог адвоката. Шта је рекао Наваљни? У објави из затвора на Инстаграму, позвао је своје присталице да се одупру „застрашивању" и поручио да још могу да „ослободе" земљу од „лопова и окупатора". Наваљни је рекао да се и даље осећа „слободним човеком" и да „верује у праведност властите борбе". Третман према њему од повратка у Русију описао је овако: „То је Путинова лична освета мени... због чињенице што сам преживео и што сам се усудио да се вратим". Захвалио се присталицама које су протестовале у десетинама градова упркос забранама окупљања због пандемије корона вируса. „Не дозволите да вас застраше. Не дозволите да вас завара илузија снаге и разузданости", рекао је Наваљни. „Једино што могу је да се држе моћи, користећи је за сопствено богаћење, ослањајући се на наш страх. „Уместо тога, борећи се против страха, можемо ослободити своју домовину од мале групе лопова и окупатора. И учинићемо то." Текст је ажуриран 9. фебруара 2021. године Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk