Криза у Мјанмару: Су Ћи „би требало да поднесе оставку"
Комесар Уједињених нација за људска права каже да је главна жена Мјанмара Аунг Сан Су Ћи требало да поднесе оставку због прошлогодишње насилне војне акције над Рохинџама.
Рохинџе су једна од мањина које живе у Мјанмару Комесар Зеид Рад Ал Хусеин рекао је за ББЦ да је добитница Нобелове награде требало да се врати у кућни притвор, а не да постане портпаролка војске. Нови извештај УН препоручује да се испита да ли је војска Мјанмара извршила геноцид. Мјанмар је извештај одбацио оценивши га као једностран. Војска већински будистичке државе, оптужена за систематско етничко чишћење, већ се оградила од злочина. У извештају Уједињених нација пише да дугогодишња прва жена Мјанмара, Су Ћи, није успела да спречи насиље. „Могла је да уради нешто. Могла је макар да ћути или, још боље, могла је да поднесе оставку", рекао је Ал Хусеин за ББЦ. „Није било потребе да буде портпаролка будистичке војске", додаје. Су Ћи са главним командантом војске Мин Аунг Хлаингом 2015. године Ал Хуесеин је поновио да је Су Ћи требало да поднесе оставку. „Требало је да каже да ће поднети оставку, да ће се вратити у кућни притвор, да одбије да буде саучесник у насиљу". Су Ћи је до 2010. провела 16 година у кућном притвору. Након што је објављен извештај Уједињених нација, Нобелов комитет је саопштио да Су Ћи не може бити одузета Нобелова награда, коју је добила 1991. године. Шта је Су Ћи изјавила? Иако Су Ћи не контролише војску, међународна заједница врши притисак на њу да осуди наводну бруталност војске. Она је деценијама сматрана хероином демократске борбе - провела је године у кућном притвору због продемократског активизма за време бруталне диктатуре. Када је насиље над Рохинџама почело 2012, Су Ћи је уверавала међународну заједницу да ће „наставити да буде посвећена људским правима и демократским вредностима". „Муслимани су мета, али и будисти су мета насиља" рекла је тада за ББЦ. Су Ћи је тада упирала прстом у владу, рекавши да је на њима да спрече насиље. „Ово је резултат патњи под диктаторским режимом". Партија Су Ћи Национална лига за демократију 2015. освојила је већину гласова у Мјанмару и она је постала дефакто прва жена државе. Како се насиље над Рохинџама наставило, коментари Су Ћи су се ублажавали - истицала је да се преувеличава са нивоом насиља. „Не мислим да се дешава етничко чишћење. Мислим да је то прејак израз за оно што се дешава", рекла је за ББЦ у априлу 2017. Од када је у априлу 2017. почело насиље у Мјанмару, Су Ћи је пропустила неколико прилика да јавно говори о стању у земљи, укључујући и Генералну скупштину УН у Њујорку у септембру исте године. Касније је изјавила да су приче о кризи у Мјанмару „огромна санта леда лажних информација", али и додала да се „дубоко саосећа са свим људима који пате због немира". Тешке речи и горка критика Имоген Фолкс, ББЦ, Женева Заид Рад Ал Хусеин је познат по набуситим изјавама - тако и коменатри које је упутио Су Ћи нису изузетак. Горко је критиковао њене покушаје да скине одговорност са војске Мјанмара. Извештај УН повезује главне команданте са извршењем геноцида. Његове оштре речи још један су знак да ће Аунг Сам Су Ћи остати запамћена, не као добитница Нобелове награде и активисткиња за људска права, већ као жена која није реаговала на нечувено кршење људских права. Шта се дешава са Рохинџама? Рохинџе су муслиманска мањина у Мјанмару - немају држављанство и сматрају се нелегалним мигрантима из суседног Бангладеша, иако Ракајн називају домом већ деценијама. Војска Мјанмара напала је Ракајн прошле године након што су Рохинџе напале полицију. Од августа 2017. године, више од 700 хиљада Рохинџи напустило је Мјанмар и пребегло у Бангладеш, а хиљаде људи изгубило је животе. Оптужбе за кршење људских права над Рохинџама укључују убиства, силовања и спаљивање кућа.