Избор новог Повереника: Зашто касни и шта да очекујемо
Седам месеци тишине, седам дана галаме.
Избор Повереника утврђен је Законом о слободном приступу информацијама од јавног значаја Тако се укратко може описати процес избора новог Повереника за информације од јавног значаја и заштиту података о личности који је започет 14. јуна. Скоро седам месеци од када је престао мандат Родољубу Шабићу, скупштински Одбор за информисање одржаће седницу на којој би требало да разматра предлоге кандидата за избор новог Повереника за информације од јавног значаја и заштиту података о личности. „Са поступком се чекало како би све посланичке групе имале довољно времена да на адекватан начин сагледају досадашњи рад Повереника", каже председник одбора и посланик Српске напредне странке Мирко Крлић за ББЦ на српском. Крлић наводи и да се чекало са избором новог повереника како би се рад овог независног државног органа подигао на много виши ниво." Бивши повереник, опозиција и цивилно друштво, међутим, кажу да за постављање новог повереника није било политичке воље. Они додају и да владајућа већина није урадила ништа како би процес избора учинила транспарентнијим. Председница Комитета правника за људска права Јуком Катарина Голубовић, каже да је институција Повереника значајна - од тога да штити приватност, до тога да омогућава одговоре на питање да ли јавне управе раде у складу са јавним интересом. Одбору за информисање стигли су предлози три кандидата: На седници одбора одлучено је да кандидат за новог Повереника за информације од јавног значаја и заштиту података о личности буде Милан Мариновић. Зашто се чекало и зашто је процедура покренута сада? Шабићев други мандат истекао је у децембру 2018. године Повереник је независан у раду и делују као контролни орган - било да права грађана угрожава држава или неко други. Особа која буде изабрана за новог повереника, руководиће тимом од више од 70 људи. Родољуб Шабић који је на место Повереника први пут изабран 2004. године, пред крај мандата упозоравао је да се са процедуром избора касни. „Коначно је покренут поступак који је требало покренути пре годину дана. У уређеним земљама се не чека задњи час", каже Шабић. Када је други пут биран на ту функцију 2011. године, био је једини кандидат, а процедура је започета месец дана пре истека мандата. О његовом реизбору гласало се по хитном поступку како „не би дошло до ситуације да повереник нема мандат", како је објаснила тадашња председница одбора Јелена Триван. Председник скупштинског одбора за информисање више пута је најављивао почетак процедуре за избор Шабићевог наследника - према првој најави Србија је требала да добије повереника још 4. децембра 2018. године. Крлић је у марту ове године поново говорио о избору Повереника - тада је рекао да ће процедура за избор почети када такве инструкције добије од владајуће коалиције. „Позив посланичким групама за предлагање кандидата упутио сам након иницијативе председнице Народне скупштине Маје Гојковић, с обзиром на то да је она најбоље упозната са динамиком рада скупштине". Како се бира Повереник: Надлежност и улога Повереника за информације од јавног значаја и заштиту података о личности дефинишу два закона: Закон о слободном приступу информацијама од јавног значаја и Закон о заштити података о личност. Избор Повереника утврђен је Законом о слободном приступу информацијама од јавног значаја: Да се овог пута са процедуром почело касно сматра и Крлићева колегиница у Одбору за информисање из редова опозиције Ана Стевановић. „Таква процедура је морала да почне месецима пре истека мандата актуелног повереника. Ми смо у октобру предлагали да се та тачка стави на дневни ред, међутим о томе се уопште није расправљало", каже Стевановић за ББЦ на српском. Стевановић је у скупштини самостална посланица, али је и чланица Председништва ванпарламентарне Странке слободе и правде. Она је међу опозиционим посланицима који бојкотују рад парламента од фебруара. Да је одлука о покретању поступка била на председници парламента незванично је чула и Стевановић. „У том случају за њу је питање зашто није било политичке воље да се поступак покрене раније", наводи она. Народна посланица Ана Стевановић током седнице Одбора за културу и информисање Шабић одлуку да се поступак отвори у овом тренутку објашњава критикама које су из ЕУ стигле на рачун Србије у овом погледу. „Месецима игноришете упозорења академске заједнице, цивилног сектора и невладиних организација, а онда на прво упозорење из извештаја Европске Комисије, која је констатовала тај проблем, ви реагујете али на начин који је сервилан и у таквом року да компромитује цео поступак", каже Шабић. Европска комисија је крајем маја објавила извештај о напретку Србије у ком се наводи да је мандат претходног Повереника завршен у децембру прошле године и да се нови повереник мора изабрати на „транспарентан начин, узимајући у обзир релевантно стручно искуство".У извештају се такође истиче да Канцеларија повереника и даље нема довољно људи и средстава, те да су потребни додатни ресурси „посебно имајући у виду повећане одговорности у складу са новим законом". Шта је спорно у поступку? На првом месту кашњење, али и одсуство транспарентности и јавне расправе, на које су указивале организације цивилног друштва, као и Шабић. Из одбора за информисање су 14. јуна објавили да предлагачи имају седам дана да предложе кандидате. „Доцња је необјашњива, али готово је трагикомичан рок од седам дана да овлашћени предлагачи предају предлоге са свим могућим доказима, овереним папирима, то је практично пет радних дана", каже Шабић. Стевановић каже да је за недељу дана тешко прикупити све што је потребно за кандидатуру. „Тај временски период је веома кратак, да прикупите целу документацију и оверите је", каже она. Са друге стране, Крлић тврди да је таква пракса постојала и током реизбора Шабића. „Скрећем пажњу да је процедура избора Повереника у потпуности идентична процедури избора Шабића из 2011. године. „Користећи праксу из 2011. године када је такође прописан рок од седам дана, у овом позиву је наведен исти рок. Сматрам да су све посланичке групе имале довољно времена да се одлуче о кандидату, те да је рок од седам дана сасвим довољан за прикупљање свих потребних доказа о кандидатима", наводи он. Невладине организације месецима су тражиле да се поступак за избор повереника промени. Голубовић објашњава да је од 2011. до данас „мандат Повереника значајно проширен". „Челник институције сада мора имати виши степен стручности ако намерава да изврши све задатке који се постављају у процесу приступања ЕУ, нарочито у погледу заштите личних података", објашњава она. Организације су тражиле да буду укључене у процес избора, као и да се омогући цивилном друштву да предлаже кандидате. Тражено је и више времена да се кандидати представе јавности и да цео процес избора буде транспарентнији. Голубовић каже да је све до отварања процедуре постојала комуникација цивилног друштва и Одбора за културу и информисање као и да су „сви чланови Одбора упознати са предлозима цивилног друштва како би тај процес требао да изгледа". Ко може да предложи кандидате? Актуелни закон не препознаје цивилно друштво као формално-правне предлагаче кандидата за Повереника. Закон и Пословник Народне скупштине су недвосмислени - једини предлагачи могу бити чланови Одбора за културу и информисање који обављају разговоре са кандидатима, након чека предлог упућују парламенту на гласање. Како објашњава Голубовић, позив посланичким групама да Одбору предлажу кандидате „уопште није законско решење". „То је претходна пракса која је настала у време када је парламент функционисао у потпуно другачијем амбијенту. Пошто је Одбор одлучио да се држи старе праксе, цивилно друштво мора да се избори за место у овом процесу", додаје она. Ипак, то што отворен процес и јасни критеријуми стручности нису у закону, не значи да не могу да се примене, сматра Голубовић. „То Србији препоручује и Европска комисија у последњем извештају о напретку за 2019. годину. Иако прво оспорен од свих представника власти, Извештај је покренуо много процесе у Народној скуштини, међу којима је и овај", закључује она. Услед бојкота опозиције велики део посланичких клупа у парламенту остаје празан Шта да очекујемо? Одбору за информисање предложена су три кандидата за новог Повереника. Актуелног вршиоца дужности председника Прекршајног суда у Београду Милана Мариновића предложили посланици владајуће СНС, а његову кандидатуру подржава и Удружење судија прекршајних судова Србије. Посланички клуб УСС-НС-ПС кандидовао је Бојана Милосављевића, адвоката из Великог Градишта. Трећу кандидаткињу Невену Ружић - актуелну помоћницу генералног секретара службе Повереника - предложила су три опозициона посланичка клуба (ДС-СМС-СДС), али иза њене кандидатуре стоји више од 90 организација цивилног сектора. „У одсуству транспарентног процеса можемо да предложимо кандидаткињу која се кроз дугогодишњи рад у институцији доказала као стручна особа од интегритета. Њена стручност је несумњива, а њено досадашње држање у различитим изазовним ситуацијама говоре да се њен интегритет неће довести у питање", каже председница Јукома. Иако овај предлог има подршку неких опозиционих посланика, није јасно како ће тај предлог и образложити с обзиром на то да од фебруара бојкотују рад парламента. Како настају јутарњи твитови Родољуба Шабића Посланица Стевановић објашњава да опозицију из скупштине "нису отерале тачке дневног реда, већ то што је аргументована расправа онемогућена и што се одлуке доносе по аутоматизму". „Ја могу да потврдим да ми нећемо учествовати на тој седници (на којој ће се одлучивати о Поверенику), није уопште до тачке дневног реда већ до процедура и правила. Не пристајемо да учествујемо у фингираним процесима", каже Стевановић. Све и да се други кандидати појаве, владајућа странка има довољно мандата да одлуку донесе сама. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk