Они имају план како да ђубре претворе у новац
Ови млади људи нису се ни родили када је Црна Гора 20. септембра 1991. године сама себе прогласила за прву „еколошку државу" на свету.
Млади Подгоричани зарађују на отпаду Скоро три деценије касније, група младих Подгоричана састаје се у подруму од свега неколико квадрата, а простор деле са старим стварима, амбалажом, гумама - и у томе уживају, јер имају идеју. Стварима које најчешће заврше на депонији, дају нови сјај. И имају намеру и да зараде. Од старе књиге - кутија за накит Подрумска магија Има их десетак - студената разних факултета, добровољаца, са другим пословима на којима зарађују, али заједничком израженом свешћу да се проблем загађености у главном граду Црне Горе мора решити. Спремни су да иду по локалним депонијама и траже предмете којима могу дати нови живот. „Јавља нам се и све већи број људи, доносе ствари које им нису потребне", каже Ивана Драговић, једна од чланица тима који је основао организацију „Грин Мајндс". Са поносом показују да су до сада од одбачене обимне књиге направили кутију за накит, од иверице - подметаче за чаше, од љуски од кокоса - аранжман за цвеће. Материјал неопходан за давање новог сјаја старим стварима „Још и не знам како се зову све машине, посебно све врсте тестера. Мени је најобичнија убодна тестера довољна - шмиргла, лак и то је то", каже Милена Вукославовић која на тај начин примењује и знање које је стекла студирајући ликовну академију. Воде рачуна и о сигурности за употребу производа које направе. Ивана Драговић студира прехрамбену технологију, безбедност хране и екологију, па знање може да примени и у импровизованој радионици. Две чланице тима се за екологију усавршавају у Немачкој и Естонији. Мало лака, шмиргле и тестере претвара старо у ново И друштвена промена и зарада Планирају да им први излог за производе буде - Фејсбук. На овој друштвеној мрежи, понудиће потенцијалним купцима све оно што су направили, а део ће поклањати као донацију. „Има људи који већ хоће да купе, али ми чекамо да направимо педесетак производа, па да они могу да бирају", најављује планове Ивана Драговић. Пројекат ових младих Подгоричана „Игла и конац" један је од победника Награде за друштвене промене за 2017. годину. „Добили смо две хиљаде евра - и то је већ више од нуле, од које смо кренули. Део смо уложили у алат, а део у материјал", каже Ивана и додаје да је амбиција тима и да на пројекту заради. За сада, отпад скупљају у подруму куће који им је уступио пријатељ Док у гаражи од неколико квадрата прича о не баш зеленој реалности, има јасан сан како жели да се пројекат развија. „Замишљам огромни хангар где има стотинак мајстора који стално раде и праве, људе који доносе отпад. Знам да ће ово да успе и идемо ка томе корак по корак." „Еколошка држава" Декларација Скупштине Црне Горе, која је пре 27 година донета на Жабљаку, имала је за циљ да покаже лепше лице ове републике. „Велика загађеност, отпад на све стране, али и незаинтересованост људи да то промене - као да то нико и не примећује", описује Ивана своју домовину. Она каже да економски проблеми добијају приоритет, па да од екологије остају само - природне лепоте. „Еколошка држава" нема центар за прераду отпада, смеће у домаћинствима се сортира на личну иницијативу, а дивље депоније ничу поред готово свих путева. Декларација о Еколошкој држави Црној Гори Свесни дуга према природи, извору нашег здравља и инспирацији наше слободе и културе, посвећујемо се њеној заштити у име сопственог опстанка и будућности потомства. Прихватамо да ниједна разлика међу нама није толико велика колико су велике промене којима је изложено наше природно окружење. Без обзира на наша национална, верска, политичка и друга убеђења и осећања, знамо и прихватамо да су достојанство и светиња људског бића органски повезани са светињом и чистотом природе. Целу Декларацију можете прочитати овде. Због тога је целом друштву неопходна промена свести о значају екологије и рециклирања. Чланови „Грин Мајндса" због тога посебну пажњу посвећују раду са младима. У подгоричким школама, организовали су радионице за ђаке - правили су сувенире за Дан жена од већ коришћених ствари, од старих гума и палета правили клупе за школско двориште. Надају се да ће бар неке будуће генерације заиста и применити оно што је пре скоро три деценије први пут записано.