Самит Западни Балкан: Како цивилно друштво пропитује шефове дипломатије
Подељени у две групе, да би се избегли међусобни конфликти и отворена питања, министри спољних послова земаља Западног Балкана били су спремни да одговоре на питања представника цивилног друштва.
Насмејана лица министара Димитрова (други слева), Дармановића (пети слева) и Дачића (први здесна) И то у Лондону, престоници Велике Британије чија је влада, симболично, баш на данашњи дан остала без човека који је требало да буде домаћин Самита, шефа дипломатије Бориса Џонсона, као и министра задуженог за преговоре о изласку из Европске уније. На питања су тако заједнички одговарали шефови дипломатије БиХ Игор Црнадак, Албаније Дитмир Бушати, Косова Беџет Пацоли, појачани комесаром ЕУ за проширење Јоахнесом Ханом. На другом округлом столу, седели су министри Србије Ивица Дачић, Црне Горе Срђан Дармановић и Македоније Никола Димитров. Тако је избегнут сусрет за истим столом српског и косовског шефа дипломатије. Овај формат део је лондонског Самита Западног Балкана, дела Берлинског процеса - дипломатске иницијативе коју је покренула немачка канцеларка Ангела Меркел, у циљу приближавања земаља Западног Балкана Европској унији. Ипак, сем на самом Самиту министара, шефови дипломатије су се и дружили. Неколицина министара истакла су добру атмосферу на приватном пријему у приватној кући британског министра за Европу и Америке Алана Данкана. „Невине девојке" Од свих министара спољних послова у региону, Ивица Дачић једини је говорио уз помоћ преводиоца И без постављеног питања, српски шеф дипломатије Ивица Дачић није пропустио да примети да се Самит одржава у престоници чланице Европске уније која из ње - излази. „Ми смо сви помало уморни од проширења - и у региону и у Европској унији. После изласка Велике Британије, једина нада за Европску унију је да Западни Балкан уђе у чланство." Предложио је Дачић Европи и да провери све актуелне чланице - јесу ли у складу са европским правилима. „Немојте да изигравате невине девојке. Европска унија не гледа само реформе јер иако напредујемо у њима, нема напретка ако се не напедује са Приштином." Имао је Дачић поруку и за представнике цивилног друштва који су га питали о феномену „заробљене државе", када политика и корупција преузму институције. Као одговор, српски шеф дипломатије понудио им је посебан изазов, и то већ на следећем самиту који ће се одржати у Варшави, алудирајући на стање људских права у земљама чланицама. „Драго ми је да ће следећи сусрет бити у Пољској, па позовите пољске организације и питајте их о искуствима цивилног сектора и феномену заробљене државе." Македонија и „велика" или „Велика Србија" Споразум Македоније и Грчке завредео је највише аплауза од представника цивилног друштва у региону. Али, донео је и занимљиву игру речи македонског шефа дипломатије Николе Димитрова. На питање да ли очекује подршку или уздржан став земаља региона о договору Скопља и Атине о имену Македоније, Димитров се поиграо - „великом" Србијом, и измамио осмехе. „Схватили смо да не можемо имати стабилну земљу, ако регион није стабилан. Желимо велику Србију. Не Велику Србију, већ успешну. Не желимо никакво мешање, али треба да подржимо добре ствари и именујемо оне које су лоше." Никола Димитров (десно) био је део најужег преговарачког тима Македоније у споразуму о имену са Грчком Као одговор, добио је и поруку Ивице Дачића да је и Србија спремна да подржи сваки договор који направе Македонија и Грчка. Када је претходни пут питан исто питање, Дачић је рекао да се још нема на чему честитати. „Име државе важно и Албанцима и Македонцима" Дипломатија на Балкану: Решења која се чекају Косовско-босански визни окршај За многе у региону давно заборављено питање виза и даље је веома актуелно за грађане Босне и Херцеговине и Косова. На питање новинарке Јете Џаре са Косова када ће Сарајево и Приштина укинути визе, босански шеф дипломатије Игор Црнадак најпре је у шали упитао да ли је питање сугерисао његов косовски колега Беџет Пацоли. „Желимо да радимо на више слободе кретања, али за сада нема конкретног резултата", одговорио је Црнадак. Пацоли се о овом питању није изјашњавао. „Пинг-понг" дипломата и младих Проблем одласка младих заједнички је за све земље региона - и о томе се лако сагласе политичари и представници организација младих. За решење су, ипак, упирали прстом једни у друге. „У Босни и Херцеговини чак 90 одсто младих жели да ради за државу или локалну самоуправу. То морамо да променимо. Морате да пробудите предузетнички дух", поручио је босански шеф дипломатије Игор Црнадак. Формални и неформални домаћини - британски министар Алан Данкан (лево) и европски комесар за проширење Јоханес Хан (десно) Европски комесар за проширење Јоханес Хан понудио је нови систем гаранција за мала и средња предузећа од 150 милиона евра у 2019. и 2020. години, али и позвао младе да буду активнији - служећи се већ више пута коришћеним цитатом америчког председника Џона Кенедија. „Треба питати и шта ви можете урадити за државу, а не само шта држава може да уради за вас. Нисам сигуран да ћете бити задовољни одлукама, ако их оставите људима мојих година", устврдио је Хан. Политичарима је одговорио Димитрије Јовићевић, из Регионалне канцеларије за сарадњу младих. „Наша сарадња не треба да изгледа тако да млади политичарима кажу шта треба радити и ви то радите без нас. Треба да седимо са вама и заједно радимо на питањима која су нама важна." Јовићевић је позвао политичаре да закључци овог Самита не буду само генерална начела већ да се почне са конкретним разговорима о главним проблемима.