Камено доба: Пронађен ДНК жене која је живела пре 6.000 година
Ово је лице жене која је живела пре 6.000 година негде у Скандинавији.
Уметник је урадио реконструкцију лика древне жене која је добила надимак Лола Захваљујући отиску зуба из древне „жвакаће гуме" научници су успели да извуку ДНК који су користили за дешифровање њеног генетског кода. Ово је први пут да је читав људски геном добијен из нечега што није људска кост, кажу истраживачи. Жена је вероватно имала тамнију кожу, тамносмеђу косу и плаве очи. Ханес Шродер са Универзитета у Копенхагену је рекао да је „жвакаћа гума" заправо катран са дрвета и да је веома вредан извор ДНК за изучавање древних периода. Шта знамо о њој? Женин читав генетски код или геном је декодиран и искоришћен како би се утврдило како је она изгледала. Генетски је била сроднија ловцима са европског копна, него онима који су живели у централној Скандинавији. Попут њих - имала је тамну кожу, тамно смеђу косу и плаве очи. Највероватније је потомак досељеника из Западне Европе који су се населили у Скандинавији након повлачења глечера. Како је живела? Други трагови из ДНК показали су да је било живота и на Лоланду, данском острву у Балтичком мору. Откривени су трагови лешника и патке, што указује да су били коришћени у исхрани у то доба. „Ово је највеће налазиште остатака из каменог доба у Данској и истраживачи су открили да су људи који су овде живели, користили изворе које су налазили у дивљини и током неолита, када су већ почињали да се баве пољопривредом и узгајају домаће животиње на југу Скандинавије", рекао је Теис Јенсен са Универзитета у Копенхагену. Истраживачи су успели да изваде ДНК из микроба који је био „заробљен у жвакаћој гуми". Открили су патогене који узрокују грозницу и упалу плућа, као и друге вирусе и бактерије које не изазивају болести и живе у устима. Комад старе брезе од пре 5.700 година са југа Данске Шта нам ово говори? Истраживачи кажу да сачувани трагови показују како је живот људи некад изгледао. ДНК из катрана пружа увид и у еволуцију људских патогена. „Прилично је узбудљиво што можемо да проучимо како су се развијали различити сојеви који су и данас присутни", рекао је за ББЦ Шродер. Истраживање је објављено у магазину Nature Communications. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk