Београд: Нови перформанс 'Жена у црном'
Велико црно платно спуштено је насред Кнез Михаилове.
Први Међународни дан мира обележен је 1982. године Младић, обучен потпуно у црно, клекнуо је на тканину чије ћошкове, у борби против ветра, чува камење. Белом кредом пише по црном материјалу и привлачи тек понеки поглед пролазника. „Стоп рату", исписао је у најпознатијој пешачкој зони Београда. Руку прљавих од креде, потом је на црно платно почео да лепи разнобојне налепнице са називима замаља којима је заједничко само једно - рат. Конго, Украјина, Нигерија, Сирија, Ирак, Палестина, Мјанмар, Судан, Јемен, Сомалија, Авганистан, Камерун, Пакистан и Централноафричка република. Последњи перформанс „Жена у црном" одигран је у петак у центру главног града Србије поводом Међународног дана мира. „Одлучиле само да као и свих претходних 27 година дигнемо глас против милитаризма који је сад попримио веома опасне размере и манифестације", каже за ББЦ Сташа Зајовић из „Жена у црном". Најомраженији „Жене у црном" годинама на улицама Београда одржавају протесте и перформансе, иако су одувек једна од најомраженијих невладиних организација у Србији. „То је демонизација коју су почели медији током Милошевићевог режима", наводи Зајовић. Како каже, такав однос према њима не престаје. „Режимски медији попут Информера производе хајку и позивају на линч, али ништа то не би било толико битно да они нису под потпуном контролом режима". Према њеним речима, власт у Србији „иде од аутократије ка тоталитаризму", па такви медији „ућуткавају и стављају на стуб срама све који другачије мисле". „Знамо ми те стратегије - то су војне стратегије", каже Зајовић, истичући да је „рат настављен другачијим средствима". „Најважније је да нема оружаних сукоба, али ми знамо да су беда, пљачкашка приватизација и све што је после рата дошло, оно што производи социјални рат". Протест је протекао мирно Мотивација „Жене у црном" настале су 1988. године у Јерусалиму, током прве интифаде. Београдска невладина организација основана је 9. октобра 1991. године, када су жене обучене у црно први пут изашле на улице главног града Србије. „Рат је почео и то је била наша одговорност као грађанки Србије да тражимо одговорност за ратне злочине", каже Зајовић. Два Прајда, геј премијерка, а проблеми исти Гумица за брисање укора Како Фејсбук јавља, ја те волим „Након рата тражимо одговорност за исте ствари. Ми смо против негирања ратних злочина и тога што Србија до сада није учинила готово ништа да се суочи са ратном прошлошћу". У протекле две и кусур деценије „Жене у црном" организовале су више од хиљаду перформанса и протеста. „Радимо са заједницом жртава, измислиле смо нове теорије, изумеле нове праксе, организујемо антимилитаристичке, феминистичке, антирасне протесте. „Данас радимо и са избеглицама, исто као што смо током деведесетих радиле са избеглима са простора бивше Југославије". Србија ће у оквиру европских интеграција морати да смањи број малокалибарских оружја и да га легализује Шаргарепа, не бомба Током перформанса поводом Међународног дана мира у Кнез Михаиловој је било десетак чланова Жена у црном, у пратњи двадесетак полицајаца. „Нећемо ваш војни рок, хоћемо наш рокенрол", писало је на једном транспаренту. „Храна, не бомбе", гласио је други, уз слику подигнуте песнице која држи шаргарепу. Пролазници углавном нису били заинтересовани за овај перформанс. Тек понеко би бацио поглед. Било је и неколико оних који су негодовали и нешто себи промрмљали у браду. Један старији мушкарац је пришао и рекао да је „војни рок потребан, јер нас стално нападају". На највећем транспаренту писало је „стоп милитаризму", уз прецртану пушку и бомбу, док је на једном био и цитат председника Александра Вучића: „Толико се ратује по свету, толико сукоба има, све што направимо, то продамо" . Поред је исписано: „Ако извозиш оружје, не кукај што увозиш избеглице". Десетак чланова 'Жена у црном' чувало је двадесетак полицајаца Ручни вез, хеклано, плетено, шивено Аутор овог перфоманса је 32-годишњи Горан Лазин, дизајнер и активиста. „Гледамо да свака акција има неки перформативни моменат и да то буде увек нешто другачије и да се не понављамо". „Овог пута је то мапа земаља погођених ратом", каже Лазин за ББЦ, наводећи да је користио комбиноване технике при изради. „С обзиром на то да сам текстилни дизајнер, комбинујем ручни вез, хеклано, плетено, шивено... Волим да експериментишем и играм се." Како каже, мотивише их то што се друштво није одрекло идеологије која је произвела рат деведесетих - српског национализма. „Не желим да живим у друштву национализма, хомофобије, фашизма, расизма, желим да живим у нормалном и здравом друштву", истиче Лазин, чије руке више нису биле беле од креде. Жене у црном из САД организовале су протесте против америчког бомбардовања Авганистана Оружје и војни рок Говорећи о Међународном дану мира, Сташа Зајовић за ББЦ каже да је велики проблем то што су Србија и Црна Гора уз Јемен „најнаоружаније земље на планети". Највећи део тог оружја налази се у рукама цивила, већина није регистрована, тврди Зајовић. Према њеним речима, други проблем је то што је Србија значајни извозник оружја у ратом захваћена подручја. „Доласком Вучића на власт она се размеће и хвали тиме што се извози оружје. „Србија и даље производи касетну муницију, зато што је једина држава која није усвојила конвенцију о њеној забрани", каже она. Уз то, у Србији су у току „потпуно бесмислене, неоправдане, циничне и бедне кампање о увођењу војног рока", оцењује Зајовић. „Милион мушкараца је овде током деведесетих рекао да неће да буде топовско месо, па неће ваљда сада да иду у нове походе? Знамо да је то само пропагандни трик. Коме се обраћају? Само плаше грађане. И то што користе огромна средства за војне параде, те дефилее и прославе, то је ужасна увреда за становништво које живи у беди". Жене у црном кажу да су против војних кампова за децу „који уживају сагласност државе" 11 кривичних На питање како реагују на провокације, које увек прате њихове перформансе, каже да тренутно воде 11 кривичних процеса. „Ниједан од 1991. није донет у нашу корист. Јесте један, зато што смо се жалили у Стразбуру". „Сарађујемо са полицијом, ево их, ту су", каже и окреће главу ка полицајцима који су обезбеђивали скуп. „Али са режимом не желимо, јер то само њима служи за добијање политичких поена. Радимо аутономно, независно и хоризонтално и настојимо да сачувамо доследност". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk