Европски избори: Тешки дани за владајуће странке
Владајуће странке у великом броју европских земаља доживеле су неугодна изненађења на изборима за посланике Европског парламента, показују прелиминарни резултати.
Резултати избора са нестрпљењем су се чекали широм Европе И на југоистоку Европе гласачи су изабрали да их у ЕУ странке представљају са нешто другачијим односом снага од оног у скупштинама код куће. Снажне ударе претрпеле су владајуће странке у Немачкој, Француској и Великој Британији, али и Грчкој и Хрватској, донекле и Словенији. Владајуће снаге поправиле су резултате у Мађарској и Италији. Сложени механизам избора трајао је четири дана, током којих су грађани 28 земаља чланица бирали 751 посланика институције која седиште има у Бриселу и Стразбуру. Овај број смањиће се оног тренутка када Велика Британија напусти Европску унију - део мандата биће расподељен осталим земљама, а део бити сачуван за будућа проширења, па ће због тога поједини посланици који су данас изабрани, остати код куће. Хрватска: Изненађујуће изједначено Владајућа Хрватска демократска заједница (ХДЗ) и опозициона Социјалдемократска партија (СДП) освојиле су идентичан број мандата - по четири. Пошто су предизборна истраживања, као и резултати на претходним изборима, давали велику предност ХДЗ-у, изједначени резултат две велике странке дошао је као изненађење - СДП се дуго није овако приближио владајућој странци десног центра. „Многи страхују за кров над главом, велики број грађана живи на ивици сиромаштва. Зато најављујем да нећемо одустати од наше борбе за повећање плата и пензија у Хрватској", са приличном еуфоријом по објави резултата поручио је председник СДП-а Давор Бернардић. Лидер ХДЗ-а Андреј Пленковић био је видно незадовољан резултатима његове странке која је очекивала бар још један, ако не и два мандата. „Од сутра крећемо у анализу, видећемо шта смо могли боље, али мислим да смо уочи данашњег дана направили све. Данашњи дан је наша релативна победа, али били бисмо задовољнији петим мандатом." Бирачи у Хрватској имали су пред собом велики изборни листић - могли су да гласају за странку, али и за појединачног кандидата са листа Преосталу трећину мандата деле четири листе са по једним послаником. Највеће изненађење међу њима је успех листе некадашњег судије Мислава Колакушића који је без претходног учешћа у политици, инсистирајући на борби против корупције и промени система, стигао до четвртог места. По мандат је освојила ултрадесна листа коју предводи Ружа Томашић, антисистемска странка Живи зид, као и либерална Амстердамска коалиција. Пуповац за ББЦ на српском: „Нисмо добацили, али нисмо ни подбацили" Листа Самосталне демократске српске странке (СДСС) Милорада Пуповца освојила је 2,67 одсто гласова и неће имати представнике у Европском парламенту. „Задовољни смо - нисмо добацили, али нисмо ни подбацили. Показали смо да нисмо за потцењивање, доказали смо се и допринели смо разоткривању онога што у Хрватској није хтело да се види", каже у интервјуу за ББЦ на српском лидер СДСС-а Милорад Пуповац. Управо у предизборној кампањи која је изазвала велику пажњу, Пуповац види велики добитак. „Кампањом смо показали однос према Србима, али и према мањинама уопштено, стања ултрадесних и проусташких групација које су у нашем огледалу показале лице. Кампања је за многе људе била еманципаторска и она је постигла ефекат својеврсног друштвеног апела да се ствари у Хрватској морају мењати." Торта у изборном штабу СДСС-а била је велико финале изборне кампање Пуповац каже да је овакав резултат „солидан темељ за убудуће", а прва наредна политичка утакмица у Хрватској су председнички избори крајем 2019. године. „Хрватска политика у једном свом делу иде према ултрадесним снагама, десни центар ХДЗ-а је ослабио овим изборима, док је и на левом центру дошло до прерасподеле. Председнички избори ће бити прилика за разговоре како ући у утакмицу за првог човека земље", најављује Пуповац и додаје да ће СДСС наставити са политиком разоткривања и еманципације. Регион: Од ванредних избора до учвршћивања позиција У Грчкој, опозициона Нова демократија према излазним анкетама остварила је предност у односу на владајућу Сиризу од готово девет одсто. Такав резултат навео је премијера Алексиса Ципраса да најави расписивање ванредних парламентарних избора, а као могући датум помиње се 30. јун. „На грчком народу је да одлучи - ја нећу бежати од борбе, улазимо у битку као што смо и увек", поручио је Ципрас после разочаравајућег резултата. У Мађарској је резултат био потпуно другачији - странка премијера Орбана освојила је више од половине гласова изашлих бирача. Тиме је додатно ојачана Орбанова улога и у будућем слагању коцкица власти на европском нивоу. Досадашње чланство његове странке Фидес у групацији конзервативних партија многи доводе у питање и повезују га са могућим прикључивањем групацији странака крајње деснице. „До сада је слагалица после европских избора била једноставна - конзервативци и социјалисти би се договорили, избројали гласове и формирали глатку већину. Сада нико не може да каже како ће изгледати већина на крају", покушао је да уведе нове елементе у будуће разговоре Орбан. Виктор Орбан (у средини) пише нове тренутке у европској политици У Словенији се још једном показало колико је политичка сцена дубински подељена - од укупно осам мандата, по четири су освојиле чланице владајуће коалиције и опозиционих странака. Највише појединачних мандата освојила је конзервативна странка Јанеза Јанше у коалицији са либералима - укупно три, док је четврти мандат опозицији припао странци Нова Словенија. Странка премијера Маријана Шареца освојила је два мандата, док су добар резултат направиле Социјалдемократе са два мандата. Француска и Италија удесно, Немачка у - зелено На нивоу Европске уније, изборни дан обележила је рекордна излазност бирача у последње две деценије - просечно је на нивоу ЕУ гласало 50,5 одсто бирача. После четири деценије, први пут велика коалиција десног и левог центра неће бити довољна за формирање европске власти јер су ове две групације заједно освојиле 44 одсто посланичких мандата. Прогнозе су да би у власт могла да се укључи група либерала коју је ојачао Емануел Макрон - на европском нивоу, значајно је ојачао, али је на нивоу Француске изгубио од ултрадесничарке Марин Ле Пен. Пораз Макрона један је од најозбиљнијих удараца које су владајуће гарнитуре у Европи доживеле на овим изборима. „Зелени" су остварили историјски резултат понајвише захваљујући одличном резултату у Немачкој где су друга партија по снази, прескочивши Социјалдемократску партију (СДП). Снажан ударац за СДП могао би да отвори и питање учешћа ове странке у немачкој националној власти, где је у коалицији са конзервативцима које напушта Ангела Меркел, чији резултат такође није на нивоу претходног гласања. Крајња десница освојила је готово дупло више гласова у односу на претходне изборе, пре свега захваљујући добром резултату италијанског популисте Матеа Салвинија. Ипак, ако им се не прикључи Виктор Орбан и други европски популисти, остаће далеко од жељених бар 70 гласова са којима би могли да имају известан утицај. Резултати у Великој Британији потпуно су другачији од свих досадашњих избора. Странка Брегзит Најџела Фаража освојила је 21 мандат, а либералне демократе 10, док су традиционалне странке Лабуристи на 7, а Конзервативци на само два мандата. Британски посланици који су изабрани могли би да буду власници мандата свега неколико месеци - до евентуалног коначног Брегзита. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk