Зашто Србија губи милијарде због сиве економије - у 100 и 500 речи
Били сте у продавници и нисте узели рачун или сте управо наручили мајицу преко Инстаграма?
Уколико је ваш одговор потврдан - можда сте допринели развоју сиве економије. Пословање те врсте у Србији износи око 15 одсто бруто друштвеног производа, наводи се у националном програму за сузбијање сиве економије за ову и наредну годину. У новцу - то је више од шест милијарди долара. Нове мере владе Влада Србије представила је данас нови Национални програм за сузбијање сиве економије. Овај програм предвиђа унапређење рада Пореске управе, увођење подстицајних мера за легално пословање и запошљавање, смањење административних и парафискалних оптерећења, јачање свести о сузбијању сиве економије и ефикаснији надзор. Циљ државе је да у наредне две године најмање 11.000 радника и 9.000 фирми пређу из сиве зоне у легално пословање, а да се обим пословања сиве економије смањи за око 200 милиона евра. Због оних који раде у сивој зони, државни буџет остаје ускраћен за износ који би му од тог дела законски припао да је реч о легалном пословању. Стручњаци кажу да је тешко утврдити колики је тачно обим сиве економије, али наводе да је у Србији двоструко већи него у земљама Европске уније. Када би се тачно знало ко послује у сивој зони, било би лако и сузбити такво пословање, каже за ББЦ на српском Љубодраг Савић, професор Економског факултета у Београду. Термин се примењује од средине прошлог века и означава рад које није пријављен или није у складу са прописима, односно није „на бело". Сива економија у 100 речи Фирме које не пријављују раднике или трговци који не издају фискалне рачуне неки су од актера у сивој економији. „То је рад предузећа која не поштују одговарајуће законске прописе", каже за ББЦ професор Љубодраг Савић. Непријављујући раднике, послодавац не плаћа порезе и доприносе и тиме чини директну штету буџету и џепу грађана. Тај новац који недостаје, каже Савић, мора онда да се надокнади кроз задуживање. Истовремено, што је сива економија виша, потребно је и више инспектора за њено сузбијање, што значи и више новца за њихов рад. Тај новац би могао да се искористи у корист грађана на други начин. Сива економија у 500 речи Осим што не плаћају порезе и доприносе, послодавци који раде у сивој зони утичу и на оне који раде легално. „Ако од два послодавца један ради у сивој економији, а други ради легално и плаћа све законске обавезе, први ће имати јефтиније производе, пошто у цену не урачунава део за порезе и доприносе. „То онда значи да ће цена некога ко ради легално бити виша од цене некога ко ради нелегално. На тржишту ће људи свакако куповати производе са нижом ценом. Тиме се шаље порука да се не исплати радити на бело", каже Савић. Сива економија утиче и на безбедности радника. „Непријављени радници немају никакву заштиту", наводи Савић. Ниво сиве економије је према оцени послодаваца смањен у односу на претходне периоде. У истраживању Националне алијансе за локални економски развој (НАЛЕД) привредници истичу да су грађевинарство, трговина, угоститељство и адвокатура сектори у којима је сива економија најзаступљенија. Око 79 одсто привредника истакло је да су високи порез и доприноси на зараде кључни узрок сиве економије. С друге стране, привредници и даље не препознаје њихову улогу у сузбијању сиве економије, пошто је тек трећина привредника спремна да пријави нелојалну конкуренцију. Сматрају да је откривање нерегистрованих фирми посао државе или не верују да би пријављивање имало ефекта. И Савић верује да је ниво сиве економије смањен, делом и због ефикаснијег рада инспекција. Тај ниво и даље, каже, није довољан, пошто је стопа сиве економије у Србији двоструко виша него у земљама ЕУ. „Нико не зна колика је тачно стопа сиве економије, пошто постоје разна истраживања, али се сва раде на нивоу процена. „Не постоји начин на који неко може да утврди колико људи ради у сивој економији. Када би се тачно знало ко ради на сиво, било би је лако сузбити", каже Савић. Ако нисте узели рачун, можда сте помогли сивој економији Последња анализа о обиму сиве економије у Србији коју је спровео НАЛЕД показала је да је обим сиве економије смањен у претходних пет година међу регистрованим фирмама са 21,2 на 15,4 одсто БДП-а. Ипак, сива економија је и даље велики проблем, а држава је 2017. и 2018. прогласила годинама борбе против ње. Један од начина било је и спровођење наградне игре „Узми рачун и победи". Грађани су прикупљали фискалне рачуне и слали их за учешће у овој игри. Савић каже да је то један од добрих начина да се укаже на проблем и на то да се он смањи. „Морамо да признамо да и ми, који не радимо у сивој зони, помажемо њеном расту, пошто неретко не узимамо рачуне. „Када не узмемо рачун на каси, дајемо шансу трговцу да не плати ПДВ за оно што смо купили. Он тада не мора да га прокњижи. Када узмемо рачун, то је сигуран начин да је ПДВ плаћен", каже Савић. Он објашњава да купци који не узимају рачуне на каси или купују преко друштвених мрежа, остављају могућност трговцу да прикрије порез, мада то не значи аутоматски да трговац или угоститељ неће порез платити. Пет институција поставило је конкретне циљеве за сузбијање сиве економије у наредне три године. То су Пореска управа, Министарство грађевинарства, саобраћаја и инфраструктуре, као и тржишна, грађевинска и комунална инспекција. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk