Квалитет ваздуха: Ко и како мери загађење у Србији
„Није сјајно, али није ни катастрофа", реченица коју у серији Чернобиљ изговара заменик главног инжењера нуклеарне електране Анатолиј Дјатлов можда добро описује квалитет ваздуха у Београду.
Колико је Београд загађен? Јер ако вам се ових дана деси да се закашљете, можда је то од лошег ваздуха, а можда је и плацебо. Подаци са сајта AirVisual који се бави контролом квалитета ваздуха, претходних дана су узнемирили многе Београђане, како се српска престоница нашла на четвртом месту на листи најзагађенијих градова на свету. И док представници сајта AirVisual тврде да су њихови подаци тачни, из Завода за јавно здравље Београд кажу да нема места паници и да су у питању уобичајена епизодна загађења, карактеристична за овај период. Ипак, Београђани су бригу, а и револт, изразили на друштвеним мрежама. Београд јесте загађен, али није најзагађенији Андреј Шоштарић, доктор хемијских наука из Градског завода за јавно здравље каже да „не постоји јасна методологија по којој градови могу да се пореде". „У различитим градовима имате различите видове загађења. На пример, у Београду су основни проблем суспендоване честице, али ако неки град нема монитор за суспендоване честице, којима може да мери њихову концентрацију, испада да је ваздух квалитетан, тако да је то доста незахвално", каже Шоштарић за ББЦ. Квалитету ваздуха у Београду свакако не доприносе кућна ложишта и густ саобраћај, али Шоштарић објашава да доста тога зависи и од временских прилика. „Зими је ситуација гора јер се стварају климатски услови који погодују акумулацији загађујућих материја у нижим слојевима атмосфере. Због ниског притиска и одсуства ветра, штетне материје се дуже задржавају." Тако долази до такозваних епизодних загађења која су карактеристична за период од октобра до марта. Шоштарић истиче да ваздух у Београду свакако „зна да буде загађен", али сматра да није међу најзагађенијима ни у региону, а камоли у свету. Како се мери квалитет ваздуха у Београду? Сајт AirVisual прати квалитет ваздуха за 90 светских престоница, каже за ББЦ на српском Луиз Ват, менаџерка за комуникацију и промоцију ове компаније. „AirVisual платформа свакодневно обрађује милијарде података, сакупљене преко државних станица, сателита и приватних уређаја за контролу квалитета ваздуха", каже Ват. Када је реч о Београду, AirVisual сакупља податке са пет државних станица - мерних места за контролу квалитета ваздуха. „Сви подаци које сакупљамо су доступни јавности. Увек истакнемо станицу од које добијамо податке, концентрацију загађености и време", истиче Ват. У Београду, као и у другим градовима у Србији, почетком 2019. забележене су екстремно високе концентрације честица прашине у ваздуху „Што више података добијемо, боље разумемо квалитет ваздуха у Београду. Како државне станице обично захтевају јако скупе уређаје, није могуће имати више од неколико таквих у граду." За разлику од компаније AirVisual, Градски завод за јавно здравље Београд сакупља податке са 30 мерних места у Београду на којима се врши контрола квалитета ваздуха. „На 20 места су распоређене полу-аутоматске мерне станице, а имамо десет аутоматских станица које мере квалитет ваздуха у реалном времену", каже доктор Шоштарић. Додаје да су методе које завод користи „акредитоване и у складу су са уредбом о условима за мониторинг и захтевима квалитета ваздуха." „Та уредба је идентична копија Уредбе Европске комисије и мерења се врше на идентичан начин као што се врше у Европској унији." Градски завод за јавно здравље из сата у сат објављује оцену квалитета ваздуха на сајту Беоеко. „Све те податке генеришемо у једну информацију коју кроз индекс квалитета ваздуха предстаљамо јавности", објашњава Шоштарић. maska - zaštita ili mit? Индекс квалитета ваздуха разликује пет категорија: одличан, добар, прихватљив, загађен и јако загађен. Подаци се прикупљају, обрађују, а затим се даје оцена квалитета за претходни сат. Како објашњава Шоштарић, квалитет ваздуха варира током дана. Може да се деси да у једном тренуку ваздух буде добар, а већ кроз неколико сати, током шпица у саобраћају или услед промене времена, постане јако загађен. „С обзиром да је наша примарна делатност јавно здравље, ми уз оцене квалитета објављујемо и једноставне препоруке за понашање опште популације, али и здравствено осетљивих група", каже Шоштарић. Квалитет ваздуха у Београду према подацима сајта Airvisual за 28.10. у 14:30 На питање како долази до разлика између података са сајта AirVisual и Беоеко, Шоштарић каже да инострана компанија „вероватно користи друге критеријуме". „AirVisual је добра идеја, али компилација њихових извора мало компликује ствари, јер они прикупљају хиљаде података у одређеном тренутку и објављују их без критичког осврта." „Ми користимо акредитоване податке који потичу директно са наше мреже и стојимо иза њих. Једном приликом сам око поднева видео на AirVisual-у да је Београд четврти најзагађенији град, а ваздух је у том тренутку био одличног квалитета", каже Шоштарић. Додаје да се мењањем квалитета ваздуха, из сата у сат, мења и индекс. „Дешавало се да смо претходних дана имали оцену да је ваздух јако загађен." У фебруару ове године, иницијатива Не давимо Београд покренула је апликацију AirCarе која преузима и приказује податке са више од 65 мерних станица широм Србије. „Наш основни циљ је да грађани и грађанке Србије могу сами да провере стање квалитета ваздуха у својим заједницама и да реагују на аларматно стање загађености", Влада Радојчић, активиста иницијативе Не давимо Београд, рекао је тада за ББЦ на српском. Брига за човечанство или маркетнишки трик? Ово није први пут да подаци са сајта AirVisual изазову полемику на интернету. Током расправа на Твитеру, често се истиче и комерцијална природа компаније која се бави производњом система за контролу квалитета ваздуха. „IQAir AirVisual за циљ има пружање најпоузданијих података о квалитету ваздуха и развио је најпаметнији монитор за праћење квалитета ваздуха који кошта мање од 300 долара", изјавила је за ББЦ Луиз Ват, менаџерка за комуникацију и промоцију ове компаније. Она је навела пример Бангкока у ком се налази „више од 1.000 невладиних мерних станица". Многе од ових станица се налазе у школама, додаје. Преко сајта AirVisual такође могу да се набаве и заштитне маске. Шта загађује београдски ваздух? Према речима доктора Шоштарића, на првом месту загађивача београдског ваздуха налазе се фосилна горива. „Највећи проблем су индивидуална, кућна ложишта која се активирају у зимском периоду." Грејање на угаљ и дрва, али и густ саобраћај, свакако не доприносе бољем квалитету ваздуха у престоници. Према подацима сајта Airvisual за 28.10. у 14:30, Београд је седма најзагађенија престоница на свету Када је у питању саобраћај, број аутомобила није једини фактор који доприноси загађењу ваздуха. У обзир се узима и старост возила. Према истраживању које је урадио Саобраћајни факултет у Београду, просечна старост возила у Србији је 17 година и наставиће да расте, изјавио је у априлу за телевизију Н1 декан факултета Небојша Бојовић. Министар заштите животне средине Горан Триван је тим поводом изјавио да се нада забрани увоза возила старијих од десет година, као и да ће се разговарати о увођењу субвенција за куповину и увоз електричних и хибридних возила. У Београду, као и у осталим градовима у Србији, основни проблем представљају суспендоване честице ПМ 10 и ПМ 2.5, које се ослобађају управо захваљујући индивидуалним ложиштима и материјалима које грађани користе за огрев. Шта су ПМ 10 и ПМ 2.5 супстидарне честице? Како је раније за ББЦ објаснио доктор Андреј Шоштарић, ради се о суспендованим честицама, односно чврстој материји која се налази у ваздуху. У питању су такозване лебдеће честице или, како се то често назива - „ситна прашина". Суспендоване честице могу бити природног и антропогеног порекла. Антропогене настају као последица некомплетног сагоревања фосилних горива. Пре свега је реч о кућним и индивидуалним ложиштима где се сагоревају чврста горива попут угља и дрва, али и дизел моторима. ПМ 10 значи да су то честице мање од 10 микрометара у аеродинамичном промеру. Kako zagađenje vazduha utiče na zdravlje? ПМ 2.5 значи да су мање од 2.5 микрометара - што су честице ситније, то су опасније јер дубље продиру у организам приликом удисаја. Према директивама ЕУ, да би се ваздух сматрао чистим, концентрација ПМ 10 честица не треба да буде већа од 40 микрограма по метру кубном, а прекорачења не смеју бити дужа од 35 дана годишње. Колико је Београд био загађен током претходне године? „Суспендоване честице су 2018. године, као и претходних година, биле доминантна загађујућа материја на подручју Републике Србије", наводи се у Извештају о квалитету ваздуха за 2018. годину Агенције за заштиту животне. Аутопут Милош Велики, 26. октобар 2019. године, нешто пре осам ујутру Према подацима извештаја, прекорачење годишње граничне вредности - 40 микрограма по метру кубном - забележено је на свим станицама. Са 50 микрограма по метру кубном, станица Нови Београд ГЗЗЈЗ нашла се на четвртом месту. Испред ње су Ваљево (71µg/m3 ), Ужице (62µg/m3 ) и Смедерево (53µg/m3 ). У агломерацији Београд током 2018. ваздух је био III категорије - прекомерно загађен. Нема места за панику Тврди доктор хемијских наука Андреј Шоштарић и додаје да би свако требало да има информацију о квалитету ваздуха и да понашање прилагоди томе. „На тај начин се шири свест да је аерозагађење присутно и да треба да поведемо рачуна о квалитету ваздуха и уопште животној средини." „Не постоји потреба за маском. Да треба да се носи, први бих носио. Сви ми удишемо исти ваздух", каже Шоштарић. Он грађанима свакако препоручује сајт Беоеко на ком „могу да добију информације о томе какав је ваздух малтене у реалном времену." Сличан став има и представница компаније AirVisual која истиче да је циљ да „што већи број људи има приступ подацима о квалитету ваздуха, јер само тако можемо почети да решавамо проблем загађења". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk