Хоће ли Србија најзад добити закон о пореклу имовине функционера о којем се прича 20 година
Вероватно најнајављиванији антикорупцијски документ у новијој историји Србије - Закон о пореклу имовине - наћи ће се ускоро пред Скупштином.
Политичари и јавни функционери би требало да буду први на тапету антикорупцијских закона Представници готово сваке власти од пада режима Слободана Милошевића 2000. године до данас тврдили су да ће у њиховом мандату почети чешљање имовине политичара који су, захваљујући функцији, стекли богатство. Но, закона није било. После 20 година, Министарство правде обећава да држава оваквим законом добија делотворан механизам да за свакога у сваком тренутку може да утврди да ли се обогатио незаконито. Предложена решења се односе на све грађане, али ће се, природно, на удару прво наћи они код којих је раскорак у имовини и приходима највећи, стоји у образложењу. Ипак, у тексту закона није јасно наведено ко ће бити међу првима на листи за проверу. „Логично да примена крене одозго" Било би логично да примена крене одозго, јер се у образложењу закона јасно се наводи да је то један од алата у борби против корупције, оцењује порески стручњак Ђерђ Пап за ББЦ на српском. „Када кажете корупција, одмах мислите на људе који су у политици или јавним предузећима. Они су најризичнија група, али нема гаранције да ће се против њих покренути поступак, то је недостатак. „Иако је добро нема селективне примене, требало је дати више елемената ко су први на тапету", истиче Пап. Међутим, да би се овакав процес спровео није потребан нови закон, тврде правници: Пореска управа већ годинама има могућност унакрсне провере имовине. „Овај закон служи да одвуче пажњу са политичких збивања у земљи", каже за ББЦ адвокат Душан Слијепчевић, члан Савета за борбу против корупције. У социјализму„одговарали само фризери" Радна група задужена за израду нацрта овог закона је, после спроведене јавне расправе, донела одлуку да нема временског ограничења за његову примену. Раније се помињало да би могла да се испитује само имовина стечена после 2007. године, уз образложење да су тада уведени електронски регистри у Пореску управу, али је та одредба из нацрта избачена. Слијепчевић подсећа да је сличан закон донет пре пола века у Југославији, али да није имао много ефекта. „Још 1970-тих година у социјализму је донет такав исти закон, који је такође био дуго најављиван и са великом помпом. „Требало је да испитује имовину политичара и високих функционера, а онда су по њему одговарали само фризери", напомиње Слијепчевић. Три године, 150 хиљада евра и порез од 75 одсто - објашњење Ако Пореска управа посумња да је неко увећао имовину током највише три узастопне године - а та разлика премашује 150.000 евра у динарској противвредности - надлежни ће покренути контролу, наводи се у нацрту. То не значи да ће се под лупом инспектора наћи свако ко има некретнину или ауто у тој вредности, већ они који су порезницима сумњиви да, на основу пријављених прихода, не могу то себи да приуште и не могу да докажу порекло. Обе стране имају дужности и обавезе - Пореска управа да докаже да је неко увећао имовину у односу на пријављене приходе, а грађани треба да докажу да је на законит начин стекао, на пример, нови ауто и викендицу, За такву имовину - без доказаног порекла - предвиђена је пореска стопа од 75 одсто. Ако надлежни посумњају да се ради о стану који је власник купио новцем стеченим неким кривичним делом, на пример, пљачком или продајом дроге, онда порезници обавештавају полицију и тужилаштво. „Практично сваки озбиљнији стан у Београд и Новом Саду кошта толико и теоретски се може покренути поступак против сваког ко има ту вредност. Или ћете ангажовати јако велики број грађана или нећете обухватити све оне који су тиме обухваћени", истиче Пап. Слијепчевић оцењује да нови закон у себи садржи два типа права - облигационо које се односи на неосновано богаћење и кривично - о порезима, а да су и један и други већ садржани у постојећим законима. „Зато, принципијелно, нећу ни читати тај нови закон, јер је његово доношење апсурдно и непотребно", закључује Слијепчевић. Шта већ постоји? У правни систем Србије је још 2002. године, Законом о пореском поступку и пореској администрацији уведен метод унакрсне провере имовине, којим би инспектори требало да утврди ванредну надокнаду на непријављене приходе. Пореска стопа, према овом закону, износи 20 одсто на непријављене приходе. „Држава нема разлога зашто досад то није радила. Уназад 10 година директори Пореске управе најављивали су `ево сад ћемо, само што нисмо`. „Плашим се да је ово само куповина времена и да неће бити ускоро покренутих поступака, док прођу формирање тимова, обуке неће бити ништа најмање до следеће године", наводи Пап. Предлагачи наводе да постојећи закон има методу да утврди где постоје законити приходи, а није плаћен годишњи порез. Међутим, инсистирају да би новим законом незаконито стечена имовина могла да буде опорезована високом пореском стопом. Кабинет Драгомира Карића красе заставе Србије и Белорусије, чији је почасни конзул у Београду, у позадини на зиду је портрет Богољуба Карића Ко је све помињао закон и када? Шта каже власт? Министарка правде Нела Кубуровић „После дводеценијских празних најава, Србија би коначно могла да добије закон који би најзад могао да `прочешља` како су се богатили разни који нам кроје капу - од тајкуна до политичара и да ли је у тој `акумулацији капитала` било злоупотреба", изјавила је за „Новости" министарка правде Нела Кубуровић. Она је најавила да ће се овај закон, када буде усвојен, „апсолутно подједнако односити на све грађане". „Веома сам поносна што је Министарство правде успело, и поред свих отпора који су долазили са разних страна, да изради један врло квалитетан законски текст. У њему нема никакве политичке одмазде, као што појединци желе да представе", рекла је Кубуровић. Шта каже опозиција? „Нови закон који поново обећавају биће искрен и успешан као дијалог у Скупштини између власти и опозиције о изборима. Дакле превара, фолирање и замајавање јавности. Уосталом, овај закон може бити искоришћен и за обрачун са свима који су опозиција владајућем режиму", рекао је лидер Двери Бошко Обрадовић. Генерални секретар Народне странке Стефан Јовановић негодовао је због одредбе да се незаконито стечена имовина опорезује са око 70 одсто, наводећи да новим законом власт покушава да „легализује крађу". „То значи да би неки министар или функционер који је злоупотребама узео 100 милиона динара или евра сада требало да врати 70 милиона, а да му остане 30 милиона. Тако би део украденог вратио, а део задржао. Не сме се дозволити легализација опљачканог плена тако што би се на украдено платио порез", рекао је Јовановић за телевизију Наша. Ранији покушаји провере До ове године је у више наврата било покушаја да се изврши провера имовине унакрсном контролом коју обављају пореске службе. Први пут 2003, а други пут 2013, грађани који имају имовину у земљи и иностранству вреднију од 35 милиона динара добили су рок да је сами пријаве Пореској управи. Неколико месеци касније 2013, тадашњи директор Пореске управе Иван Симич саопштио је да је имовину вреднију од 307.000 евра у законском року пријавило 3.769 грађана. Тада је, како је рекао, требало да почне „деликатан и компликован" поступак теренске провере да ли достављени подаци одговарају реалном стању и да ли су сви заиста пријавили имовину. До данас није познато да ли је и до каквих резултата дошло овом провером. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk