Корона вирус и вакцинација у Србији: Све о понуђеним вакцинама
Нова година је становницима Србије донела нове дилеме - коју вакцину против Ковида-19 примити?
Иако има оних који су скептични према вакцинама, други, пак, сматрају да ће оне допринети враћању живота у неку нормалност. „Почињемо контраофанзиву, почињемо борбу са оружјем у руци, а то је у овом случају вакцина", рекао је епидемиолог Предраг Кон 24. децембра прошле године пошто је међу првима примио једну од вакцина које су у употреби у Србији. У Србији је против Ковида-19 до недеље, 24. јануара вакцинисано нешто више од 90.000 људи, а у току је пријава за добровољну вакцинацију преко портала еУправа, или преко кол центра на број 0800 222 334. Пријављивање није временски ограничено. Они који су се пријавили могу да повуку пријаву или да, када дође време, промене одлуку о томе коју вакцину желе да приме. Потврђено је и да се могу вакцинисати и они који се нису пријавили. У Србији су одобрене три вакцине - Фајзер, руска Спутњик и кинески Синофарм. Тренутно су у понуди само кинеске вакцине Синофарм иако се у пријави наводи укупно пет - две америчке - Фајзер/Бионтек и Модерна, британска Оксфорд-АстраЗенека, руска Спутњик и кинеска Синофарм. Шта знамо о тим вакцинама? Погледајте видео: Како се осећају лекари у Србији који су примили вакцину Имунизација против корона вируса у Србији, почела је 24. децембра 2020. Укратко Вакцине Фајзер, Оксфорд, Спутњик, Синофарм и Модерна захтевају давање две дозе. Стручњаци који су развили Фајзерову вакцину кажу да је делотворна у 95 одсто случајева, слично је и за вакцину компаније Модерна. Вакцина Оксфорд/АстраЗенека је делотворна између 62 и 90 одсто, али током клиничког испитивања нико није захтевао болнички третман, нити је оболео од Ковида-19. Руска Спутњик V вакцина, тврде стручњаци, делотворна је у између 85 и 91,5 одсто случајева, а најновија истраживања у Бразилу о кинеској вакцини показала су да је мање ефикасна него што се првобитно мислило. Разлике између вакцина су у начину прављења, чувања и дистрибуције, као и у цени. Фајзерова и Модернина вакцина су развијене уз помоћ генетског кода вируса који се убризга у тело које потом развија антитела и Т-ћелије. Оксфордска вакцина садржи генетски модификован вирус који је коришћен да се имунизују шимпанзе. Измењен је како би се спречило да настави да заражава људе, али и даље садржи део схеме корона вируса - шиљасти протеин. Када се то убризга у људски организам, он почиње да ствара шиљасти протеин корона вируса, који имуни систем препознаје као претњу и покушава да га уништи. Најтежа за чување и допремање је Фајзерова вакцина. Иако државе нису саопштиле колико су платиле до сада одобрене и набављене вакцине, верује се да Фајзерова доза кошта око 17 евра, Модернина око 28 евра, а најјефтинија је Оксфорд/АстраЗенека - око 3,5 евра по дози. Фајзер/Бионтек вакцина Фајзер/Бионтек вакцина је прва добила употребну дозволу, а она може да спречи да се развије болест Ковид-19, пише у Информатору који је доступан на српском језику. Светска здравствена организација (СЗО) је 31. децембра одобрила хитну употребу ове вакцине. Према тврдњама стручњака који су је направили, показала је да је делотворна у 95 одсто случајева. Потребне су две дозе у размаку од три недеље. Тестирана је на 43.500 људи у Сједињеним Америчким Државама, Немачкој, Бразилу, Аргентини, Јужној Африци и Турској. Велика Британија је 2. децембра постала прва држава на свету која је одобрила ову вакцину, а десетак дана касније одобрена је и у САД. Прве дозе ове вакцине су 24. децембра у Србији добили премијерка Ана Брнабић, министарка за рад и чланица Кризног штаба за сузбијање корона вируса Дарија Кисић Тепавчевић и епидемиолог, члан Кризног штаба Предраг Кон. У Србију је до сада стигло око 25.000 доза Фајзерове вакцине. Шта је ова вакцина? Фајзерова вакцина је направљена тако што се део генетског кода корона вируса убризгава у тело. Оно почиње да производи вирусне протеине, али не и цео вирус, што је довољно за оспособљавање имунолошког система да се избори. Фајзерова вакцина захтева складиштење у посебним кутијама са сувим ледом како би се задржала на температури од -70 степени Целзијуса. Може да се чува на температури фрижидера до пет дана пре употребе. Нежељена дејства која су забележена после примања вакцине су бол, оток или црвенило на месту убода, замор, главобоља, бол у мишићима, језа, бол у зглобовима, повишена телесна температура, мучнина, повраћање, оток лимфних чворова. Такође постоји могућност алергијске реакције на вакцину у периоду од неколико минута до једног сата после примене дозе. Још, међутим, није јасно како вакцина утиче на оне који пате од алергија. У Великој Британији је забележено неколико случајева јаких алергијских реакција на вакцину, а у Сједињеним Државама неколико случајева анафилактичког шока. Такође, за труднице није дата општа препорука јер, како је навела Европска агенција за лекове (ЕМА), у клиничкој студији је било премало трудница. Професорка имунологије на Медицинском факултету у Београду Емина Милошевић саветовала је трудницама да прескоче вакцинацију, јер оне нису биле укључене у трећу фазу испитивања вакцине. Исти савет је дала и онима који су имали озбиљне алергијске реакције и за које није установљено због чега су настале. Доктор Милош Бабић - молекуларни биолог и неуробиолог објаснио је у тексту за онлајн публикацију „Наука у Србији" да се у овим вакцинама налазе „мале куглице од масти". У центру се налази капљица слане воде у којој пливају молекули РНK. Kада та капљица уђе у тело, наше ћелије је „прогутају". РНK буде уништена после пар сати до пар дана, али у међувремену наведе нашу ћелију да произведе неколико вирусних протеина. Нашем имуном систему делује као да је та ћелија инфицирана вирусом, и он подигне узбуну, и почне да прави антитела. Ово је важно јер када прави вирус дође до организма, имуни систем већ има спреман одговор, и лако се одбрани. Спутњик V Русија је прва земља на свету која је регистровала вакцину против вируса корона - Спутњик V још у августу, пре него што су масовна испитивања безбедности и ефикасности почела. Руски научници су у септембру објавили први извештај о вакцини, рекавши да су рани тестови показали знаке имуног одговора. У извештају који је објавио медицински часопис Лансет наведено је да су сви учесници развили антитела за борбу против вируса и да нису имали озбиљних нежељених ефеката. Иако је ова вакцина у употреби у Русији и још неким земљама, попут Србије, њу још није одобрила Европска агенција за лекове. Председница Владе Србије Ана Брнабић рекла је потом да се очекује да у Србију стигне 500.000 доза руских вакцина, а стручњаци кажу да је она безбедна исто као и америчког произвођача Фајзер-Бионтек. Међутим, Вучић је 11. јануара за ТВ Хепи рекао да ће стићи и бити „нешто мање" вакцина Спутњик из Русије него што је планирано. Од чега се састоји? Од две потпуно различите ињекције које користе различите „векторе" или носиоце корона вируса. Руски научници тврде да имунитет почиње да се формира после прве вакцинације. Поновна вакцинација појачава имунолошки одговор тела и има дуготрајнији ефекат. Истраживања показују да вакцинација у две фазе производи имуни одговор у 100 одсто случајева. А такав имунитет је јачи од имунитета код оних који су имали корона вирус, тврде научници. Руси тврде да је ова вакцина показала ефикасност од 92 одсто. Такође се прима у две дозе у размаку од три недеље. Погледајте видео: Како вакцине раде Како вакцине функционишу Директор Руског директног инвестиционог фонда Кирил Дмитријев изјавио је за лист Политика да се на основу експерименталних података очекује се да ће Спутњик дати најмање две године имунитета на Ковид-19. Рекао је да постоје течна и лиофилизована вакцина - прва се чува на минус 18 степени Целзијусових, а друга на температури од два до осам степени Целзијусових. То је чини повољнијом за транспорт од Фајзерове. Вакцину је примила и једна од ћерки Владимира Путина. Вакцина је регистрована 11. августа, дан после завршетка друге фазе клиничких испитивања. Поједини научници су изразили забринутост, сматрајући да у испитивањима вакцине није учествовало довољно добровољаца. Доктор Милош Бабић каже да је аденовирус - врста вируса која код људи изазива генерално благе болести. „Из тих аденовируса је избачен нормалан садржај, тако да не могу да се размножавају, и када инфицирају људску ћелију у њој производе само комадиће коронавирусних протеина", објашњава Бабић у тексту за онлајн публикацију „Наука у Србији". Процес је следећи - са вакцином, аденовирус уђе у организам, изазове локалну инфекцију, и узбуни имуни систем - који онда дође и произведе антитела за напад на те делове коронавируса. Kасније, у случају инфекције стварним коронавирусом, имуни систем већ зна како да га препозна. Велики проблем за овакве вакцине је што су сви људи изложени разним аденовирусима од детињства, тако да сви имамо макар делимичну отпорност. Због тога, наш имуни систем може да уништи део вируса из вакцине пре него што успеју да направе ту локалну инфекцију (што самим тиме спречи и настанак имунитета према коронавирусу). Такође, ова вакцина се производи много спорије него РНK вакцине, и биће знатно мањи број доза доступан. Имунизација против корона вируса у Србији, почела је 24. децембра 2020. Оксфорд/АстраЗенека Аденовирусе користи и вакцина АстраЗенека коју је произвела истоимена компанија и универзитет Оксфорд у Великој Британији. Она је добила употребну дозволу здравствених власти Велике Британије крајем прошле године. Развијана је у првим месецима 2020, док је на добровољцима тестирана у априлу. После тога је прошла серију клиничких испитивања, а у трећој фази тестирања учествовало је 30.000 добровољаца. Испитивања су показала да симптоме Ковида-19 зауставља у 70 одсто случајева, а према неким подацима, усавршавањем вакцине, заштита би могла да буде и 90 одсто. Вакцина се прима у две дозе и показала је добар учинак код старијих људи. Како ради? Оксфордска вакцина садржи генетски модификован вирус који је коришћен да се имунизују шимпанзе. Измењен је како би се спречило да настави да заражава људе, али и даље садржи део схеме корона вируса - шиљасти протеин. Када се то убризга у људски организам, он почиње да ствара шиљасти протеин корона вируса, који имуни систем препознаје као претњу и покушава да га уништи. После тога, када имуни систем дође у додир са правим корона вирусом, већ зна како да се понаша и да делује. Оксфордска вакцина би могла да убрза процес имунизације јер је јефтинија, масовна производња је лака, а предност је и што се чува на уобичајним температурама фрижидера и на тај начин је олакашно допремање. Велика Британија је наручила 100 милиона доза. Србија још нема уговор за АстраЗенека вакцине, али су и оне у понуди код добровољног пријављивања преко еУправе. „Кренућемо и у разговоре са АстраЗенеком", рекао је председник Србије Александар Вучић за ТВ Хепи, не прецизирајући датум. Кинеска вакцина - Синофарм У понуди за вакцинисање против корона вируса у Србији је и кинеска вакцина ББИБП-КорВ (BBIBP-CorV), кинеске државне компаније Синофарм, са седиштем у Шангају. Милион доза ове вакцине стигло је у Србију 16. јануара. Кинески званичници су 30. децембра објавили да је ова вакцина, после три фазе испитивања, 79 одсто ефикасна. У Уједињеним Арапским Емиратима (УАЕ), где је вакцина почетком јануара одобрена, објављено да је њена ефикасност 84 одсто, на основу прелиминарних резултата треће фазе испитивања. Ројтерс је пренео да је портпаролка компаније одбила да објасни ова неслагања, те да ће детаљни резултати били објављени касније. Трећа фаза испитивања у Кини је обухватила 60.000 људи, речено је из компаније. Синофармова вакцина се, ван Кине, тренутно тестира широм света, а одобрена је у Бахреину, Египту, Јордану, на Сејшелима и у УАЕ. Истраживања су у децембру обустављена у Перуу због „озбиљног нежељеног дејства" код једног добровољца, да би касније ипак била настављено испитивање. Неки стручњаци су изразили сумњу у кинеска истраживања и процене, јер основни подаци и методе њихових испитивања нису јавно доступни. Пре треће фазе је почела њена дистрибуција за скоро милион људи у Кини у програму за хитну употребу. Професор Дејл Фишер са Националног унивезитета изјавио је да је „неуобичајено" појачати програм вакцинисања без завршетка треће фазе испитивања. „Нормално је сачекати анализе треће фазе испитивања пре него што се појача програм вакцинисања путем одобрења за хитну употребу", рекао је Фишер за ЦНБЦ. Синофарм вакцина се прима у две дозе на 28 дана. Заснована је на традиционалној технологији која користи умртвљени вирус. „Зато се каже да је ово стара технологија, јер се путем вакцине у организам убацује умртвљени вирус, имуни систем се бори и ствара антитела против С-протеина. „Ова вакцина је по технологији којом је направљена слична вакцини која се сваке године прима против сезонског грипа", рекао је доктор Небојша Бохуцки за портал суботица.ком. Кинеску вакцину компаније Синофарм први је примио министар здравља Златибор Лончар, а онда и министар образовања Бранко Ружић. Председник Србије Александар Вучић је такође најавио да ће се њоме вакцинисати. У Кини је неколико вакцина тренутно у различитим фазама развоја, а поред Синофарма, пут на страна тржишта пронашла је и вакцина КоронаВак - компаније Синовак. Ова вакцина тренутно није у понуди за вакцинисање против корона вируса у Србији. Према извештају компаније Синовак, КоронаВак изазива брзу реакцију имуног система, иако у студији објављеној у априлу и мају ове године није представљен проценат њене успешности. Ипак, вакцина против Ковида-19 развијена у Кини показала је успех у другој фази тестирања, наводе истраживачи. Кажу да је КоронаВак вакцина дала брзи имунолошки одговор током испитивања извршеног на 700 људи. Према званичницима, близу 60.000 људи је примило вакцину од почетка новембра. Ова вакцина се даје из две дозе са размаком од две недеље, а чува се на температури од два до осам степени. Најчешће нежељено дејство пријављено у првим фазама испитивања је бол на месту убода, док је само један пацијент имао снажну алергијску реакцију, који се опоравио после три дана и није је испољио код друге дозе. С обзиром да је пандемија готово у потпуности под контролом у Кини, последња фаза испитивања кинеске вакцине спроводи се, између осталог, у Турској и Бразилу. У Туској је крајем децембра ова вакцина показала ефикасност од 91,25 одсто, уз могућност да порасте на основу података испитивања у касној фази, саопштили су турски научници. Током испитивања КоронаВака у овој земљи нису откривени већи симптоми, осим што је једна особа имала алергијску реакцију. Последњи резултати показују да је вакцина протива Ковида-19 Синовак мање делотворна него што се раније мислило, показало је истраживање из Бразила. Према тим подацима, вакцина је показала више од 50 одсто успешности, што је за 20 одсто мање него што се до сада мислило. Модерна Вакцина америчке компаније Модерна такође користи РНК технологију попут Фајзерове. Њихови подаци из новембра су показали да је вакцина 94,5 одсто делотворна. У истраживању је учествовало 30.000 људи у Америци при чему је половини дато две дозе вакцине, у размаку од четири недеље, док су остали добили лажне инјекције. Вакцина се прима у две дозе, у размаку од четири недеље. Није познато колико дуго траје имунитет, јер се стање добровољаца који су је примили мора дуже пратити. Постоје наговештаји да вакцина нуди извесну заштиту припадницима старијих старосних група. Такође, није познато да ли вакцина само спречава да се људи тешко разболе или спречава да се вирус шири. Ова вакцина за сада је одобрена у САД и у Великој Британији која је наручила 17 милиона доза чије би примање требало да почне на пролеће. Иако користи исти приступ као Фајзер/Бионтек, вакцина Модерне се лакше чува јер остаје стабилна на минус 20 степени и до шест месеци. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk