ЕУ самит: Лидери прекидају разговоре јер нема сагласности око најважнијих функција
После састанка у Бриселу, лидери Европске уније подељени су око питања ко треба да заузме најважније функције, па су преговори поново одложени.
"Spitzenkandidaten", L-R: Margrethe Vestager (liberal, Danish); Frans Timmermans (centre-left, Dutch); Manfred Weber (centre-right, German) Највећа расправа води се око тога ко ће бити наследник председника Европске комисије Жан-Клода Јункера. Надали су се да ће у недељу увече доћи до договора. Дипломате каже да је председавајући самита Доналд Туск предложио да холандски политичар левог центра Франс Тимерманс наследи Јункера. Туска би на функцији заменила бугарска политичарка десног центра Кристалина Георгиева. У недељу поподне самит је прекинут како би Туск одржао билатералне разговоре, у нади да ће изнаћи решење. Преговори су се наставили током доручка у понедељак, али су касније поново одложени за уторак. Преговори су се одужили до касно у ноћ, чиме је тестирана издржљивост новинара И немачка канцеларка Ангела Меркел и председник Француске Емануел Макрон рекли су да је одабир кандидата сада компликованији зато што су мајски избори донели крај доминације странака левог и десног центра политиком ЕУ. „Када немате само два партнера, него три или четири, није лако дефинисати проблем", рекла је Мекел репортерима, признајући да ове несугласице „изгледају лоше". „Али компромис се мора наћи - уколико потраје дуже од овога биће историјски безначајно." Избори у мају донели су велики раст снаге либерала - укључујући и Макронову коалицију - и Зелених, као националиста. Али ниједна од ових група нема већину. „Морамо да учимо из ове препреке - ми пројектујемо слику Европе која није озбиљна, потребна нам је боља припрема за ове састанке". Пожалио се и да „недостаје осећај дужности да се Европа брани као целина", рекао је Макрон новинарима. Какав компромис је предложен? Самит у недељу је ретка појава - сазван јер лидери ЕУ 20. јуна нису успели да се договоре о кандидатима за место председника Комисије и других важних функција - председника Европског савета (ко би заменио Туска), високог представника за спољну политику (Федерика Могерини), председника Европског парламента и председника Европске централне банке. Георгиева је предложена за наследницу Туска. Она је економиста, бивша потпредседница Европске комисије, а од 2017. године обавља функцију извршен директорке Светске банке. Наследник Јункера на челу Комисије биће одговоран за предлагање нових закона ЕУ, спровођење ових правила и вођење трговинских споразума. Али предлог да Тимерманс, тренутно Јункеров заменик, постане председник Европске комисије наишао је на отпор држава источне Европе и лидера десног центра из највеће политичке групације у ЕУ, Европске народне партије (ЕПП). Према предложеном компромису, кандидат ЕПП-а за председника Комисије, Немац Манфред Вебер би уместо тога постао председника Европског парламента. Петогодишњи мандат би могао да подели са либералним лидеро Гајем Верхофштадом. Према овом договору, спољну политику ЕУ водио би либерал, или Данкиња Маргарет Вестагер или премијер Белгије Чарлс Михел. На свим највишим ЕУ функцијама ће доћи до промена, после избора у мају. Сати ценкања - може ли ово да потраје? Адам Флеминг, ББЦ дописник из Брисела пише: Прва ствар коју лидеру ЕУ (и новинари) треба да ураде је да се наспавају после више од 17 сати расправе, ценкања, погађања, свађања и безуспешног тражења компромиса. Следећа ствар је да се сагласе око „пакета" кандидата за највише функције пре него што Европски парламент изабере председника у среду, чиме би умањили маневарски простор лидерима држава чланица, тако што ће дотирати једну од награда. Наравно, ова мртва тачка ће се у једном тренутку превазићи - на крају ће се сагласити око кандидата за посао председника Комисије, а избор вероватно неће ни бити изненађење. Искуснији би рекли „на Западу ништа ново". Али много људи сада поставља питање да ли је овај начин доношења одлука одржив, у подељеној ЕУ у којој ниједна особа, партија, институција или идеологија нема моћ да доноси одлуке. Чему ова политичка свађа? Када се одлучује о кандидатима у обзир морају да се узму резултати избора и оствари прихватљиву равнотежу већих и мањих држава, полова и у смислу географије. Европски парламент жели да се лидери држе процедуре „Шпиценкандидата" (главног кандидата) из 2014. године - према којој највише позиције добијају они које предложе партије које су биле најуспешније на изборима. Ипак, председник Макрон је међу онима који се противе Манфреду Веберу, као предлогу ЕПП-а, и процесу „Шпиценкандидата". Са друге стране, политичари из Пољске, Мађарске и Румуније нису задовољни начином на који је Тимерманс, „бриселски ветеран", спроводио политику владавини права ЕУ. Портпарол мађарске владе Золтан Ковач је твитовао да је именовање Тимерманса на највишу ЕУ функцију било „потпуно неприхватљиво". Именовања на ЕУ позиције - посебно на место шефа Комисије - заоштрило је не само националне ривалитете већ и оне између Европског савета и Европског парламента, које је једино тело у Европској унији чији се чланови бирају директно. Макрон истиче да је потребно предложити двојицу мушкараца и две жене за четири најважније функције. Пета функција - председник парламента - је углавном у рукама европских посланика. И Доналд Таск и Федерика Могерини ће отићи са ЕУ позиција у децембру Како се одлучује ко се именује на коју функцију и шта је њихов посао? Према споразумима ЕУ, премијери држава чланица - Европски савет - предлажу председника Комисије, а затим гласају посланици у Европском парламенту. Избор се постиже квалификованом већином - и то: Притисак је све већи - предвиђено је да посланици ЕП о кандидату лидера гласају током седнице која ће се одржати од 15. до 18. јула - мандат новог руководства треба да почне 1. новембра. Председник Европског савета бира се квалификованом већином лидера ЕУ, и требало би да ступи на дужност 1. децембра. Она или он ће руководити састанцима и самитима ЕУ и управљати општом стратегијом Уније, док се Комисија бави детаљима. Високи представник за спољну политику руководи Службом ЕУ за спољне послове, и баве се питањима као што су нуклеарни програм Ирана, Косово и интервенције Европске уније у Африци. Фаворит за позицију председника Европске централне банке је Јенс Вејдман, председник немачке Бундесбанке. ЕЦБ је морала да умири тржишта после кризе еврозоне и управља великим дуговима и проблемима Грчке. Банка има огроман утицај, имајући у виду сталне бриге око евра. Председник европског парламента води дебате посланика и контролише гласање за већину ЕУ закона. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk