Корона вирус, буџет и финансије у Србији: Почиње исплата 30 евра, како се пријавити за помоћ
Годину дана после исплате 100 евра из државног буџета, у среду, 12. маја почиње исплата 30 евра за све пунолетне људе у Србији, а толико ће добити и у новембру.
Првих 30 евра у мају, а других 30 у новембру. Процедура за пријављивање је једноставна и кратко траје, а попуњава се преко сајта Управе за трезор. Потребно је унети три податка - број личне карте, јединствени матични број грађана и банку у којој имате рачун или где желите да вам држава отвори рачун, ако га немате. За оне који не баратају интернетом, од среде, 5. маја почела је и пријава телефоном преко кол центра. Број телефона контакт центра је 0800 101 100 и позив је бесплатан. Они који позову ће у контакт центру чути аутоматски снимљен глас који ће их водити кроз цео процес пријаве. Пријава траје до 15. маја. Ко може да се пријави? Сви који су били пунолетни дана 23. априла 2021. са пребивалиштем у Србији и важећом личном картом. Ту могућност искористила је 34-годишња Марија из Београда. „Пријавила сам се за помоћ, мада ми то неће много помоћи, јер је мали износ. „Врло је једноставно", каже Марија, радница у једној од београдских мењачница за ББЦ. Сличног става је и 27-годишња Марина, која се за помоћ пријавила још првог дана. „Одмах сам се пријавила. Нису неке паре, али ја платом пуним тај буџет, треба и да узмем новац од државе. „На разне глупости дају, нек деле и нама обичним људима", каже Марина. Када новац леже на рачуне? Исплата прве рате почиње 12. маја, најавио је министар финансија Синиша Мали. „Само у прва два дана више од два милиона грађана ће добити новац. „Пријављивање траје до суботе, 15. маја, позивам грађане да се пријаве преко кол центра или портала Управе за трезор", рекао је Мали за РТС. До краја наредне недеље, додао је, новац ће добити сви који су се пријавили. У уторак, 11. маја, он је за РТС рекао и да пријава за 3.000 динара за вакцинисане почиње 1. јуна. Ко не мора да се пријављује? Око 1,7 милиона пензионера, као и корисници социјалне помоћи и људи на издржавању затворске казне добили су по 30 евра прошле седмице. Пензионерима ће додатних 50 евра бити уплаћено у септембру, а незапосленима 60 евра у јуну. „Помоћ је неселективна, а можда би било боље да више добију они који имају мање пензије", каже Иван, седамдесетогодишњи пензионер из Београда. „Цене стално расту, па ће нам на крају, до новембра, то извући више новца од ових 110 евра које добијамо". Ту новчану помоћ ће, каже, да потроши да купи лекове чија цена износи готово 60 евра. Колико људи се досад пријавило? До 11. маја ујутро за помоћ се пријавило више од 3,8 милиона људи, рекао је Мали за РТС. Раније је саопштио податак да се прошле године у првих пола сата за 100 евра пријавило 3.900 људи, а у ноћи између уторка и среде у првих пола сата пријавило се више од 20.000 људи, пет пута више. Ако се узме податак Републичке изборне комисије да је у Србији маја 2020. било нешто више од 6,5 милиона људи уписаних у бирачки списак, онда се готово половина пријавила за помоћ државе. Међу њима није 34-годишњи Стефан из Београда. „Нисам се пријавио, једноставно та помоћ ми не треба. „Данас сам чуо да су најавили да ће вакцинисани добити три хиљаде, а ми смо срећно невакцинисани, па нећу добити ни то", каже он за ББЦ. Које још врсте помоћи нуди држава? Председник Александар Вучић најавио је да ће сви вакцинисани до 31. маја добити додатну помоћ од 3.000 динара. Незапослени у јуну добијају још 60 евра, а пензионере у септембру очекује помоћ од додатних 50 евра, наводе званичници. Помоћ у трећој и четвртој недељи маја очекује и грађане на Косову, за коју не треба пријава. „Деца до 18 година и остали добијају 100 евра, а незапослени 200 евра", изјавила је саветница министра финансија Ана Јовић за ТВ Прва. Овогодишњим пакетом помоћи привреди и грађанима предвиђена је исплата половине минималне зараде за три месеца за предузетнике, микро, мала, средња и велика предузећа. Та предузећа заједно запошљавају око 1,5 милиона људи и за ову меру је издвојено 69,8 милијарди динара из буџета Србије, саопштило је раније министарство. Једна је већ исплаћена, а друга половина такозваног минималца биће исплаћена 10. маја, најавио је министар. Раније је најављено да додатна помоћ очекује и запослене из сектора угоститељства и туризма, туристичке водиче и рент-а-кар агенције. Они ће добити још једну целу минималну зараду, поред три исплате половине минималца. „За све градске хотеле биће исплаћена иста новчана помоћ као у 2020. години, а то је 350 евра по лежају и 150 евра по соби", рекао је раније Мали. Додао је да ће аутопревозници добити 600 евра месечно за сваки аутобус. Поново „хеликоптер паре" У склопу државне помоћи по истом принципу такозваног „хеликоптер новца" сви пријављени грађани су прошле године од државе добили по 100 евра. Ту неселективност у давању помоћи критиковали су неки економски стручњаци, између осталих и Фискални савет. „За финансирање једнократних новчаних исплата становништву у 2020. и 2021. неопходно је веома велико задуживање земље од преко милијарду евра", наводи се у најновијој анализи Фискалног савета. „Колико су то велика средства можда најбоље илуструју подаци да изградња читавог Моравског коридора од Појата до Прељине кошта око 800 милиона евра, а да су изградња и опремање Клиничког центра Ниш коштали око 50 милина евра. „Стога је оправдано питање да ли су толика средства могла да се уложе корисније, то јест да трајно побољшају квалитет живота у Србији уместо што се деле свим грађанима за потрошњу, укључујући и оне грађане којима оваква помоћ објективно није потребна", пише у њиховој анализи од 5. маја. Ова средства Република Србија је морала да обезбеди задуживањем на међународном тржишту. Зато ће трошак овог дуга морати да отплаћују сви порески обвезници у годинама које долазе, упозоравају из Фискалног савета. Уместо тога, наводе, помоћ државе требало је да буде усмерена само ка предузећима и становиштву који су највише погођени кризом. Сличног мишљења је и економиста Љубодраг Савић. За све исплате државне помоћи била су потребна задуживања, која ће плаћати будуће генерације, рекао је Савић раније за ББЦ на српском. „Једно од питања које је неизбежно јесте која је цена што смо условно речено најбољи у Европи, колико је држава себе пренапрегнула, колико се задужила од будућности. „Ми смо прошли кроз један луди период неодговорног понашања у јавним финансијама, када се преко сваке мере задуживало", каже Савић. Реагујући на ова и слична мишљења, министар финансија Синиша Мали рекао је да је „очигледно да је Влада опет погодила овом мером (исплата 60 евра)" јер се, каже, не би толико људи пријавило да им не треба новац. „Држава показује колико је јака и снажна, све је како смо и обећали, то смо и обезбедили, да ли су то вакцине, болнице, респиратори, све иде на време, другачија је слика Србије", каже Мали. Погледајте видео: Како је изгледала пријава за 100 евра? Сто евра за пунолетне грађане: Мера о којој не престаје полемика Како би то изгледало у пракси? Економисти Фискалног савета дали су пример како би се уштедело да је држава бирала коме даје помоћ прошле године. „Ако узмемо поједностављен пример где Марко зарађује 200 евра, а Иван 800 евра, неједнакост њихових прихода износи 4:1. „После исплате 100 евра свима, Маркови укупни приходи ће износити 300 евра, а Иванови 900 евра, чиме се неједнакост привремено смањује на 3:1. „Да је само Марко примио 100 евра, буџетски трошак био би двоструко мањи а смањење неједнакости било би веће и износило 2,7:1 (Маркових 300 евра према Иванових 800 евра)." Реаговања на друштвеним мрежама Има оних који критикују одлуку власти о новој помоћи и оних који у ироничном тону коментаришу ранију оцену Вучића да је Србија „економски тигар". Поједини предлажу да треба узети новац и уплатити га за помоћ болесној деци. А други, попут опозиционог политичара Балше Божовића, раније су предложили да помоћ од 60 евра не добију они који су одбили да се вакцинишу против корона вируса. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk