Загађење ваздуха: Шта удишемо
Грађане седам градова у Србији дочекао је понедељак са температурама изнад просека за ово доба године, али и са натпросечном загађеношћу ваздуха.
Трећи дан децембра у Сарајеву - степен загађености ваздуха „веома нездрав" Ниш и Ваљево недељу су започели као градови са најлошијим квалитетом ваздуха у Србији, саопшила је Агенција за заштиту животне средине. Сагоревање огрева у пећима, рад мотора аутомобила и индустријских постројења допринели су изузетно повишеним вредностима такозваних суспендованих честица и тешких метала. Суспендоване честице се састоје од дима, чађа, прашине, соли, киселина и метала, а у протекла 24 сата, њихова просечна вредност, као и присуство тешких метала у Ваљеву и Нишу износила је 184 и 154 микрограма по метру кубном ваздуха. Просечна вредност не би требало да прелази 50 микрограма по метру кубном. Не постоји „најзагађенији град" Повишене вредности почетком недеље измерене су и у Београду, Новом Саду, Суботици, Смедереву и Бору. Ипак, у Агенцији за заштиту животне средине кажу да је се на основу дневних мерења не може одредити који град је најзагађенији. „Не постоји критеријум за најзагађенији град, већ се према законским одредбама врши оцењивање квалитета ваздуха", каже за ББЦ на српском Миленко Јовановић директор Одељења за контролу ваздуха у Агенцији за заштиту животне средине. Који су највећи еколошки проблеми Балкана Први српски „еколошки устанак" у Белој Цркви Он објашњава да Агенција прати концентрације сумпор-диоксида, азот-диоскида, угљен-моноксида, приземног озона и суспендованих честица, а на одређеним локацијама се прати и концентрација тешких метала чије су високе вредности забележене у Ваљеву и Нишу. У тешке метале спадају: • oлово • aрсен • кадмијум • никл Међутим, да би се одредила концентрација тешких метала, потребне су лабораторијске анализе, тако да подаци нису одмах доступни. На сајту Агенције могуће је у реалном времену пратити резултате аутоматског мониторинга квалитета ваздуха. Како се врше мерења? Почетак грејне сезоне у Србији почетак је периода погоршаног квалитета ваздуха Оцена квалитета ваздуха које ради Агенција за заштиту животне средине ради се на нивоу целе територије Србије и врши се анализом средњих годишњих вредности загађујућих материја. Уз средње годишње вредности, прате се прекорачења дневних и сатних граничних вредности појединих загађивача, као што је случај са повећаним дневним вредностима у Нишу и Ваљеву. Постоје три категорије квалитета ваздуха: Из Агенције кажу да је у новембру 2018. године, према прелиминарним подацима, прекорачења дневне граничне вредности концентрација суспендованих честица било у: Ко су највећи загађивачи? Nа лош квалитет ваздуха током зиме утиче и положај градовa, кажу у Агенцији за заштиту животне средине Повећане вредности у Нишу резултат су почетка сезоне грејања, рекли су локалним медијима званичници Института за јавно здравље у Нишу. Вишегодишња испитивања квалитета ваздуха у Нишу су показала да су концентрације чађи и суспендованих честица уобичајено повишене у сезони ложења, објашњавају они. Шта за глобално загревање значи 1,5? Пет ствари које смо сазнали из извештаја о климатским променама „Када се уз то зна да су зими чести периоди стабилног времена са ниским температурама, временом без ветра и падавина закључак је да тада долази до вишедневног повећања концентрација полутаната", каже Јовановић. Он додаје да на лош квалитет ваздуха утиче и положај града у долинама и котлинама, као што су Ваљево, Ужице и Косјерић. Поред сезоне грејања, ово су остали загађивачи ваздуха у Србији и на Балкану: Извор: ЦЕКОР Конференција УН о климатским променама У понедељак је у Катовицама у Пољској отворена Конференција Уједињених нација о климатским променама. Сматра се да је овај скуп најзначајнији још од Споразума о климатским променама, потписаног у Паризу 2015. године. Последње анализе показале су да је емисија угљен-диоксида поново порасла након што је четири године била на истом нивоу. Како би се пораст температуре задржао на стопи од 1,5 степена, потребно је да се емисија штетних гасова смањи за 45 одсто до 2030. године. Потребна је „одлучна акција у наредне две године које су од суштинске важности за климатске промене", саопштено је из Уједињених нација. На конференцији учествује и председница владе Србије Ана Брнабић. Она је поручила да, иако заштита животне средине није била на листи приоритета Србије, тек се сада пружа прилика да се уложи у области попут екологије и обновљиве изворе енергије. Квалитет ваздуха који дишемо подсећа да ту прилику не смемо да пропустимо. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk