Бомбе Другог светског рата осетиле су се и у свемиру
Бомбе које су користили савезници током Другог светског рата биле су толико снажне да су оштетиле горњи део Земљине атмосфере.
Бомбардовање фабрике у Марингбургу у Немачкој, 9. октобра 1943. године Ваздушни напади претварали су градове у пепео, а истраживачи су дошли до податка да су се удари осетили и до 1.000 километара у ваздуху. Крис Скот са Универзитета у Редингу каже: „Био сам апсолутно запањен (кад сам сазнао)." „Сваки напад имао је снагу најмање 300 громова". Како наводи, сада се нада да ће због тога људи боље разумети колико природне непогоде попут муња, вулканских ерупција и земљотреса могу да утичу на атмосферу. Како знамо да се ово догодило? Истраживачи су проучавали записе истраживачког центра града Слоуа у Великој Британији. Дан Д: Бункери у новом светлу Србија и антифашизам: Шта деца данас уче Ветеран француског Покрета отпора умро у 101. години Тражили су колико се мењала концентрација електрона у горњој атмосфери током 152 ваздушна напада савезника у Европи. Међу тим нападима су бомбардовање Берлина и напади који су пружали подршку искрцавању у Нормандију. Савезнички ваздушни напади који су почели 1942. готово потпуно су уништили Дрезден и Хамбург Подаци показују да је концентрација електрона значајано опадала након детонација бомби, што је са друге стране загрејавало горњу атмосферу. То је изазвало мале, али значајне промене у јоносфери изнад Слоуа, иако су бомбе падале хиљадама километара далеко. Ипак, Крис Скот признаје: „Ово су веома привремени ефекти који су благо загрејали атмосферу". „Ефекти на јоносферу су трајали само док се топлота не нестане". Шта треба да знамо о јоносфери? То је слој атмосфере који може да утиче на радио комуникације, ГПС, чак и на нека схватања метеоролошких система. „Ово истраживање је веома важно уколико желимо да схватимо јоносферу", каже Скот. „Знамо да јоносферу контролише соларна активност, али варирра много више него што ми тренутно можемо да објаснимо".