Сенке над Балканом: Друга сезона „серије која помера границе“ донела бинџовање
Након две године, Сенке су се поново надвиле над Балканом - критичари хвале нову сезону, интернет се по обичају расправља, а грађани први пут „бинџују".
Прва сезона Сенки померила је границе српске телевизије, а стручњаци наводе да ће исто бити и после друге Два обична београдска полицајца, Андра Танасијевић и Станко Плетикосић, нашла су се у веома незгодној ситуацији. Велики рат само што је завршен, а по улицама Београда лута убица који људима сече главе. Случај мора што пре бити решен, да и њима којим случајем главе не би летеле. Ситуацију, наравно, компликују Црна рука, терористи ВМРО, комунисти, масони, Мустафа Голубић, Карађорђевићи, Анте Павелић, београдско подземље и бројни други мутни типови. Прегурали су Андра и Станко некако то, стигли до друге сезоне и опет су у проблему, на одушевљење бројних гледалаца. „То је морало одмах да се одгледа, па таман ми живот пресео", каже Милорад Миловановић, аутор портала Деда Милорад који се бави филмовима и серијама. „Почео сам у суботу у 17 часова, а завршио негде око пола четири ујутру и онда сам сео да напишем текст. Не кажу џаба да 'није болест све што боли'", додаје он након гледања друге сезоне. Филмски критичар Ђорђе Бајић је стигао до шесте епизоде и каже - добра је. „Захтевна је, не може да се гледа са пола пажње. Нисам сео и одгледао целу у цугу, али дозирам је, тако ми прија". „Важно је да не морам да чекам седам дана, већ имам неки свој ритам. То је раније могло само са страним серијама, на пример на Нетфликсу, а сада може и код нас". Сенке над Балканом међу најгледанијим серијама света, на сајту ИМДБ заузимају високо 63. место Рецензија Ретко која домаћа серија је у Србији изазвала толико пажње као Сенке над Балканом. Миловановић у рецензији друге сезоне, написаној пред зору, наводи да су Сенке „једна од најбољих, ако не и најбоља серија у историји домаће телевизије". „Има одличне продукцијске вредности и може да парира серијама преко баре, што је реткост за наше стандарде, а чак је друга сезона у том смислу напредак у односу на прву", истиче он. „Сенке су притом једна од ретких домаћих серија која се служи наджанровским поигравањем, јер имате четири жанра у једном формату - трилер, психолошки-хорор, драму и политички трилер". Како наводи, импресиван је и сценарио који је „сјајно маневрисао четири наратива". „Реч је о четири приче које наизглед немају везе једна са другом, али се преплићу и осликавају наше друштво некад и сад. Наше серије су постале лење и склоне линеарном кретању радње, овде то није случај и ако то није довољно да јој залепимо златну звездицу, онда не знам шта јесте". Бајић је сагласан - истиче да су Сенке на више начина помериле границу. „На пример, начин писања сценарија је потпуно другачији - иза Сенки стоји сценаристички тим, што се у Србији раније ретко дешавало, иако је пракса у свету", истиче. Поред аутора серије Драгана Бјелогрлића, на сценарију су радили Даница Пејовић и писци Дејан Стојиљковић и Владимир Кецмановић. Бајић додаје да прича садржи све елементе који привлаче људе - интригу, секс, убиства, политику и историјске елементе - а да је „комбинација свега тога створила нешто привлачно". Андрија Кузмановић као инспектор Станко Плетикосић Бинџовање Друга сезона Сенки донела је нешто ново и у технолошком смислу - грађане Србије је научила шта је бинџовање. То значи да је нову сезону, након плаћања, могуће одгледати одједном на интернету, тј. бинџовати је, што је већ неко време стандард у свету. Међутим, питање је да ли ће се грађани Србије, навикнути да такве ствари не плаћају, суздржати од пиратерије. „Изнећу врло непопуларан став, па ме стрељајте - не може ништа да се гледа за Џ. Ако желимо да домаћа продукција напредује и буде квалитетнија, онда треба да инвестирамо", каже Миловановић. „Прочитао сам коментар да илегални сајтови 'морају да постоје да би људи проверили шта је добро, а шта је лоше'. Ма није могуће. „Шта сад то треба да значи, да ће неко илегално да погледа, па да плати и легално гледа у биоскопу или на стриминг сервису? Не бих рекао", сматра он. Миловановић истиче да се Србија „озлоглашено навикла да садржај добија бесплатно и илегално", а филмови и серије нису бесплатни. „Прочитао сам да је до сада 10.000 људи купило серију. Наводно, то је добар резултат. Нисам сигуран да се то исплатило, али хоће у току емитовања због спонзора и реклама", истиче он. Бајић каже да су у светским оквирима плаћање - и бинџовање - нормалне ствари, али да је питање колико је домаћа публика спремна да за серију издвоји 1.000 динара. „Искрено, нисам баш сигуран. Концепт пиратерије нашим људима није стран, већински сматрају да је сасвим у реду да се нешто скине и погледа, а да се не плати. „Кад се Џокер појавио прво питање је углавном било где има да се скине, а не да се иде у биоскоп", сматра он. У другој сезони екипи се придружила Весна Тривалић А шта каже интернет? Многи су одушевљени. Ненад Јездић као Кројач Ипак, има и оних којима се не свиђа. А део, наравно, тражи где серија може да се скине. Иначе, поједини корисници су се жалили да је било проблема током гледања, али је компанија СББ убрзо објаснила о чему се ради. За то време су поједини одушевљени што се у серији појављује и Дража Петровић, уредник листа Данас. Бјелогрлић је нешто раније изјавио да у плану има три сезоне Сенки над Балканом Шта даље? Прва сезона Сенки, емитована 2017. године, изазвала је доста буре и одмах су кренуле приче да ће сада сви морати да праве серије тог квалитета, макар када је у питању продукција. „Не можемо да се меримо са компанијом ХБО, на пример, али рецимо да су Сенке доказ да је тај искорак могућ и да би могли да буду најава нечег квалитетног", истиче Бајић. „Највећи комплимент ауторима био би да Нетфликс преузме садржај. Када се то деси то је доказ да је пројекат баш како треба", додаје он. Међутим, од те 2017. се ништа револуционарно није десило на домаћој сцени када је реч о новим серијама. „То није проблем филмских и телевизијских радника, већ тога што нема средстава и креативци веома тешко добијају подршку за пројекте", каже Миловановић. „Сигуран сам да у фиокама чуче одличне идеје у које нико не жели да инвестира". Како наводи, Србија је земља рекордне репризираности Бољег живота и Срећних људи, тако да се не може очекивати нагли скок. „Докле год те репризе буду имале преко милион гледалаца по епизоди, телевизије неће видети разлог да инвестирају, што је поражавајуће", истиче Деда Милорад. „Ајде да не будем песимиста, надајмо се да ће Сенке покренути точак... Јутро ће променити све и серија Група дају назнаке да се нешто мења". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk