Пораст глади у свету, упозорава УН
Број људи који гладују у свету повећао се у последње три године, наводи се у извештају Уједињених нација.
Екстремни временски услови имају директан утицај на усеве и доступност хране Према истраживању, 821 милион људи широм света је био неухрањен током 2017. године - скоро свака девета особа. Скоро 151 милион деце млађе од пет година - 55 одсто светске популације - има проблема са растом због лоше исхране. Аутори истаживања кажу да екстремне климатске промене могу делом бити криве за овакве резултате и позивају на хитну акцију. Извештај такође скреће пажњу да потешкоће у набавци здравих и хранљивих намирница доводе до повећања гојазности. Свака осма особа на свету - више од 672 милиона - класификована је као гојазна. „Комплексно и често" Аутори истичу да су се екстремне временске прилике - поплаве, суше, олује - удвостручиле од почетка деведесетих година. „Шаљемо јасну поруку да климатске промене и комплексне и честе екстремне временске прилике прете да униште напоре да се оконча глад у свету и неухрањеност", стоји у извештају. Екстремни временски услови имају директан утицај на усеве и доступност хране, али такође могу да смање: Проблем глади је знатно већи у земљама чија је пољопривреда осетљива на промене у падавинама и сушним данима и где многи људи зависе од прихода од пољопривреде. „Хитна помоћ" Аутори кажу: „Промене у клими и екстремне ситуације - где спадају сукоби и насиље у неким деловима света - су главни узрочници порасти глади у свету." Позивају на контролисану светску и локалну помоћ како би земље постале отпорније на природне катастрофе. Коментарушући извештај, Робин Вилоуби из Оксфама каже „Застрашујуће је да, након деценије пада, поново имамо пораст када је глад у питању." „Неупитна је чињеница да климатске промене не остављају довољно хране људима широм света." „Глад је присутнија у земљама које су погодиле тешке суше и поплаве. Топлије земље су истовремено и гладније." „Људима који стоје иза ових бројева је хитно потребна помоћ. Наши политички представници морају да удвоструче напоре да смање употребу фосилних горива и издвоје средства за помоћ сиромашним земљама у адаптацији на климатске промене." Истраживање су спровеле Организација за храну и пољопривреду Уједињених нација, Светски програм за храну, Уницеф, Светска здравствена организација и Међународни фонд за пољопривредни развој.