Светски дан становништва: 10 чињеница о популацији
У великом холу Палате Савезног извршног већа (СИВ) у Београду светско становништво од 1987. године пребројава „сат" који је Југославија добила од Уједињених нација.
Људи прелазе улицу Те године за време Универзијаде у Загребу рођен је Матеј Гашпар - петомилијардити становник планете. То је и био разлог да „сат" стигне у Београд, али и да се 11. јул - Матејев рођендан прогласи Светским даном становништва. Чињеница да је баш он био петомилијардити становник планете је, према речима Петра Васића, професора демографије на Географском факултету у Београду - „пука случајност". „Дефинитивно није могуће предвидети тачно време и место рођења појединачног лица, стога се може говорити само о томе да су УН израчунале којом брзином се увећава светска популација и у том смислу предвиделе су у ком тренутку ће светско становништво достићи цифру од пет милијарди", каже Васић за ББЦ на српском. „Сат" који броји популацију „Сат" је у Београд донео генерални секретар Уједињених нација Хавијер Перез де Куљеар Гера. Поклон је примио тадашњи председник Председништва СФРЈ Лазар Мојсов. Он и данас ради и броји становништво света, али и Југославије. Осим података о светској популацији, „сат" броји и становништво државе у којој се налази. Пошто је направљен и добијен у време Социјалистичке Федеративне Републике Југославије, броји становништво те државе Ипак, бројеви на њему и актуелни подаци о броју становника се не поклапају. Према подацима са „сата" број становника тренутно је нешто више до 8,3 милијарде, а очекује се да ће осмомилијардитог становника Земља добити тек 2023. године. Међутим, подаци Уједињених нација показују да тренутно на планети живи око 7,7 милијарди људи. Процене су да би 2100. године светска популација могла да досегне број од 11,2 милијарде, што ће донети низ проблема. Петар Васић каже да се пројекције становништва израђују на основу предвиђених стопа фертилитета, морталитета и миграција. „Разлике између пројекција и оствареног број становника произилазе из тога што се рађање, смртност и миграције нису кретали у претпостављеним оквирима. Управо због тога и УН на сваке две године израђују ревизије својих пројекција становништва." Популација и глад У свету се производи довољно хране за становиштво које тренутно насељава Земљу. Међутим, због неравномерне расподељености хране једна од девет особа на свету гладује. Централна Африка је 2018. године била земља са највише гладних, а број гладних се од 2000. године повећао за 27 одсто. Петар Васић каже да је далеко већи проблем неравномеран демографски развој, биполарност у природном и миграционом кретању становништва и социјалне, политичке и безбедносне тензије. „Последице онога што људи раде су све видљивије, а потрошња природних ресурса не престаје да се увећава, у том смислу је сигурно да капацитет планете, када је број становника у питању, није неограничен", каже Васић. На проблеме пренасељености указивао је и оснивач демографије Томас Роберт Малтус. Његови погледи на динамику раста броја становника су били катастрофични. Предвиђао је да ће становништво расти знатно брже од раста понуде хране. Према његовој теорији у будућности ће се појавити велика несташица хране и глад, чије ће последице бити катастрофалне по људски род. Да ли је планета пребукирана? 10 чињеница о светској популацији 1.Србија чини 0,1 одсто светског становништва У Србији је 2018. године, према подацима Републичког завода за статистику живело око 6,9 милиона људи. Према проценама Уједињених нација тај број је драстично већи и износи 8.732.653 становника. По броју становника Србија је 98. земља на свету, од 233 државе које су на листи УН-а. Густина насељености је 100 становника по квадратном километру. Око 60 одсто популације живи у урбаним подручјима. Просечна старост становника је 40,2 године, што Србију чини једном од најстаријих нација на свету. Број становника Србије опао је у последњих 25 година, а највећи је био 1995. када је на територији Србије живело око 9,9 милијарди људи. Васић каже да је готово сигурно да ће наредни попис становништва Србије забележити мање од 6,8 милиона становника и да би у наредних пар међупописних интервала тај број могао да опада за по пола милиона људи. 2. У републикама некадашње Југославије живи око 21 милион људи Осим података о светској популацији, направа у СИВ-у броји и становништво државе у којој се налази. Пошто је направљена и добијена у време Социјалистичке Федеративне Републике Југославије, броји становништво те државе. Држава се у међувремену распала, а поклон Уједињених нација каже да у њој данас живи 28,3 милиона људи. Према доступним подацима, у републикама некадашње државе живи око 21 милион људи. По државама то изгледа овако: 3.„Земљана"има 7,7 милијарди На Земљи тренутно живи око 7,7 милијарди људи. Процене УН-а које су осамдесетих година прошлог века направљене за 2019. годину биле су више за око 600.000. Сваког дана се широм света роди око 220.000 људи, док око 95.000 умре. Од почетка ове године родило се око 74 милиона људи, а умрло је око 31 милион. 4.Од једне до осам милијарди па на даље Иако бројчаник у СИВ-у показује да на планети већ има више од осам милијарди становника, на Земљи ће толико људи бити тек 2023. Пре два века, док су Срби подизали Први устанак 1804. године, свет је дочекао милијардитог становника. Онда је светска популација кренула да расте брже: 5.Азија најнасељенија Када је о континентима реч, готово две трећине свих становника света (око 4,59 милијарди) живи у Азији. Следи Африка - 1,3 милијарде, Европа - 743 милиона, Јужна Америка и Кариби - 658 милиона, Северна Америка - 366 милинона и Океанија - 42 милиона. Истовремено, Европа има најмању стопу фертилитета, док је та стопа највиша у Африци. 6.Десет држава са највише становника 7.Десет држава са најмање становника 8.Људи свих времена Не постоје тачни подаци колико је људи од настанка модерног човека до данас живело на Земљи. Према неким проценама, рођено је укупно око 106 милијарди људи. Друге процене су да је број рођених људи свих времена између 45 и 125 милијарди, али се већина процена креће између 90 и 110 милијарди људи. 9.Четвртина нерелигиозних Према последњој студији, заснованој на подацима из 2010. године и популацији од 6,9 милијарди становника, на Земљи је живело нешто више од 1,1 милијарде људи који су се изјашњавали као нерелигиозни. То је око 23 одсто укупне светске популације. Истовремено, на планети је било око 2,2 милијарде Хришћана, око 1,6 милијарде Муслимана, 1,03 милијарде Хиндуса, 487 милиона Будиста, као и око 14 милиона Јевреја. 10.Стопа раста популације Много људи, а усамљени? Светско становништво тренутно расте по стопи од око 1,07 одсто годишње, што је мали пад у односу на претходне четири године. Просечан пораст становништва процењује се на 82 милиона људи годишње. Процене су и да ће до 2050. девет држава учествовати у половини раста светске популације. То су Сједињене Америчке Државе, Индија, Конго, Нигерија, Уганда, Етиопија, Пакистан, Танзанија и Индонезија. Очекује се да ће 2024. Индија престићи Кину по броју становника, да ће Нигерија претећи САД и постати трећа највећа земља по броју становника. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk