Корона вирус, туризам, економија и Србија: „Пандемија нас је гурнула на ивицу пропасти"
Татјана Мицић, власница нишког хотела Тами Резиденс ( Tami Residence ) , који запошљава око 100 људи забринута је за будућност фирме - каже да још нико није отпуштен али да хотел може да опстане још свега три или четири месеца.
Туристичка индустрија је у проблемима „По први пут видим запослене који гледају у нас послодавце као у богове и не знам шта ћемо даље", каже за ББЦ У сличној позицији у Србији је нешто више од 83.000 људи, који се баве хотелијерством, показују подаци Републичког завода за статистику (РЗС). Док су многе очи упрте у Министарство финансија, одатле најављују да исплата другог пакета мера подршке привреди од 66 милијарди динара креће 10. августа, док се конкретнија помоћ за најугроженије секторе још увек разматра. То значи да ће држава за јул, август и септембар за предузетнике и све раднике микро, малих и средњих предузећа исплатити 60 одсто од минималца, док велика предузећа добијају 50 одсто минималне зараде за раднике којима је уручена одлука о прекиду рада. Међутим, угоститељи, превозници и представници туристичких агенцијa кажу да више нису забринути само за плате, већ и за опстанак фирми и радна места. Након најбоље године за српски туризам - финансијска катастрофа „Прошла година је била најуспешнија за српски туризам јер је, по први пут, број страних туриста премашио број домаћих, са више од 10 милиона ноћења", кажу из Министарства трговине, туризма и телекомуникација за ББЦ на српском. Међутим, број ноћења је од почетка кризе смањен за 90 одсто, показују подаци РЗС, што је задало тежак ударац угоститељима. „Мислили смо да ћемо моћи да испливамо, али ситуација је све гора и гора", каже Татјана Мицић. „Пошто доста сарађујемо са Кинезима, наш хотел је прва отказивања имао још у децембру, за јул нам је попуњеност свега четири одсто", додаје. Игор Милановић, власник малог хотела у предграђу Београда, каже да је пандемија довела његову фирму од 12 радника на ивицу опстанка. „Приходи су нам већ пет месеци фактички на нули, док су фиксни трошкови хотела око 4.000 евра месечно", каже Милановић за ББЦ на српском. Из Министарства финансија кажу да још увек разматрају конкретне мере секторске помоћи. „У току је истраживање на 1.000 компанија, како би на прави начин било дефинисано каква помоћ и подршка су потребни привреди, односно којим секторима, a резултати ће бити објављени до 10. августа", кажу из министарства за ББЦ на српском. Има ли кредита за ликвидност? Једна од мера које је Влада увела су кредити за ликвидност и обртна средства из посебног републичког програма Фонда за развој. Предвиђени су кредити до пет година, који укључују грејс период до две године и рок отплате до три године са каматном стопом од један одсто годишње. Средства се одобравају и враћају у динарима, а кредити се крећу до 180 милиона. Уздајући се у програм кредита, Игор се понадао да ће моћи да реновира једну од сала у хотелу и да је издаје за прославе, кад већ нема туриста. Међутим, каже да на одговор Фонда чека дуже од три месеца, а зараде од хотела ни на видику. „Апсолутно сам се нашао у пат позицији", истиче, „пандемија нас је гурнула на ивицу пропасти". „Раднике које немам од чега да плаћам морам да држим до 1. октобра, јер ми је то обавеза пошто сам узео државну помоћ у виду три минималца. Кредит чекам већ месецима, као и многе колеге." Због тога, како каже, нема изгледа да ће ускоро моћи да понуди други вид услуга у хотелу, а додатно се задужио приватно. „Очајан сам", закључује Милановић. Из Фонда за развој и Министарства привреде, под чијим је окриљем Фонд, ББЦ ни након више покушаја није добио одговор о томе колико је пријава поднето и колико је кредита до сада одобрено. „Од следећег месеца ће колегама и мени бити луксуз да платимо рачун за телефон" Приходи туристичких агенција пали су за више од 90 одсто у односу на прошлу годину, кажу из Министарства туризма. „Када су марта прогласили ванредно стање, била сам јако нервозна, чак сам плакала и осећала се потпуно беспомоћно. Многи од нас имају кредите и децу коју морају да школују", каже за ББЦ на српском Александра Мокран, агент продаје у туристичкој агенцији Војаџер (Voyager) из Панчева. Агенција у којој ради посредује између путника и страних партнера, а услуге наплаћују кроз провизију која се креће од 5 до 12 одсто. „У мају је посао кренуо, ја сам се на кратко понадала, а затим је све пошло наопако - државе су затвориле границе, аранжмани су пропали, сваког дана неки нови проблем". Осим тога, додаје, финансијска ситуација у агенцији је лоша, јер су новац за аранжмане уплаћене до 15. марта агенције већ проследиле партнерима у иностранству. „Тако раде све агенције, ми морамо да уплатимо аванс како би резервисали места за наше клијенте". Мокран поздравља мере Владе за помоћ у исплати минималца, али истиче да „агенција од марта није ништа зарадила" и брине да би могла банкротирати. Корона вирус: Шта је прече - људи или економија? „Клијенти нису сигурни да им аранжмани неће бити отказани, па ретко ко се јави да уопште резервише летовање преко нас". „Сада смо буквално у ситуацији да ће за колеге и мене од следећег месеца бити луксуз да платимо рачун за телефон", закључује. Иако се за аранжмане у Србији тражи место више, Мокран наглашава да се туристи ретко обраћају агенцијама када планирају путовање у земљи. У туристичким и посредничким агенцијама, показују подаци РЗС, ради око 75.000 људи. Смањена продаја туристичких агенција значи да нема посла ни за превознике. „Промет је опао, па смо морали да смањимо плате за 25 одсто", каже за ББЦ Милан Васић, комерцијални директор агенције Плана Tурс. Падобран за агенције: Мера Владе о заменским путовањима Влада Србије донела је Уредбу о понуди заменског путовања за туристичко путовање које је отказано или није реализовано због епидемије. Уредбом је омогућено да сви грађани, који су уплатили туристички аранжман закључно са 15. мартом 2020. године, имају могућност да са туристичким агенцијама договоре заменско путовање које могу да искористе најкасније до 31. децембра 2021. „Један од циљева ове уредбе је био да се заштити око пола милиона грађана Србије који су до овог периода већ уплатили летње аранжмане, а до данас је више од 92 одсто њих искористило право, чиме је избегнут сценарио незадовољних путника и колапса туристичких агенција", закључују из МТТТ. „То је леп начин да се помогне агенцијама колико-толико, али нисам сигурна да је то довољно да опстанемо", каже Мокран. Уколико не искористе ваучере до краја следеће године, путници могу да траже повраћај новца у року од 14 дана почев од 1. јануара 2022. Из Министарства туризма истичу да новац може да буде враћен и раније, ако агенција буде солвентна. Пријаве трају до 15. октобра. Закључно са 24. јулом, на располагању још нешто више од 300 хиљада ваучера, кажу из Mинистарства. На клупи и туристички водичи Пандемија je посебно угрозила туристичке водиче и пратиоце, наводе из ресорног министарства. „Bише нема говора о путовању у групама, посебно када је о странцима реч". Туристички водич Жељко Петровић, који најчешће води градске туре по Београду и један је од најзаузетијих водича, каже да је током јуна и јула имао само 10 тура. „То је довољно да се плате рачуни, али не и за живот", прича Жељко за ББЦ на српском. Жељко, који сваког лета води и по неколико тура на дан, у јуну и јулу имао је само 10 тура Он такође истиче да, док он ради као самостални предузетник па је могао да рачуна на три минималца од државе, многе његове колеге који раде као водичи на уговор нису добили никакву помоћ. „Мислим да ће ово бити потпуни ресет у нашој индустрији. Трајаће дуже него што смо мислили", оцењује Жељко. Крај се не назире Туристички радници не верују у брзо побољшањe ситуације. „Туризам је луксузна грана која ће се опоравити тек када све осталo станe на ноге, верујем да је већина тога свесна", каже Татјана Мицић, власница хотела Tami Residence. Немања Јеличић, рецепционар у хотелу у Београду, каже да колеге већ одлазе на друге послове „трбухом за крухом", док фирми у којој ради „стечај виси о концу". Мокран подсећа да се ради углавном о опстанку породичних фирми и људима који немају други извор приходa. „Ако не буде новог таласа, очекујем да посао поново крене почетком сезоне следеће године - у априлу или мају", закључује она. Из Министарства трговине, туризма и телекомуникација подсећају да је Србија тек део светског тренда. „Процењује се да су туристичким агенцијама, водичима, хотелима, превозницима и другим фирмама у туризму, приходи 97-98 одсто мањи у односу на прошлогодишње приходе", кажу из Министарства туризма. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk