Загађење ваздуха, Србија и екологија: Како вишедеценијски проблем може да се поправи
Шта повезује Мумбај, Пекинг, Вроцлав, Калкуту, Карачи са Лондоном, Загребом и Београдом?
Како загађење ваздуха утиче на здравље Иако је у српској и хрватској престоници дан био ведар и сунчан, сви ови градови су 2. марта у једном делу дана били на црној листи 10 најзагађенијих у свету, према подацима Ајкјур апликације. Марији из београдске општине Палилула нису биле потребне апликације за мерење квалитета ваздуха да почне да се плаши загађења, оне јој само потврђују стрепње. „На Палилули, делу града који је доста загађен, ваздух се често буквално види", каже Марија за ББЦ. Како препозна лош ваздух? Некад голим оком, некад носем, одговара Марија. „Имам склоност ка ринитису, реакцијама на прашину и алергене и у више наврата ми се дешавало да после боравка напољу осећам пецкање у носу, очима, грлу, устима и да касније током вечери кашљем толико да морам да попијем лек против алергије. „Знамо да велики број људи сваке године умре од последица респираторних болести - а ако смо сви стално изложени том ваздуху, значи да било ко од нас може да буде један од тих људи", објашњава она. Сваке године од последица загађености ваздуха у Србији умре у просеку 6.600 људи док се процењује да више од пола милиона житеља Европе из истог разлога умре раније, подаци су Светске здравствене организације. Поглед на Цвијићеву улицу на Палилули у Београду „Ако се квалитет ваздуха побољша ове болести је могуће спречити", наводи се у извештају СЗО. Марија је временом почела да избегава шетње када је загађење велико, а неретко, каже, носи и маску таквим данима. „Једноставно се осећам као да се трујем сваким удахом када сам напољу, а вадух се може сећи ножем", додаје ова 34-годишњакиња из Београда. Погледајте видео: Како је Скопљанац решио да се бори против загађења ваздуха Творац апликације ЕрКер и еколошки активиста поново је у свом родном Скопљу. Како да се заштитимо? Постоји више сајтова на којима људи могу да прате загађеност ваздуха у Београду сајт Градског завода за јавно здравље Беоеко, за подручје Србије сајт Агенције за заштиту животне средине и између осталих Ајкјуер који прикупља податке из целог света. „На сајту Беоеко се сваких сат времена ажурирају подаци и на основу њих се израчунава индекс квалитета ваздуха. „То је поједностављење целог тог система и свако од нас може преко мобилног телефона или рачунара да провери какав је ваздух и у складу с тим добија и кратке једноставне здравствене препоруке", објашњава Андреј Шоштарић из Градског завода за јавно здравље. На том сајту постоји пет категорија загађености ваздуха - одличан, добар, прихватљив, загађен и јако загађен. „Ако је неко планирао џогинг или шетњу и уколико види да је ваздух загађен може на основу препорука да размотри шта је најбоље за њега и да се тако заштити", додаје Шоштарић. Плаво небо и ведро време не мора да значи да је ваздух незагађен, упозоравају стручњаци Он упозорава да плаво небо и сунчано време не мора да значи да ваздух није загађен. „Немојте да будете у заблуди, може да буде сунчано и да загађење буде велико. „Ми не меримо видљивост, него присуство загађујућих материја у ваздуху које су голим оком невидљиве, зато је добро то проверити", истиче Шоштарић, доктор хемијских наука. Проблем који се гура под тепих Софтверски инжењер Александар из Београда редовно прати квалитет ваздуха и зна да је угаљ који се користи за ложење у индустрији и домаћинствима један од узрока загађења. „Проблем је присутан годинама уназад, а имам утисак да се константно гура под тепих. „С друге стране, не видим да се ради на превенцији и откљањању узрока проблема већ се, напротив, отварају фабрике прљаве индустрије - фабрика гума Линглонг, смедеревска железара, РТБ Бор, и тако даље", каже овај 30-годишњак за ББЦ. „Да не помињем улагања у заштиту животне средине која као да постоје само на папиру, јер ефеката ни у једној сфери нема", додаје. Он се не плаши загађења као таквог, али се труди да се не излаже претерано ваздуху кад садржи висок ниво штетних материја - ПМ честица и тад носи КН95 маску. Александар већ има пречишћивач ваздуха у стану, али се труди да што више времена проводи у природи на местима где је ваздух чист. Како да направите кућни апарат за мерење квалитета ваздуха Шта су ПМ 10 и ПМ 2.5 супстидарне честице? Како је раније за ББЦ објаснио доктор Андреј Шоштарић из Градског завода за јавно здравље, ради се о такозваним лебдећим честицама или, како се то често назива - „ситна прашина". Суспендоване честице могу бити природног и антропогеног порекла. Антропогене настају као последица човековог деловања. Пре свега је реч о кућним и индивидуалним ложиштима где се сагоревају чврста горива попут угља и дрва, али и дизел моторима. Колико су штетне ПМ честице ПМ 10 значи да су то честице мање од 10 микрометара, а ПМ 2.5 значи да су мање од 2.5 микрометара, што је 30 пута мање од људске длаке. Што су честице ситније, то су опасније јер дубље продиру у организам приликом удисаја. Према директивама ЕУ, да би се ваздух сматрао чистим, концентрација ПМ 10 честица не треба да буде већа од 40 микрограма по метру кубном, а прекорачења не смеју бити дужа од 35 дана годишње. Шта су узроци загађења? „У целој Србији су слични узроци аерозагађења већ деценијама, посебно зими - ложишта на фосилна горива, саобраћај и индустрија која је лоцирана по градовима попут Смедерева и Бора", објашњава за ББЦ на српском метеоролог Миленко Јовановић, некадашњи начелник за контролу квалитета ваздуха Агенције за заштиту животне средине Србије Јовановић је на Твитеру објаснио и због чега је претходних дана загађење било на упадљиво високом нивоу у целој Србији - толико да је ваздух био замућен. „Тамни облак загађујућих материја који је данима прекривао Београд последица је више фактора - приземног антициклона, одсуства струјања ваздуха, повећане влажности и облака сахарског песка који је преко средње Европе донео и депоновао суспендоване честице на подручје Србије", навео је Јовановић, а поделиле стотине корисника Твитера. Антициклон је поље повишеног ваздушног притиска и подразумева стабилно време, без ветра и падавина. „Сахарски песак није убиствен, нити је то константан узрок загађености ваздуха, само сам дао бољу дијагнозу стања", појашњава за ББЦ. Квалитет ваздуха је неспорно значајан јер сви зависимо од њега. „Без кисеоника, односно ваздуха, не можемо да проведемо више од пет до десет минута. „То је разлог што су наши грађани забринути и прате квалитет ваздуха", каже за ББЦ Горан Триван, бивши министар заштите животне средине. Загађеност ваздуха само је део ширих еколошких проблема које Србија има, услед 70 година постојања индустрије и загађивања. „У Србији су практично сви делови животне средине значајно угрожени, ту нема никакве дилеме. „А постоји директна веза између животне средине, односно квалитета ваздуха и здравља људи - у што загађенијој средини живите имунитет вам је слабији и подложнији сте болестима и вирусима", напомиње Триван. Погледајте како се загађење ваздуха креће Европом. Какво је стање у осталим градовима у Србији? Врло слично као у Београду, некад се једва дише. Извештај Агенције за заштиту животне средине за 2019. годину који је Влада Србије усвојила крајем јануара 2021. потврђује да је тада ваздух био прекомерно загађен у Ваљеву, Краљеву, Зајечару и Суботици. Такође, и у ширим подручјима Београда, Новог Сада, Панчева, Ниша, Бора, Смедерева, Косјерића и Ужица. У осталим местима, наводи се у извештају, „у зони Србија и зони Војводина током 2019. године ваздух био чист или незнатно загађен". Посебно је назначен случај Бора, где је после трогодишње паузе поново забележен пораст броја појава концентрација сумпор-диоксида опасних по здравље људи. Садржај арсена у суспендованим честицама РМ10 у Бору је значајно прекорачио годишњу циљну вредност. Суспендоване честице су чврста материја која се налази у ваздуху. „У градовима живи скоро 50 одсто становника и у Србији и у свету, зато смо за ваздух у градовима с разлогом забринути", наводи Горан Триван. А ситуација се временом погоршава, сматра он, посебно због повећања броја старих дизел аутомобила који додатно загађују ваздух. Да ли су електрични аутомобили „зелени" као што мислите Годишње се у Србију увезе у просеку 120.000 половних аутомобила, подаци су Привредне коморе Србије. „То што увозимо је смеће, које производи смеће и загађује ваздух, а онда кад пестане употреба тих аутомобила они поново постају смеће - јер постају опасни отпад. „Србија нема капацитете да то преради и онда то смеће мора да се извезе", наводи бивши министар. Шта држава чини да се стање поправи? Градски завод за јавно здравље саставио је план мера за Београд од 2021. до 2031. године које се односе на побољшање возног парка јавног превоза, изградњу метроа, подстицање пешачког и бициклистичког кретања, гашење котларница где год је могуће, као и увођење субвенција или олакшица за замену неефикасних котлова. Велики број породичних кућа претежно користи старе, неефикасне котлове на угаљ и дрвену биомасу. Ефикаснији котлови смањују потрошњу горива, а истовремено смањују и емисију (штетних гасова), наводи се у документу који је још у форми нацрта, а надлежни тек треба да одлучују о његовом усвајању. „Они који имају прилику могу да користе другу врсту горива или превоза, треба да знају да тиме чине добро и себи и другима", наводи Шоштарић, који је један од аутора овог нацрта. На републичком нивоу, држава је усвојила измене правилника којим се омогућава смањење цене прикључка на гас за домаћинства и до 50 одсто. Министарка екологије Ирена Вујовић истиче да је то значајан корак и подстрек грађанима да масовније прелазе на гас, што ће у перспективи поправити еколошку слику Србије, наводи се на сајту министарства. „Прецизни трошкови зависе од локалних самоуправа, али до сада су за изградњу прикључка на дистрибутивну мрежу грађани плаћали и до 200.000 динара. „Процене су да ће изменама правилника тај трошак бити преполовљен" рекла је Вујовић. Расписана су и три конкурса за локалне самоуправе за субвенционисање замене индивидуалних котларница, као и оних у јавним установама, и за пошумљавање, додала је министарка. Кућни пречишћивачи ваздуха: Како раде и да ли штите од загађења Има ли пара за промене? Процењује се да само у Београду око 300.000 домаћинстава користи кућна ложишта за грејање. „Нема опција да се филтер (за пречишћавање ваздуха) стави на шпорет смедеревац, то нико није осмислио, већ мора да се пређе на друге нивое загревања. „То кошта, али много мање од здравствених проблема и губитка људских живота", наводи метеоролог Миленко Јовановић. Додаје да држава треба да одлучи да побољша квалитет ваздуха и делује на узроке проблема. „Кад постоји политичка воља то постоје приоритет, а здравље људи јесте приоритет". Он предлаже да држава плати замене котлова или индивидуалних ложишта, јер они који немају довољно новца за квалитетна горива, неће имати новца ни за замене. „Стимулисали су куповину електричних аутомобила уз субвенције, а то је била помоћ малом броју богатих да уштеде. „Онај ко нема пара и ложи лигнит лошег квалитета или шта нађе на улици њему та субвенција ништа не значи", истиче Јовановић. Ваздух у Београду некад подсећа на млеко, иако је гасовит Субвенције према уредби износе од 250 до 5.000 евра, а најнижа цена електричних и хибридних аутомобила у Србији је око 20.000 евра, а од 2021. не односи се на оне који људе купују на кредит или лизинг, писао је портал Балкан енерџи њуз. Триван се, каже, у више наврата залагао да се забрани увоз возила еуро 3 и еуро 4 моторима, иако је 80 oдсто аутомобила управо са еуро 3 моторима. И даље сматра да би то било једно од могућих решења, уз примену донете мере да се свим возилима на техничком прегледу мери и загађеност издувних гасова. „Кад је реч о ложиштима, држава би могла да омогући да да се прикључци на топлане и гас плаћају на 10 или 20 рата", каже Триван. Кад екологија постане приоритет држави онда се нађу и средства, додаје. „Могао би сав новац од еколошких такси, те такозване зелене паре да иду за екологију". Према подацима из општинских извештаја о коришћењу средстава фондова за заштиту животне средине у периоду између 2010. и 2018. од 98 општина њих 54 одсто финансирало је активности које не припадају животној средини, показало је истраживање ЕЦ Станиште, писао је Данас. „Ниједна држава не може преко ноћи да реши проблем загађености ваздуха, али људи желе да виде да се нешто конкретно ради", закључује бивши министар. Са тим је сагласна и Београђанка Марија. „Мислим да је тешко у кратком року смањити или искоренити загађење ваздуха, што значи да смо као неке куване жабе које ће споро тровати још много, много година - и та помисао је прилично застрашујућа", закључује она. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk