Биљна исхрана може да се бори против климатских промена, тврде УН
Прелазак на исхрану базирану на биљкама може да помогне у борби против климатских промена, тврде стручњаци из Уједињених нација.
Вегански бургери су сада саставни део јеловника у ресторанима Главни извештај о употреби земљишта и климатским променама наводи да велика конзумација меса и млечних производа на Западу поспешује глобално загревање. Али научници и званичници су одустали од идеје да експлицитно терају људе да постану вегани или вегатаријанци. Они тврде да би више људи могло да се нахрани обрађивањем мање површине земље уколико би појединци смањили потрошњу меса. У документу, који је израдило 107 научника на Међувладином панелу о климатским променама УН, наводи се да када би се земљиште користило ефективније, могло би да прими више угљеника који емутују људи. Представљање истраживања је завршено дискусијом у Женеви, у Швајцарској. Овако изгледа уништено земљиште због превеликог узгоја стоке у Аустралији „Ми не говоримо људима да престану да једу месу. У неким местима људи немају другог избора. Али очигледно је да западне земље претерују у томе", изјавио је професор Пит Смит, еколог са Универзитета Абердин у Великој Британији. Извештај позива на смањење уништавања тла и дезертификацију - који доприносе климатским променама. Где видиш место, ту дрво посади - да ли је баш тако лако Овај јул је и званично најтоплији месец у историји Специјални резервати, паркови и природа - колико је Србија зелена Такође упозорава да планови појединих влада да саде дрвеће и пале их како би производиле струју ће постизати исте ефекте као и производња хране, уколико се не ограничи. Земљина површина и начин на који се користи представља основу људског друштва и глобалне економије. Али ми је мењамо на страшне начине, укључујући и ослобађање гасова стаклене баште у атмосферу. То како земљиште реагује на климатске промене које изазива човек је од великог значаја за будућност. Климатске промене: „Једите мање меса да спасите планету" Како су климатске промене и храна повезани? Климатске промене представљају претњу по безбедност производње хране. Високе температуре, обилне падавине и временске непогоде ће утицати на наше усеве и залихе. Али производња хране такође доприноси глобалном загревању. Пољопривреда - заједно са шумарством - одговорна је за емитовање отприлике четвртине гасова стаклене баште. Узгој стоке такође доприноси глобалном загревању због метана које животиње ослобађају, али удео има и крчење шума због ширења пашњака. Утицај који производња меса има на животну средину важан је многим вегетаријанцима и веганима. Група из Велике Британије #NoBeef залаже се да се говедина и јагњетина уклоне из студентских јеловника. У Америци постоје вегански бургери који се праве од биљне замене за месо, направљене тако да има укус правог меса, захваљујући састојку богатом гвожђем званом хим. Питер Стивенсон из организације Compassion in World Farming каже „смањено конзумирања меса је неопходно уколико желимо да достигнемо климатске циљеве". Али у неким деловима света, попут Кине, конзумирање говедине је у порасту, без обзира на покушај Кинеске централне владе да промовише здраву исхрану. Да ли може да се смањи бацање хрене? Швајцарска организација Partage узима непродате намирнице из продавница и дели их локалним породицама. Аутори извештаја охрабрују произвођаче да смање бацање хране - пре или након што она дође до купаца. Отпацима хране се понекад могу нахранити животиње или се могу послати у добротворне сврхе за оне којима је то потребно. Швајцарска организација Partage узима непродате намирнице из продавница и дели их локалним породицама. Такође сакупља стари хлеб и претвара га у кекс, суши воће и конзервира поврће. Све ово помаже у смањењу емисије угљен-диоксида до које долази током производње хране. Зар дрвеће не упија угљен-диоксид који ми ослобађамо? Дрвеће упија вишак угљеника, али постоји тренутак када се засити Додатни угљеник који људи ослобађају у атмосферу је хранљив за раст шума - нарочито у северној хемисфери. Ово може помоћи у ублажавању климатских промена, али на крају се све сведе на баланс фактора. Стручњаци тврде да ће се позитивни ефекти анулирати уколико земља настави да се прегрева. Заправо, извештај наводи да делови око екватора већ губе вегетацију због превеликих врућина. Папирне сламчице из Мекдоналдса не могу да се рециклирају Морамо брзо да садимо дрвеће Докторка Кетрин Флајшер са Техничког универзитета у Минхену упозорава да би недостатак фосфора у земљишту - главног састојка за узгој биљака - такође могао да омета раст дрвећа. Она тврди: „Ово би значило да су прашуме већ достигле максималне границе и да нису у могућности да више упију емисије угљен-диоксида. „Уколико се овај сценарио испостави као тачан, Земљина клима ће се загревати знатно брже." Како се тло ту уклапа? Тло се понекад занемарује као битан део климатског система. Али у питању је друго по реду складиште угљеника на планети, одмах након океана. Биљке упијају угљен-диоксид из атмосфере и задржавају га у тлу. Али крчење шума и лоша пољопривреда могу да наштете тој способности. Када је земљиште оштећено, угљеник се ослобађа у атмосферу у виду угљен-диоксида, док је даљи раст биљака угрожен. Очекује се да климатске промене убрзају овај процес. Високе температуре могу да промене органски састав тла, омогућавајући емисију гасова стаклене баште. Извештај наводи да смањење оштећења тла може одмах допринети локалним заједницама. Боље управљање земљиштем, укључујући контролисану испашу животиња и садњу дрвећа, може да повећа плодност земљишта, смањи број сиромашних и повећа сигурност хране коју становништво конзумира. „Јасно је да се земља уништава услед претеране експлоатације - због којих су климатске промене све горе", наводи професор Смит. „Земља је део проблема, али ако променимо начин на који је користимо, може постати део решења." Да ли проблеми могу да се реше? Промена начина употребе земљишта представља тежак изазов, нарочито зато што изускује велику промену у пољопривреди. Научници наводе да ће људи морати да: Али биоенергији, пракси која се сматрала решењем за климатске промене, стручњаци су приступили опрезно. Биоенергија укључује спаљивање вегетације као замену за фосилна горива и неким земљама то делује као привлачно решење. Међународна агенција за енергију (IEA) предвиђа да ће бионергија престићи соларну, хидро и ветро електране у наредних пет година. Али аутори извештаја саветују да се ограниче површине за коришћење биогорива. Пратите Роџера на Твитеру.