Избори у Србији 2020: Пријемчиви водич за оне које политика уопште не занима
И поред свих протеста, бојкота, уношења камења у скупштину, отимања микрофона, поливања водом и штрајкова глађу, српска политика ипак може да делује досадно, нарочито младим људима.
Избори 2020: Шта се дешава, када, ко учествује, а ко бојкотује Према истраживању Кровне организације младих из 2020. године, око 84,4 одсто младих у Србији сматра да немају учешћа у политичким процесима. Истраживање такође показује да 52,6 одсто младих уопште не прати изборну кампању. Избори представљају јединствени Супербоул политичког живота било које државе, а у Србији се у недељу одржавају парламентарни, покрајински и локални. Ако себе сматрате особом коју политика (ни)мало (не) занима, онда је ово прави водич за вас. Када се одржавају избори? Председник Србије Александар Вучић је 4. марта расписао парламентарне изборе за 26. април, али умешала се пандемија корона вируса. На снагу је ступило ванредно стање, онемогућивши јавна окупљања, а самим тим изборе и изборну кампању. Почетком маја се почело са шпекулацијама о новим датумима одржавања избора - као могући датуми су у медијима помињани 14. или 21. јун. Тек је по укидању ванредног стања, 6. маја, одлучено да ће се избори одржати у недељу, 21. јуна - избори у Србији се увек одржавају у недељу. Иако се име председника Србије Александра Вучића појављује у кампањи, ово су ипак парламентарни избори Да ли на овим изборима бирамо и председника? Не, на предстојећим изборима одлучује се састав Народне скупштине, Скупштине Војводине и парламената више локалних самоуправа. Гласа се за изборне листе, а не за конкретног кандидата, а посланички мандати се додељују сразмерно броју гласова које су те листе добиле. У недељу можете добити један, два или три гласачка листића у зависности од тога да ли поред избора посланика народне скупштине гласате и за локалну и покрајинску власт. Више о парламентарним, покрајинским и локалним изборима - такође сажето - можете прочитати у тексту овде. Један део опозиције се одлучио за бојкот Зар се ови избори не бојкотују? Зависи коју опозициону странку питате. Иако је кампања бојкота била гласна, а пратили су је протести, штрајкови глађу и друге акције, број странака који ће изаћи на изборе много је већи од оних који ће их бојкотовати. Чак и они који су били међу најгласнијима око идеје бојкота, попут Покрета слободних грађана, наћи ће се на гласачким листићима. Изборе ће бојкотовати: Избори 2020: Кратка историја вишестраначја у Србији Ко излази на изборе? Међутим, за изборе је проглашена 21 изборна листа: Преглед најважнијих чињеницама о листама које ћете моћи да бирате прочитајте у тексту овде. Има ли ту неких нових лица? Зависи како на то гледате, јер постоје нека лица која су релативно нова на политичкој сцени, али су зато добро позната јавности од раније. Сергеј Трифуновић се налази на челу покрета Слободних грађана од почетка 2019. године Сергеј Трифуновић - глумац и лидер Покрета слободних грађана. Трифуновић је познат по улогама у филмовима Муње, Кад порастем бићу кенгур, Буре барута и серији Црни Груја, као и по раду хуманитарне организације Подржи живот. За председника Покрета слободних грађана изабран је 26. јануара 2019. године, месец дана након оставке Саше Јанковића. Иако је Трифуновић учествовао на бројним политичким протестима још од деведесетих година, ово је први пут да учествује на изборима и предводи неки покрет. Покрет слободних грађана се у почетку налазио у „бојкот табору", али је до промене струје дошло у готово последњем тренутку. Основана пре неколико година као иницијатива пријатеља и истомишљеника, Фондација Левијатан данас делује широм региона. Левијатан се у јавној сфери позиционирао као удружење које се бави заштитом права животиња, али сада излази на изборе. Међутим, поље деловања Левијатана се у последњих пет година проширило са бриге за животиње на борбу против миграната, противљење вакцинацији и упадање у приватне поседе. Њихове акције обележили су бројни инциденти. Пут до гласачког листића пратила су два одбијања и наводи о спорном прикупљању потписа подршке. #1od5miliona је један од најпознатијих политичких хештегова у Србији Најмлађа листа овогодишњих избора је свакако 1 од 5 милиона. У првих двадесет имена ове листе, само један кандидат је старији од 30 година, што је довољно да се квалификују као нова лица на политичкој сцени. У питању су углавном студенти који су више од годину дана, сваке суботе, протестовали на улицама Београда. Демонстранти су, између осталог, заговарали идеју бојкота избора, али је ово удружење 28. јануара донело одлуку да ипак учествује на изборима иако „изборни услови нису бољи", како је рекла представница 1 од 5 милиона, Валентина Рековић. Постоје и стари играчи - покрет Доста је било - али се на листи налазе под новим именом - Суверенисти. Колико су људи на листама налик мени? Просечан кандидат на изборима за Скупштину Србије 2020. године је високообразован мушкарац из Београда, стар 44 године, према анализи коју је спровео Институт за европске послове. Анализа је узела у обзир четири категорије: равноправност полова, старосну и образовну структуру и географску расподељеност, саопштио је Институт. Жене су у мањини на свим листама, осим на листи Александар Шапић - Победа за Србију, где је једнак број кандидата и кандидаткиња. Просечан кандидат Српске радикалне странке има 49 година, а на листама СПС-ЈС, Метла 2020, Народни блок и Суверенисти просечна старост је 48 година. Убедљиво најмлађа листа је Група грађана 1 од 5 милиона, која се већински састоји од студената, те је просечна старост кандидата ове листе 23 године. На највећим понуђеним листама кандидати испод 30 година не појављују се у значајном проценту, наводи се у анализи. Ово ме стварно ништа не занима, када ће престати да досађују са изборима? Predizborna atmosfera u Kuli Изборна тишина почиње у поноћ 18. јуна и трајаће све до затварања бирачких места 21. јуна у 20 часова. Током та непуна три дана, по правилу би требало да буде мирно. Али већ у недељу 21. јуна у после 20 часова, иако више неће трајати изборна кампања, избори ће поново постати тема број један у земљи. Следе резултати, прво прелиминарни, и странке које освоје већину ће вероватно гласно обележити постигнут резултат. Републичка изборна комисија објављује резултате у року од 96 часова од тренутка завршетка гласања. Резултати се званично објављују у Службеном гласнику Србије, али моћи ћете да их прочитате и на другим местима. У року од десет дана након објављивања резултата, РИК врши доделу мандата кандидатима са изборних листа према редоследу на изборној листи, почевши од првог кандидата са листе. Уколико вас политика не занима, а стигли сте до краја текста, сада знате основне информације о изборима. Остало је на вама. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk