Корона вирус и некретнине: Шта ће бити са ценама закупа и станова
Епидемија корона вируса је дубоко протресла тржиште некретнина у Србији: многи станови за изнајмљивање су остали празни, а закупци се радују могућем паду цена.
Да ли ћете моћи јефтиније да купите или изнајмите стан након епидемије? Они који намеравају да купе стан такође се надају да ће моћи да прођу јефтиније. Градња нових вишеспратница није стала ни током ванредног стања и на први поглед, за грађевинску индустрију нема предаха. Да ли ће изнајмљивање и куповина стана заиста постати доступнији за просечан српски џеп? Хоће ли купци станова „профитирати" на корони? Милош Николић је програмер из Београда. Већ неко време планира да подигне стамбени кредит и купи стан. Ових дана, Милошу се чини да је тај тренутак све ближе. „Ја се надам да ћу узети неки стан следеће године. Мало да профитирам на корони", каже Милош за ББЦ на српском. „Моје скромно економско самообразовање ме наводи на закључак да је у оваквим циклусима обично следи пад цена", каже Милош. Он каже да намерава да прати тржиште и нада се да ће „убости прави тајминг" да купи стан. „Чини ми се да је пад цена од 30 одсто граница фантазије и реалности". Током претходних година, непрестано се спекулисало да су цене станова у Србији удариле у плафон и да више од тога не могу да иду. Многи примећују да цене станова нису у складу за просечном српском платом Летимичним прегледом доступних огласа за продају станова, можемо да видимо да у најскупљим деловима Београда - на Врачару и у Старом Граду - цене квадрата понекад прелазе и 6.000 евра. У још увек слабо ненастањеном Београду на води, цена квадрата иде и до 7.000 евра. Међутим, већина купаца је у потрази за „просечним станом". Шта је просечан стан у Србији и колико кошта?* Просечна цена станова новоградње у Србији за 2019. годину износила је 163.520 динара (1.390 евра) по квадрату. На тако високу цену станова највише је утицала продаја станова у београдским општинама, где је просечна цена за новоизграђене станове у градским насељима 215.842 динара (1.835 евра) за квадрат. У београдској општини Стари Град, која је у врху листе општина са највишим ценама у земљи, у трећем кварталу прошле године просечан продати стан био је површине 72 квадратна метра, а квадрат је коштао 270.000 динара (2.300 евра). На југу Србије, у општини Бујановац, једној од општина са најнижом просечном ценом по квадрату у земљи, стан исте квадратуре могли сте да купите за око 54.600 динара (464 евра) по квадрату. *Подаци Републичког завода за статистику (РЗС) Понуда и потражња Да ли ће Милош заита моћи да прође јефтиније, као што се нада? „Питање о прогнози кретања цена некретнина није нимало једноставно, а шта ће бити зависи од више фактора", каже др Милош Божовић, професор финансијске економије Економског факултета у Београду, за ББЦ на српском . „Поједностављено гледано, своди се на то да ли ће ефекти рецесије јаче утицати на успоравање понуде или на успоравање тражње. „Ако бих морао да спекулишем, онда бих рекао да ће се рецесиони ефекти прво осетити на страни тражње, па тек неколико квартала касније на страни понуде, ако ни због чега другог, онда због већ започетих послова", каже Божовић. Уклете куће су све траженије Он додаје да накнадни пад понуде, ако га буде, можда буде мало и осетнији, јер би концентрација понуде могла да се повећа. „Ако сам у праву, ово ће значити привремени пад цена некретнина - већи пад тражње, умерен пад или стагнација понуде - након чега би уследио нешто јачи скок цена - консолидација и раст тражње, уз већи пад понуде. „Сличне пројекције сам, додуше без анализе, видео и за неколико већих европских градова", објашњава Божовић. Према његовим речима, потребна су отприлике два квартала, тј. шест месеци, да цене почну да се мењају. Шта ће бити са стамбеним кредитима и каматним стопама? Професор Божовић подсећа да је тржиште некретнина у Србији доживело раст током претходних година. „Када погледамо податке Републичког завода за статистику, највећи део узлазног тренда цена током прошле године по свој прилици стога потиче од новоградње", подсећа он. У наредним месецима, вероватно неће бити ни једноставно ни повољно узети кредит за стан Новоградња пре короне * *Подаци РЗС Божовић наводи да бисмо, након развоја током прошле године, у одсуству кризе могли да очекујемо даљи раст цена: пораст реалних просечних зарада за 8.5 одсто и релативно ниске вредности каматних стопа. На наставак тренда раста цена, каже професор, указивале су и три милијарде евра дознака из иностранства које су у Србију стигле током прошле године. Међутим, због неочекиваног појављивања корона вируса, ништа неће бити као што су најављивала предвиђања. Божовић каже да на макроекономском плану, маневарски простор Европске централне банке да даљим смањивањем референтних стопа спречи рецесију у зони евра не постоји, јер је стопа већ на нули. „На Србију, може се одразити кроз поскупљење извора финансирања банака, па самим тим и на нешто веће каматне стопе за кредите". „Мало је вероватно да у таквим околностима неће доћи до смањеног одобравања стамбених кредита", каже Божовић. Већина купаца се ослања на стамбене кредите, те ће стога потражња вероватно и бити мања. „Када све узмемо у обзир, вероватно је да ће се пораст куповине станова из претходних година успорити". Они који не буду у прилици да купе стан, наставиће да изнајмљују. Зашто можемо очекивати пораст каматних стопа у Србији?* * Професор др Милан Божовић, Економски факултет у Београду Шта ће бити са ценама закупа? Фирма у којој ради Јована Божичковић преселила се пре неколико месеци из Београђанке у нову канцеларију на Вождовцу. Јована изнајмљује стан на Звездари и од почетка епидемије је радила од куће. О пресељењу ближе новој канцеларији размишљала је тек понекад, међутим, ближи се повратак на рад одатле. „Пошто немам кола и неизвесно је како ће градски превоз да функционише, почела сам да тражим стан у близини посла", каже Јована. „Приоритет ми је да до канцеларије могу да стигнем пешака". Понуда је, међутим, није нарочито обрадовала. "Исто је као када сам раније тражила стан, ако не и горе". Многи ускоро више неће радити од куће Какав стан тражи просечан закупац у Београду и колико то кошта?* Највећа је потражња за гарсоњерама, једнособним и једноипособним становима. Цена просечно опремљене гарсоњере у Београду се креће од 200 до 250 евра, без рачуна. За једнособне и једноипособне станове, цена се у просеку креће између 300 и 400 евра. * Подаци агенције „ИБИС-Астра" Да је понуда станова за издавање од почетка епидемије корона вируса врло ограничена указују и искуства београдских агенција за некретнине. „Тренутно радим са четвртином станова коју иначе показујем", каже Марија, агентица у једној београдској агенцији за некретнине. Она оцењује да сајтови за оглашавање не приказују праву слику понуде. „Станове већином издају старији људи, који због бојазни за здравље не показују станове. „Неки једноставно нису били довољно вешти да скину огласе са сајта", претпоставља Марија. Драстично смањен обим посла примеђују и у агенцији „Беостан", која се више од 20 година бави искључиво издавањем станова. „Потражња је драстично смањена, али је има", каже за ББЦ на српском власница агенције Бранка Тодоровић. Као и до сада, „највише се траже мали станови, чије цене нису пале", каже она. „С обзиром да је понуда ипак већа од потражње, што аутоматски спушта цену, очекујемо да ће ренте пасти, али незнатано". Још озбиљнију стагнацију бележи издавање пословног простора. Поједине фирме отказале су изнајмљивање пословног простора „Многе фирме, нарочито из ИТ сектора, отказале су пословни простор, али за њиме сада нема потражње", каже за ББЦ власница агенције „Ибис Астра" Радмила Видосављевић. „Људи масовно отказују станове, а поред пословног простора, то је нарочито случај са студентским становима." Она каже да се од почетка кризе, у агенцију на недељном нивоу „враћа по 4-5 станова старих клијената". „Због понуде која је већа од интересовања, неминовно је да ће цене падати", сигурни су из агенције „Ибис Астра". Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk