Европска унија, Фридом хаус: Да ли извештаји ЕУ и САД о стању у Србији заиста могу нешто да промене
Озбиљна забринутост због политичког утицаја на правосуђе, претњи, узнемиравања и насиља над новинарима, умерени напредак у борби против корупције, захтев за истрагама о аферама Јовањица и Крушик, као и случају браће Битићи.
Све то део је недавних извештаја Европске комисије, Европског парламента и америчког Стејт департмента, који последњих година све више указују на погоршање стања у Србији. „Ти извештаји су веома важни јер прате напредак земаља у различитим областима и служе као одлична основа за оно што је постигнуто и шта тек треба побољшати", каже за ББЦ Тања Фајон, посланица Европског парламента. Јадранка Јоксимовић, министарка за евроинтеграције у Влади Србије, каже за ББЦ да су извештаји Европске комисије „најчешће добар путоказ за убрзање преговарачког процеса". „Европска унија је спољнополитички приоритет Владе Србије и због тога се препоруке и оцене стања задржане у извештајима узимају у обзир с посебном пажњом", наводи она. Крајем марта, у Србију су стигла два извештаја о напретку Србије. Прво је у Европском парламенту усвојен извештај у којем се од Београда, између осталог, траже реформе у правосуђу, као и ефикаснија борба против корупције и организованог криминала, а посебно су истакнути случајеви Крушик, Јовањица и Телеком Србија. Неколико дана касније, стигао је и извештај америчког Стејт департмента, у којем се наводи да су 2020. у Србији и Црној Гори обележили бројни изазови из области људских права. Да ли извештаји доносе неке промене? Када се говори о ефектима извештаја, важно је видети и - ко их чита. „Извештај као извештај не може ништа да промени, стање на терену зависи искључиво од онога ко води политику, а то су Влада Србије и политички лидери", каже Срђан Мајсторовић из Центра за европску политику. На њима је, наводи, да пажљиво прочитају и анализирају оно што је написано, увиде где су простори за унапређење и шта су разлози што се те препоруке не спроводе. „Брзина којом ће Србија постати земља чланица Европске уније зависи од њене посвећености и воље да отвори нова поглавља и убрза реформе", каже Фајон. Она додаје да је напредак посебно потребан у областима „судства, слободе изражавања и борбе против корупције". Слободан Самарџић, професор Факултета политичких наука, објашњава да извештаји који стижу из Европске уније нису обавезујући, али да неких ефеката има. „То се види по реакцијама (председника Србије Александра) Вучића и министара - осетили су се веома угрожени", наводи Самарџић. Ана Брнабић, председница Владе Србије, изјавила је да делови извештаја Европске комисије спадају „у домен забаве", а према Бриселу је критичан био и Вучић. „Ви мислите да лажима неко може да остварује политички профит? Не може. Макар био и из Европског парламента, потпуно је свеједно", изјавио је Вучић. Министарка Јоксимовић истиче да се све препоруке Европске комисије узимају у обзир при усаглашавању са правним тековинама Европске уније. Она ту наводи и пример преговарачког поглавља 8 - Политика конкуренције - у којем је Србија у извештајима три године (2016, 2018. и 2019. године) имала оцену да „није остварен никакав напредак у погледу усклађености законодавства и примене правила о државној помоћи". Онда је, истиче Јоксимовић, Србија „интензивирала активности" и 2019. усвојен је Закон о контроли државне помоћи. Због тога је, додаје, у извештају за 2020. оцењено да је Србија „остварила добар напредак у усклађивању прописа". „Када је реч о кашњењима у усвајању неких од препорука из извештаја Европске комисије, надлежне институције све те налазе узимају у обзир при планирању наредних корака у приступном процесу", наводи Јоксимовић. Избори 2020: Кратка историја вишестраначја у Србији Међутим, у последње време дошло је и до застоја у преговорима Србије и Европске уније. Србија 2020. први пут није отворила ниједно преговарачко поглавље, a затворила је само два од укупно 35. Ведран Џихић, виши аналитичар на Аустријском институту за међународну политику, као један од кључних проблема застоја у преговорима истиче то што „нема кредибилне и јасне европске перспективе" према Западном Балкану. „Тај процес је мртав човек који хода", каже, додајући да „већина чланица или уопште не размишља о проширењу Европске уније, или им је свеједно". „Нити се Брисел нешто напиње, нити га то интересује, то је 62. рупа на њиховој агенди, а политичке гарнитуре у Србији, па и у БиХ, наравно да не показују никакав интерес да било шта важно учине по том питању", наводи. У том контексту, сматра Џихић, извештаји не могу да промене „стање које је већ мизерно", али истиче да „сигнали који долазе из Брисела и Вашингтона нису случајни". „Нема више, што би у Босни рекли, подршке на вересију. „У том извештају је излистано све што треба, чиме је Вучићу послата јасна порука: 'Ми знамо и пратимо све шта се збива'", додаје Џихић. Који све извештаји стижу у Србију и на који начин? Мајсторовић истиче да је за Србију најзначајнији годишњи извештај Европске комисије. „Он се публикује једном годишње, обично у јесен, и њиме се даје преглед стања реформи у земљи", наводи он. Последњих извештај Европске комисије објављен је у октобру 2020. године. Мајсторовић додаје да су за процес приступних преговора Унији веома важни и „нон пејпер" извештаји о владавини права. Они се, објашњава, баве питањима реформи у поглављима 23 (правосуђе и основна права) и 24 (питања правде, слободе и безбедности). Следећи такав извештај требало би да буде објављен почетком маја. Неколико месеци после извештаја Европске комисије - такође једном годишње - стиже и извештај Европског парламента. „Европосланици њиме дају мишљење како Србија напредује у процесу евроинтеграција", наводи Мајсторовић. Сви ти извештаји се, каже, припремају из бројних извора. „Прилози за извештаје се прикупљају од организација цивилног друштва, земаља региона, међународних организација, чланица ЕУ, људи који раде у делегацијама Европске комисије, као и из институција државе Србије", каже Мајсторовић. Поједине чланице Уније у Србији имају регионалне центре за праћење реформе владавине права и њихови извештаји имају велики утицај на „тон и садржај", додаје. Како каже, од суштинског значаја је да ти извештаји „нису ничија ни зла намера, ни зла воља". „Ради се о хиљадама, хиљадама и хиљадама страница разних извештаја и људима у Бриселу који вредно седе, раде, анализирају и на крају их преточе у документе", наводи. Шта извештаји могу да ураде? Да позову, апелују на промене и учествују у другим политичким порукама, кажу саговорници ББЦ-ја. Иако Европски парламент не доноси обавезујуће акте, нити има могућност одлучивања, његов извештај је далеко од безначајног, сматра професор Самарџић. Како наводи, њиме су „највећи проблеми и афере у Србији подигнути на ниво познавања европске јавности". „Власт највише нервира експлицитан језик извештаја, где се наводе конкретни примери корупције и веза са криминалним структурама… То се све сада прочуло", наводи дугогодишњи функционер данас опозиционе Демократске странке Србије, данас лидер Државотворног покрета. Мали, али важан детаљ, сматра Џихић, јесте да Европска народна партија, где је владајућа Српска напредна странка придружена чланица, није успела да лобирањем ублажи извештај Европског парламента. „То упућује на то да се ствари мењају и да је дошло до промена констелација у Европи, чиме се сужава маневарски простор председника Вучића", каже Џихић. „Суптилна порука извештаја је да у будућности неће бити попуста - а раније се на неке ствари жмурило на једно, понекад и на два ока - и због тога је извештај значајан у ширем политичком смислу", наводи. Дакле, извештаји показују одакле дувају какви ветрови? „Све упућује на то да оних старих ветрова из Брисела и Берлина од 2015. године више неће бити - море ће бити много немирније, а таласи пуно већи", каже Џихић. Протеклих година политичко море било је и те како немирно у Црној Гори и Северној Македонији, где је дошло до промена власти. Мајсторовић истиче да су, на пример, бројни извештаји Европске уније говорили о мањку демократије у Македонији током владавине ВМРО-ДПМНЕ Николе Груевског. „Али до промене је дошло тек после смене власти, што се не дешава због извештаја, већ демократском вољом грађана", додаје. У том смислу, каже, извештаји Европске уније „могу да утичу на мобилизацију бирача и артикулацију јавних интереса". На ванредним парламентарним изборима у Македонији 2016 године, победила је СДСМ Зорана Заева, који је касније постао и нови премијер. Џихић сматра да извештаји теоретски могу довести до ситуације да „Запад у једном моменту одустане од полагања карата искључиво на Вучића". „Можда се деси у некој перспективи оно што се десило Груевском, који је био човек Запада, али је онда постао ауторитарнији, слобода медија и владавина права су постали све угроженији, а ВМРО-ДПМНЕ је радио шта је хтео, као СНС сада", каже. Ко још извештава о стању у Србији? Извештаји ЕП, ЕК и Стејт департмента нису једини у последње време критиковали стање у Србији. Са пандемијом корона вируса, у Србији је порастао и утицај Српске напредне странке на политичка права и грађанске слободе, тврди се у најновијем извештају организације за људска права и промовисање демократије у свету „Фридом Хаус". Последњих година владајућа странка врши притисак на независне медије, политичку опозицију и организације цивилног друштва, наводи се у извештају. Обрадом података утврђено је да је Србија „делимично слободна" држава. У категорији политичких права, Србија је добила 22 од укупно 40 бодова, а у категорији грађанских слобода 42 од укупних 60. У марту је објављен нови извештај о стању демократије шведског В Дем Института, према којем се Србија налази у групи држава са највећим демократским падом у последњих десет година. Према том извештају, Србија је класификована у категорију изборног ауторитаризма. У фебруару je објављен и Индекс демократије за 2020. годину, британског листа „Економист". Они наводе да се Србија налази у категорији „непотпуних демократија". Шта су планови Вјосе Османи, новоизабране председнице Косова Шта даље? Тања Фајон нема дилему. „Много пута сам до поновила да је став Европске уније веома јасан - земљама Западног Балкана је место у ЕУ, а посвећена сам томе да се то догоди што пре", наводи. Министарка Јоксимовић је спремна на „разговоре са европским партнерима, како би се пружила додатна објашњења и усагласили ставови у преговарачком процесу". Међутим, она сматра да на успешан завршетак у преговорима не утичу само спроведене реформе, већ и „друге околности из ширег политичког контекста". „Страх од понављања грешака из ранијих проширења, био оправдан или не, креирао је јавно мњење у државама чланицама и посредно утицао на динамику преговарачког процеса", наводи. Све то је, додаје, довело до формализације и усложњавања преговора. Председник Вучић је у међувремену ванредне парламентарне изборе најавио за пролеће 2022. године којима треба да претходи међустраначки дијалог о условима за те изборе. „Тиме желимо да осигурамо поштене, слободне и демократске услове - циљ је постављен, сада само треба да делујемо и испунимо обећања и обавезе", каже Фајон. Самарџић сматра да је Европска унија „на клацкалици између подршке Вучићу због решавања питања Косова и подршке демократским снагама, зато што су начелно против аутократије". „Ту се они клацкају и питање је која ће страна да превагне", наводи. Џихић каже да ће се за помаке о питању Косова чекати избори 2022. године, а да ће у међувремену притисак из Сједињених Држава наставити да расте. Председник Србије недавно је добио и доста позитивних реакција на Западу због вакцинације људи из читавог региона у Србији, додаје Џихић, али то дугорочно не мења ситуацију. „Имајући све у виду, чини ми се да Вучић има доста разлога да буде прилично нервозан, а последњи кораци упућују да, што је нервознији, то више затеже на унутрашњем плану", наводи. Извештаји ће за то време наставити да стижу, а Мајсторовић сматра да ће се у будућности од политичких лидера тражити већа посвећеност и да „недвосмислено кажу да је чланство у ЕУ њихов избор - да не постоји ни план Б, ни план Ц". Тиме, каже, они више неће моћи да се скривају иза великих тема и да због тога не спроводе реформе. „Какав ћемо ваздух дисати и какву ћемо воду пити не зависи од преговора са Приштином, већ искључиво од политичке решености да се власт избори са бројним примерима корупције и злоупотреба", закључује. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk