Забрањен улаз српским званичницима на Косово
Министарство спољних послова Косова одлучило је да забрани улазак на територију Косова свим српским званичницима.
Билборди којима су Срби са севера Косова дочекали председника Вучића у септембру 2018. године Разлог за то су „претње, стална пропаганда и лажне вести које Србија спроводи према Косову", како се наводи у Фејсбук објави Јетљира Зубераја, саветника министра спољних послова Косова Беџета Пацолија. У објави коју су пренели косовски и српски медији, наведено је да је одлука о забрани донета и због „недавних напора (Београда) да изазове такозвану хуманитарну кризу на северу Косова." „Министарство спољних послова неће дозволити ниједном званичнику из Београда да посети Косово и сви захтеви ће бити одбијани све док овакво понашање траје", написао је Зуберај. Министар спољних послова Србије Ивица Дачић описао је одлуку Приштине као „потез без преседана и још један шамар" Београду и међународној заједници. „Пошто су наш народ на Косову и Метохији оставили без лекова и хлеба, бранећи сулуде таксе, овом забраном практично желе да га још више изолују од било каквог утицаја Београда", рекао је Дачић. Министар одбране Александар Вулин оценио је да је одлука Приштине да српским званичницима забрани улазак на Kосово и Метохију "одмазда, а не политика", као и да представља "још један доказ да приштинско руководство бежи од дијалога". "Након што су доживели фијаско у покушајима да натерају Србе да купују шверцовану робу из камиона, сада покушавају да казне Србе тиме што ће им прекинути везу са државним руководством, али то ни овога пута неће успети", навео је Вулин, а преноси Бета. Српска листа је позвала међународну заједницу да реагује на одлуку косовских институција и поручила да "неће немо посматрати како Приштина обесправљује српски народ". "Данашња одлука представља кршење свих договора о слободи кретања. Сада већ по правилу, нажалост, нема реакције међународне заједнице, као ни њихових представника у Приштини", наводи се у саопштењу Српске листе. Министар спољних послова Косова Беџет Пацоли и директор канцеларије за Косово и Метохију Владе Србије Марко Ђурић нису били одмах доступни за коментар. Односи Београда и Приштине Одлука о забрани долази дан након конференције за медије председника Србије Александра Вучића током које је рекао да Приштина жели да протера Србе са Косова. Овим речима он је објашњавао зашто је дошло до несташице млека и млечних производа, брашна, шећера, уља и флаширане воде на северу Косова. До несташица је дошло када су приштинске власти пресекле алтернативне руте којима су производи из Србије стизали на север. Косово је у новембру увело таксе од 100 одсто на сву робу из Србије и Босне и Херцеговине. Како би избегли плаћање такси, неки су робу на Косово увозили избегавајући званичне прелазе. У понедељак су продавнице у четири општине на северу Kосова биле затворене у знак протеста. Радње су биле затворене два дана, а катанци су скинути у среду. Вучић је на конференцији говорио и о убиству Оливера Ивановића, лидера Грађанске иницијативе „Слобода, демократија, правда", рекавши да верује да зна ко је убица. Ивановић је убијен 16. јануара 2018. године у Косовској Митровици. Раније забране Осим хапшења директора Канцеларије за КиМ Марка Ђурића због „кршења норме", Приштина је 2018. године забранила министру одбране у Влади Србије Александру Вулину да посети Косово 28. јуна. У септембру прошле године било је речи и о томе да би и председнику Србије Александру Вучићу могао да буде забрањен улазак на територију Косова. Министар спољних послова Беџет Пацоли је у мају ове године рекао да је председници Владе Србије Ани Брнабић забрањен улаз након што је за политичке лидере Косова да су „људи који су, буквално, изашли из шуме." Процедура за улазак званичника Србије на Косово Од постизања споразума у Бриселу 2013. године, постоје процедуре које би требало да поштују српски званичници који одлазе на Косово, као и званичници из Приштине који долазе у Србију. Обавеза је да се друга страна обавести када државни званичник долази у службену посету. Постоје две категорије званичника - у прву спадају председници, премијери, потпредседници влада, министри унутрашњих и спољних послова, као и министри одбране. Они о посети морају обавестити официра за везу 72 сата раније, а приговор на посету се може уложити у року од 48 сати. У другу групу спадају сви остали министру, потпредседници парламента, директори јавних предузећа, председници судова и представници безбедносних агенција. Они обавештење о посети треба да упуте најмање 48 сати унапред. У ову групу, наиме, спада и директор канцеларије за Косово и Метохију Марко Ђурић, који је у марту прошле године ухапшен на Косову због „кршења норми" о пријављивању посете унапред, саопштили су тада косовски званичници. Једанаест година након проглашења независности, Косово је признало више од 100 земаља. Ипак, тачан број није познат. Приштина наводи бројку од 116 земаља, а Београду кажу да их је далеко мање. Међу земљама Европске уније које нису признале Косово су Шпанија, Словачка, Кипар, Грчка и Румунија, а када је реч о светским силама, то су Русија, Кина, Бразил и Индија. Косово је од 2008. године постало члан неколико међународних организација, као што су ММФ, Светска банка и ФИФА, али не и Уједињене нације. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk