Која то храна продужава живот: Шта да једемо и колико
Ако бих вам понудио суперхрану која би вам омогућила да живите дуже, да ли бисте били заинтересовани?
Да ли нешто из ваше фиоке може да вам продужи живот Она би могла да смањи могућност за срчани удар, као и за доживотне болести као што је дијабетес типа 2. И помогла би вам да одржите жељену тежину, крвни притисак и ниво холестерола. Треба споменути да је јефтина и широко доступна у супермаркету. Шта је то? Влакна - то није најсекси ствар на свету, али велика студија је истраживала колико треба да једемо влакна да бисмо имали користи. „Докази су запањујући и они мењају правила игре. Показују да морамо нешто да урадимо", каже један од истраживача, професор Џон Камингс, за ББЦ. Познато је да влакна решавају проблеме са пробавом, али њихове здравствене користи су много веће. Колико нам треба влакана? Истраживачи са Универзитета Отаго на Новом Зеланду и Универзитета Данди кажу да би људи требало да једу најмање 25 грама влакана дневно. Толико нам је довољно да бисмо били здравији, а додају и да треба да тежимо ка количини од 30 грама на дан. Је ли то све? Па, сама банана има око 120 грама, али то није чисто влакно. Када уклоните све остало, укључујући природне шећере и воду, а остало вам је само око 3 грама влакана. Већина људи широм света једе мање од 20 грама влакана дневно. У просеку, жене конзумирају око 17 грама, а мушкарци 21 грама дневно. Влакна можете да нађете у воћу, поврћу, неком хлебу, пасти... Која храна је богата влакнима? Влакна могу да се нађу у воћу и поврћу, у неким житарицама за доручак, у хлебу и тестенинама које садрже цела зрна, у махунаркама као што су пасуљ, као и у орашастим плодовима. Колико је то 30 грама влакана? Елејн Раш, професорка на Технолошком универзитету Окланд, саставила је режим исхране са 25-30 грама влакана у себи: Али она каже: „Није лако повећати количину влакана у исхрани." Професор Камингс се слаже. „То је велика промена за људе", каже он. „И велики изазов." Има ли брзих и лаких савета? Национална здравствена служба у Великој Британији даје бројне савете. Они подразумевају: Шта ће се догодити ако се придржавате? Након упоређивања 185 студија и 58 клиничких испитивања, резултати су објављени у медицинском часопису Lancet. Резулати сугеришу да ако пребаците 1.000 људи са уобичајене исхране на ону богату влакнима - то спречава 13 смртних случајева и шест случајева срчаних обољења. Истраживачи су дошли до ових закључака након што су пратили навике људи две деценије. Они који су променили исхрану мање су патили од дијабетеса типа 2 и рака црева, а били су и лакши, са уреднијим крвним притиском и нивоом холестерола. Шта значе влакна за наше тело? Некада је постојао став да влакна уопште нису здрава јер не можемо да их сваримо. Али влакна нас терају да се осећамо сито и утичу на начин на који се масти апсорбују у танком цреву - и ствари постају веома интересантне у дебелом цреву, када наше бактерије у стомаку добију вечеру. Дебело црево је дом за милијарде бактерија - и влакна су њихова храна. Замислите процес прављења пива - тако функционише и овај процес. Бактерије ферментирају влакна. Зашто је ово сада релевантно? Чињеница је да су влакна и житарице од целог зрна, воће и поврће здрави. То не би требало да буде изненађење. Али постоји забринутост да људи окрећу леђа влакнима, како су све популарније дијете са мало угљених хидрата. Професорка Нита Фороухи са Универзитета у Кембриџу каже: „Морамо озбиљно да узмемо у обзир ову студију. Она упућује на закључак да, иако су све популарнији, режимима који препоручују дијете са врло мало угљених хидрата, недостају влакна. Ово истраживање потврђује да је унос влакана и целих зрна житарица очигледно важан за дугорочно здравље." Студија је урађена како би се помогло Светској здравственој организацији да осмисли званичне смернице о томе колико људи треба да једу како би побољшали здравље, а биће објављена следеће године. Анализа из ББЦ процене реалности Један од предложених начина да се повећа количина влакана у вашој исхрани је прелазак са белог хлеба на браон или интегрални. То се већ догађа, па од 1974. године производња белог хлеба пада. Док укупна потражња за хлебом опада, више се купује онај богат влакнима. Ипак, мање једемо здраву тестенину, она чини само један одсто од укупне продаје тестенине.