Доручак може и да сачува живот, кажу научници
Доручак важи за „најважнији оброк у току дана".
Анализиране су навике у исхрани шест хиљада Американаца Доручак може и да сачува живот - макар тако показују резултати истраживања које је 22. априла објавио амерички Колеџ за кардиологију. Према резултатима, прескакање доручка повећава ризик од смрти од кардиоваскуларних обољења. Резултате је анализирао тим лекара и истраживача са неколико америчких универзитета. Анализирали су узорак 6.550 одраслих особа узраста од 40 до 75 година које су учествовале у националном истраживању о здрављу и исхрани између 1988. и 1994. године. Учесници су одговарали на питање о томе колико често доручкују. Да ли је доручак заиста толико важан Никада не доручкује пет одсто испитаника, око 11 одсто ретко доручкује, док је четвртина одговорила да доручкује повремено. Истраживачи су затим анализирали податке о смртности до 2011. године - преминуло је 2.318 учесника у истраживању - и покушали да нађу везу између навике доручковања и морталитета. Након што су узели у обзир друге факторе ризика, као што су пушење или гојазност, истраживачи су открили да су они који су прескакали доручак имали 19 одсто више ризика да премину од једне од ових болести, а да је вероватноћа за смрт од кардиоваскуларних обољења била 87 одсто виша. Нема доказа Медицинска истраживања већ су показивала да прескакање оброка може да има негативан утицај на здравље, али научници и даље покушавају да схвате ту повезаност. Коментаришући налазе истраживања, британска Национална здравствена служба саопштила је да овај документ „не може да докаже да прескакање доручка може директно да узрокује смрт од кардиоваскуларних болести". Студија није узела у обзир врсту хране, а то би могао да буде битан фактор „Учесници истраживања који нису доручковали били су склонији томе да су бивши пушачи, тешки алкохоличари, физички неактивни, да имају лошије навике у исхрани и нижи социоекономски статус од оних који су доручковали", наводи се у анализи објављеној на интернет страници НХС-а. Званичници британске здравствене службе кажу да се ради само о „једнократној процени, која можда не одражава доживотне навике", нити да може да објасни „појединачно значење доручка." „Већина људи, на пример, доручкује свакодневно, али су велике разлике између оних који једу здрав доручак у осам сати ујутру и оних који једу сендвич са сланином или слатки бар са житарицама касно ујутру." Међутим, др Веи Бао, асистент професора епидемиологије на Универзитету у Ајови и водећи аутор рада, брани налазе. „Многе студије су показале да је прескакање доручка повезано са већим ризиком од дијабетеса, хипертензије и високог холестерола", каже Бао. „Наша студија показује да би доручак могао бити једноставан начин за промовисање кардиоваскуларног здравља." Велики убица Бао и његов тим такође тврде да су везе између конзумирања доручка и ризика од срчаних обољења „значајне и независне од друштвено-економског статуса, индекса телесне масе и кардиоваскуларних фактора ризика". „По нашим сазнањима, ово је прва свеобухватна анализа прескакања доручка и ризика од смртности од кардиоваскуларних обољења", истакли су истраживачи. Кардиоваскуларна обољења - нарочито болести срца и мождани удар - водећи су узрок смртности у свету. Према подацима Светске здравствене организације, она су узрок смрти 15,2 милиона људи само 2016. године.