Амерички шпијун који је Совјетима одавао информације о атомској бомби и извукао се
Совјетски Савез је 29. августа 1949. године званично постао друга „нуклеарна сила", након што је детонирана плутонијумска бомба позната као РДС-1.
Теодор Хол био је најмлађи научник који је радио на чувеном Пројекту Менхетн - прављењу атомске бомбе Проба је изненадила владе Западних земаља - документација америчке тајне служне показују да су ЦИА агенти сматрали су да је мало вероватно да ће Совјети успети да произведу нуклеарну бомбу пре 1953. године. Успеху Москве допринео је амерички научник Теодор Хол у тајности дотурајући информације Совјетима. Хол није био једини амерички грађанин који је одавао атомске тајне непријатељу. Ипак, његова прича се разликује од од других. Он је успео то прође некажњено. Како је овај њујоршки научник са дипломом са Харварда постао шпијун? Прва совјетска бомба тестирана је у забаченом делу Казахстана Није случајно РДС-1 умногоме личио на „Дебељка", америчку плутонијумску бомбу детонирану изнад јапанског града Нагасакија 9. августа 1945. године. Опширни обавештајни подаци о дизајну бомбе били су прослеђени Совјетима из срца пројекта Менхетн, што је било шифровано име за програм атомског оружја који је предводио Вашингтон у сарадњи са Великом Британијом и Канадом. Строго поверљиво Тајност је била од кључне важности. „За пројекат Менхетн вероватно није знало више од неколико десетина људи у читавој земљи", објављено је у часопису Лајф 1945. године. Један од њих био је Теодор Хол. Рођен 20. октобра 1925. године, син домаћице и бизнисмена, Хол је одрастао током Велике кризе - у ери пуној изазова за обичне Американце. Хол је био геније за математику и физику. Москва је украла кључне информације о америчкој плутонијумској бомби која је 1945 експлодирала изнад Нагасакија Са само 16 година добио је место на престижном Харварду на ком је дипломирао 1944. Његове сјајне студентске резултате приметили су амерички званичници који су тражили људе за рад на новом нуклеарном програму. Хол је разговор за посао имао у тајној лабораторији Лос Аламос 1943. године. Цимер комуниста Међутим, оно што амерички званичници нису знали јесте да је млади физичар већ регрутован. Хол је био члан марксистичке студентске организације на Харварду. Цимер му је је био Савил Сакс, син руских имигранта и ватрени комуниста, такође рођен и одрастао у Њујорку. Сакс је регрутовао Теодора Хола за Совјете и служио као курир за преношење нуклеарних тајни. Хол је страховао од „америчког монопола над нуклеарним оружјем" У децембру 1944. године, Сакс и Хол послали су Совјетима прве информације из Лос Аламоса - најновије податке о стварању плутонијумске бомбе. „Током 1944. године, бринула ме је опасност од америчког монопола на атомска оружја уколико дође до послератне депресије", рекао је Теодор Хол у писаној изјави објављеној у Њујорк Тајмсу 1997, две године пре него што је умро од рака бубрега. „Младић" Хол је тврдио да би развојем нуклеарног наоружања Совјетског Савеза било изједначено стање на терену - што би служило као фактор одвраћања од употребе оружја. „Совјетски Савез у оно време није био непријатељ, већ амерички савезник", рекао је Хол. „Совјетски народ се борио херојски против нациста, платио огромну цену у људским животима, а то је врло вероватно спасло Западне савезнике од пораза." Сви укључени у рад на Пројекту Менхетн морали су да се придржавају строгих правила о тајности Совјети су га назвали „Младић", а он је наставио да дотура Москви конкретне технолошке информације, нарочито о раду на новом методу за детонирање бомби направљених од плутонијума - имплозији. Бомба коју су Сједињене Државе бациле на Нагасаки, била је заснована на плутонијуму, за разлику од уранијумске која је пала на Хирошиму. Шифроване поруке САД и Совјетски Савез су се борили против истих непријатеља у Другом светском рату, али то није спречило Москву и Вашингтон да шпијунирају једни друге. Амерички масовни пројекат контрашпијунаже против Совјета, познат као Венона, покренут је у фебруару 1943. године. У децембру 1946. године, разбијачи шифри коначно су успели да дешифрују поруку од НКВД-а, совјетског министарства унутрашњих послова. Телеграм који су пресрели открио је да постоји совјетски шпијун унутар пројекта Менхетн. Американци су открили да се Хол 1944. године сусрео са контакт особом из Русије Теодор Хол је 1950. године радио на докторату на Универзитету у Чикагу, кад му је на врата покуцао ФБИ. Дешифроване поруке помогле су агентима да га идентификују као сарадника Москве. Друга кртица из Лос Аламоса, немачки физичар Клаус Фукс, ухапшен је претходне године. Фукс је признао да је слао америчке нуклеарне тајне непријатељу. Међутим, ФБИ није успео да изнуди признање ни од Теодора Хола, ни од Савила Сакса. Пут у Велику Британију Није их именовао ниједан други оптужени шпијун. Присмотра није довела ни до каквих знакова шпијунаже - Хол је практично био неактиван после пројекта Менхетн. Постојали су московски телеграми који су могли да се употребе као доказ, али америчке власти нису желеле да их искористе на суду, јер би тако јавно обелоданили да су успели да дешифрују совјетске поруке. На крају је Хол успео да се извуче, за разлику од других који су одслужили затворске казне или чак били погубљени под оптужбом за шпијунажу. Али Хол и његова супруга су се ипак плашили за безбедност. Он је напустио академски положај у Чикагу и нашао неугледни истраживачки посао у једној њујоршкој болници. Затим је добио понуду за посао са Кембриџа и са супругом се преселио у Велику Британију 1962. године. Хол је преминуо од рака 1999. године Хол се пензионисао 1984. године, Био је спреман да и остатак живота проживи дискретно и неприметно. Али 1996. године, прошлост га је сустигла. Са телеграма који откривају његове контакте са Русима скинута је ознака строго поверљиво и поруке су постале доступне јавности. До тада су сви познати сведоци Холове шпијунаже већ били мртви. Коначно откривен „Чак се тврди да сам 'изменио ток историје'", рекао је Хол новинарима Њујорк тајмса. „Можда би ток историје, да није измењен, довео до нукеларног рата у последњих 50 година - на пример, бомба је могла бити бачена на Кину 1949. или раних педесетих." „Е, па ако сам помогао да се то спречи, прихватам ту оптужбу", рекао је Хол. Од Хирошиме и Нагасакија пре 74 године није било других нуклеарних напада, а Теодор Хол је отишао у гроб верујући да је имао удела у томе. Пратите нас на Фејсбуку и Твитеру. Ако имате предлог теме за нас, јавите се на bbcnasrpskom@bbc.co.uk