Sećanje na Drugi svetski rat u Srbiji: „Muzej na Sajmištu čekam 15 godina"
Ratni logor Staro sajmište - ovo je mesto rođenja Ester Bajer, danas 77-godišnje bake iz beogradskog naselja Sremčica.
Spomenik na sajmištu podignut je 1995. godine Ester je tog 31. januara 1942. iz logora u kutiji cipela napunjenoj vatom, izneo iz logora stric i tako joj spasao život. „Ja sam jedina živa žrtva." Ipak, Ester danas ne govori o iskustvima u Domu za nezbrinutu decu u Zvečanskoj niti kasnijem odrastanju, već o poslednjih 15 godina čekanja - na Memorijalni centar. „Tužno je i žalosno što nam 15 godina obećavaju muzej na tom mestu gde sam rođena, gde je bio logor na Starom sajmištu." Nadležni iz Ministarstva kulture saopštili su sredinom septembra 2019. da bi javna rasprava o Nacrtu zakona o Memorijalnom centru „Staro sajmište" trebalo da počne u oktobru 2019. „Reč preživelog je važna, a kada oni nestaju i zločin se zaboravlja", kaže za BBC na srpskom Milovan Pisari, istoričar iz Centra za primenjenu istoriju. „Memorijalni centar je bitan za mlade ljude, đake koji uče o istoriji, ali i za celu naciju. Ne samo da se zločin ne bi zaboravio, već i da se ne bi ponovio, što je posebno bitno za Balkan." Kako se sećamo devedesetih Mapiranje mesta zločina Majka Ester Bajer bila je trudna kada je odvedena u logor na Sajmištu. Ester za BBC na srpskom kaže da je „na Sajmištu rođena, ali sam odrastala po tuđim kućama". „Značilo bi mi da se sredi taj deo, da imam gde da odem i da se setim porodice koju nisam upoznala", kaže Ester. „Mislim da bi značilo i drugima, da zatvore taj događaj u svojim mislima." Na mestu gde je nekada bio logor, trebalo bi da bude podignut Memorijalni centar Staro sajmište Istraživači Centara za istraživanje i edukaciju o Holokaustu, Saveza jevrejskih opština Srbije i Odseka za kulturalne studije Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci mapirali su mesta zločina počinjenih tokom prve faze Holokausta u Jugoslaviji, od maja do avgusta 1941. godine. U to vreme je na 12 lokacija u Srbiji ubijeno oko 7.000 Jevreja i 2.000 Roma, dok je na tri lokacije u Hrvatskoj ubijeno 20.000 Srba i 2.000 Jevreja, kaže Milovan Pisari, istoričar koji je sproveo terensko istraživanje ovih mesta. „U Srbiji ne postoji memorijal za žrtve sem na lokalnom nivou, na primer - u Kragujevcu i Kraljevu", kaže Pisari. „Postoji stara postavka u Muzeju banjičkog logora, ali on je otvoren samo nekoliko puta nedeljno". Spomenik na Starom sajmištu je podignut 1995. godine. „Spomenik je postavljen u jako teškom periodu za Srbiju zbog novih ratnih godina", kaže Pisari. „Nije ni bilo predviđeno da bude tu postavljen, već je urađen za radni logor u Jajincima, ali su ga zbog političke situacije u tom trenutku prebacili na Sajmište". Robert Sabadoš iz Saveza jevrejskih opština Srbije kaže za BBC da je njegova zajednica konsultovana oko Nacrta zakona. „Zaštita lokacije Starog sajmišta postavljena je na granici bivšeg logora. Problem bi mogli da budu brojni objekti koji se tamo nalaze. Država bi morala da uradi eksproprijaciju", kaže Sabadoš. „I ako se zakon usvoji, datum za izgradnju memorijala je nepoznanica". Šta znamo o Nacrtu zakona o Memorijalnom centru „Staro sajmište" *Izvor: Ministarstvo kulture Koliko se čeka Memorijalni centar Logor Topovske šupe je bio jedan od prvih logora za Jevreje i Rome u okupiranoj Evropi, a nalazi se u blizini Autokomande u Beogradu. „Po raspoloživim procenama, kroz njega je prošlo oko 5.000 Jevreja i 1.500 Roma. O Topovskim šupama se i dan danas, nažalost, vrlo malo zna", kaže Pisari. „Danas se na tom mestu nalaze dve zgrade od kojih je jedna u privatnom vlasništvu Delte." Situacija je, dodaje on, u Hrvatskoj potencijalno još gora jer se „ignorišu Jasenovac, Jadovno i Stara Gradiška, odnosno mesta gde nisu stradali Hrvati". „Problem koji bi Srbija mogla da ima sa Jasenovcem jeste tačno određivanje broja žrtava. Jer se zemlje međusobno ne slažu oko broja žrtava." U tekstu nacrta zakona, kaže za BBC na srpskom Sabadoš, stoji da će se voditi računa o memorijalu Topovske šupe. Topovske šupe Topovske šupe - kako logor danas izgleda iznutra Manje poznata mesta stradanja i sećanja u Beogradu: Izvor: Centar za primenjenu istoriju Spomen ploča u Jajincima Kome je bitno sećanje U beogradskom naselju Bežanija, gde su ubijeni Jevreji, spomen-ploča je slomljena, a lokacija je teško dostupna. Ploča ispred Topovskih šupa bila ukradena, ali je u maju ove godine postavljena nova. „Jako je bitno da žrtve Drugog svetskog rata ne budu zaboravljene, a Memorijal bi to zapravo i omogućio", kaže Sabadoš. „Značiće potomcima preživelih, ali i državi u političkom smislu. „Jer, ako se Drugi svetski rat poima kao samo trenutak stradanja Jevreja - to nije istina. Suočavanje sa prošlošću podrazumeva i prihvatanje svih žrtava". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk