Korona virus, Uskrs i Hrvatska: Praznici koji se dočekuju preko mobilnog i uz maske
„Čudno vreme prolazi, kad ustanem ne znam ni koji je dan.
Nakon zemljotresa u Zagrebu, predstavnici vlasti našli su se da bi razgovarali o pomoći i obnovi grada „Pogledam kroz prozor, sused šeta psa i mislim, sve je ok. Onda čujem za naše zaražene, zovu me iz Njujorka i čujem, i tamo je haos. Tada se setim korone." Ovako za BBC na srpskom dane tokom borbe sa korona virusom opisuje Tomislav Grzunov, profesor slikanja i restaurator iz Zadra. Hrvatska dočekuje Uskrs sa 1.534 potvrđenih slučajeva korona virusa i 21 preminulih. Dok Tomislav čeka Uskrs sa porodicom, jer su svi zajedno, na drugom kraju Hrvatske Mašenjka Babić, slobodna novinarka poreklom iz Splita koja živi u Zagrebu, roditelje će videti „preko mobitela". U Zagrebu su od poslednje nedelje marta zabranili putovanje iz grada ili čak među opštinama. „Čak sam se dvoumila da li otići u Split, no ipak je prevagnuo osjećaj da je bolje ne riskirati i eventualno donijeti zarazu", kaže Mašenjka za BBC. Ivo Kosanović, fotograf i slikar murala iz Zagreba do porodice će otići, ali sa maskom i na rastojanju, verovatno napolju. Pre epidemije je barem jednom nedeljno odlazila u rodni Split na nedelju dana, zbog posla i porodice. „Toga sada nema. Tako da se s roditeljima čujem preko mobitela", kaže ona. Kako se sa epidemijom bori zemlja koju je u jeku krize pogodio i zemljotres 2125ukupno obolelih 1641oporavljeni pacijent 86preminulih Prvi dom: Kvasac i dovikivanje u parku Uskrs ili ne, prvo što je Tomislav Grzunov primetio u Zadru, bilo je gomilanje zaliha. Pijace su, za razliku od Srbije, otvorene u Zadru i širom Hrvatske, pa je veliki broj ljudi ovde kupio jaja i hranu za praznike. „Odmah je nestalo kvasca i brašna, a čujem da je slično i u Srbiji", kaže Tomislav. „Nakon mesec dana, ljudi su se nekako navikli i shvatili da će dućani biti otvoreni, da nemaju potrebe toliko kupovati". Na početku su se svi, kaže on, dosta uplašili zbog blizine Italije. Jer, mnogi iz Zadra rade u Italiji ili na nedeljnom nivou odlaze. Tomislav misli i da Hrvatska ima nedovoljno lekara i inače jer je veliki broj njih otišao u inostranstvo proteklih godina. Ipak, policijski čas koji je u Srbiji na snazi svakog dana posle 17 časova i tokom vikenda, u Zadru, ali i celoj Hrvatskoj - nisu iskusili. „Ovde se možete slobodno kretati u bilo koje doba, ali imate restrikcije vezane za okupljanja, ne može biti puno ljudi na jednom mestu", kaže profesor slikanja. Ljudi se kreću slobodno, ali ipak, posve neobično. „Jednom sam vezao sedam dana u kući i izašao do parka. Scena deluje nesvakidašnje - dva klinca sede i druže se na dve različite klupe. „Pored njih nekoliko starijih muškaraca stoje i na četiri metra razdaljine. Nisam siguran da mogu i da se čuju. Ali imaju osećaj da su skupa", kaže Tomislav. Umetnici u Hrvatskoj šiju maske Drugi dom: Knjiga kao antidepresiv, Zagreb kao grad duhova Ivo Kosanovića iz Zagreba karantin je ostavio u kući, ali ga je okrenuo dvorištu. „U karanteni za sada funkcioniram dobro, prevenstveno zato jer imam sreću što živim u kući s dvorištem", kaže Ivo. „Većinu vremena provodim vani, krenuo sam saditi voće i povrće i polako sređivati stvari koje su se godinama gomilale, a nije bilo vremena ili volje za njih". Crtanje i čitanje knjiga takođe mu, kaže, „dobro dođu kao antidepresiv u ovo doba". Sa porodicom se vidi dva-tri puta nedeljno, ali uvek sa sigurne distance, sa masom i nikada u zatvorenom prostoru. Mere koje je Hrvatska uvela su za njega „za sada relativno lake i podnošljive". „Donesene mjere mi ne padaju teško jer su blage i razumljive za ovo vrijeme. „Teže od toga mi pada činjenica da nakon potresa, koji je pogodio Zagreb prije dva tjedna, centar grada i dalje izgleda kao grad duhova, te je opasan po život zbog elemenata koji vise s mnogobrojnih zgrada, a nema ih tko ukloniti"", kaže Ivo. Zemljotres u Zagrebu: „Potres u doba korone znači da nikog ne možete da utešite” Ivo misli da grad „zatvara oči pred ovim problemima, pere ruke i svaljuje krivicu na građane", a da odavno nema novca koji bi bio predviđen za sanaciju krovova, ojačanja zgrada i obnovu dotrajalih fasada. Kaže ipak da je zadovoljan kako se Hrvatska bori protiv korone i da su ljudi mahom po kućama, a kada izlaze da nose maske i rukavice i ne približavaju se drugima. „Neukih teoretičara zavjera i kršitelja pravila uvijek ima, na sreću u jako malom broju", dodaje on. Zagreb je „grad duhova" Škola i murali preko interneta Tomislav je profesor slikanja i restauracije u srednjoj školi, a tokom radnih dana šalje zadatke deci koja žive daleko i nemaju internet, da bi mogla da prate nastavu na daljinu. „Dosta se u Hrvatskoj govori poslednjih godina o digitalizaciji, a i sam sam od rođenja za kompjuterom. „Ipak, nije to isto kao kada ste uživo sa đakom i pogledate mu rad. Mnogo dece nema uslova za slikanje. Nekako su mnogo više ostavljeni sami sebi da rade kako oni misle", kaže Tomislav. Ivo Kosanović crta murale, fotografiše i bavi se grafičkim dizajnom. Kaže da njegov posao u većini slučajeva zahteva bliski kontakt sa ljudima, putovanja i odlazak u druge države. Trenutno radi na prodaji preko interneta. I Hrvatska ima kolektivni smeštaj. Ovaj je u Osijeku Treći dom: Budite na otvorenom ili ne izlazite iz kuće Mašenjka Babić je od početka pojave korona virusa u Zagrebu. „Za ove praznike neću ići kući jer nemam opravdanog razloga u smislu da mi je netko bolestan o kome se treba brinuti ili da imam neophodnu obavezu". U Hrvatskoj su škole i vrtići zatvoreni, a rade samo trgovine prehrambenim proizvodima i apoteke, ljudima se preporučuje da ostanu kod kuće. „Neke nejasnoće su postojale oko toga smiju li građani šetati gradom, parkovima i drugim javnim prostorima ili ne, pošto su stručnjaci preporučivali boravak na otvorenom, ali istovremeno i ostanak kod kuće", kaže Mašenjka. „No ljudi sada uglavnom izbjegavaju veća okupljanja, a vani se šeću i ne zadržavaju na javnim površinama". Ona misli da vlasti samo „donekle" dobro kontrolišu situaciju, jer je u Splitu došlo do proboja korona virusa u jedan dom za stare. „Prema trenutno dostupnim informacijama, za povišenu temperature korisnika se znalo deset dana ranije i nije se pravovremeno reagiralo", kaže ova novinarka iz Zagreba. „Dok ovo pišem, do proboja je došlo u još jednom staračkom domu i to u Koprivnici. Što se tu događalo, tek ćemo vidjeti". Pogled iz bolnice Mediji u Hrvatskoj Mašenjka sarađuje sa nekoliko medija, pa je uglavnom radila od kuće i pre epidemije. „S uvođenjem novog režima, promijenilo se to da eventualne sastanke vodim od kuće, a terena, osim ako nisu vezani za aktualna događanja, nema. Tako da se moj radni ritam u nekom dnevnom smislu nije drastično promijenio", kaže Mašenjka. „Ono što se jest promijenilo su teme kojima se bavim, ali i pristup i dostupnost, primjerice, javnim informacijama. „Različita tijela javne vlasti oglušuju se na njima 'nezgodne' upite, bilo da je riječ o aktualnim temama kao što su nabavke medicinske opreme, ili nekim prethodnim istraživanjima kojima se novinari bave". Dodaje da vlasti pod objašnjenjem vanredne situacije, „postojeće zakone o medijima i pristupu informacijama kao da su suspendirali". Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk