Vodič za putovanje do i sa Kosova: Koliko vredi srpski, a koliko kosovski pasoš
Milica Andrić Rakić iz Mitrovice ima srpski pasoš izdat u Zubinom potoku. Sa njim ne može da putuje sa Kosova.
Na Kosovu ovaj pasoš više ne vredi Nedžmedin Spahiu ima pasoš Kosova, a kada ulazi u Srbiju, mora da pokaže ličnu kartu i sačeka izradu posebnog dokumenta. Ako putuje avionom iz Beograda kosovski pasoš pokazuje tek u međunarodnim vodama. Na već komplikovanu situaciju, RTS je preneo da na ulasku na Kosovo više ne može da se pokaže srpski pasoš ni ako je izdat u Srbiji. Ovu odluku je potvrdio i Jetljir Zuberaj, savetnik ministra spoljnih poslova Kosova Bedžeta Pacolija na svom Fejsbuk nalogu: „Građani obe zemlje mogu putovati jedino sa ličnom kartom." „Sve ove odluke su sumanute", objašnjava za BBC na srpskom Spahiu, politički analitičar sa Kosova i profesor balkanske politike na Fakultetu političkih nauka u Prištini. „Poslednja odluka Kosova je stvar reciprociteta. Jer, kosovski državljani ne mogu u Srbiju sa kosovskim pasošem, pa je i Kosovo uvelo isto za putnike iz Srbije. „Umesto da idu ka napred, pregovori Srbije i Kosova idu - unazad." Milica Andrić Rakić, novinarka portala Kossev, za BBC na srpskom kaže da je odluka prištinskih vlasti zapravo sprovođenje Sporazuma o slobodi kretanja koji je potpisan još 2011. godine. „Odluka je donekle smešna jer Srbi svakako mogu da pređu sa ličnom kartom. Problem mogu da imaju Srbi koji putuju sa decom jer oni najčešće nose pasoš za njih. „Neophodno je da znaju da treba da ponesu Izvod iz matične knjige rođenih i potencijalno ovlašćenje." Ako i dalje ništa ne razumete - možda će vam ova uputstva pomoći da znate koji dokument da ponesete kada putujete. Ili da barem shvatite u kakvom sistemu žive i srpski i albanski građani. Vučić na Kosovu: Šta se dešavalo iza kulisa Koliko Kosovo vrednuje srpska dokumenta Kada je 2011. godine potpisan Sporazum o slobodi kretanja između Srbije i Kosova, on se „u najvećoj meri bavio dogovorom kako može da se putuje primarno sa Kosova u Srbiju", objašnjava Milica Andrić Rakić. „Srpski državljani su iz Srbije mogli da uđu na Kosovo sa ličnom kartom, ali i pasošem. Kosovo je sebe smatralo državom i zato su to dozvoljavali. „Pravili su probleme za pasoše koji su izvađeni na Kosovu, poput mog iz Zubinog potoka, jer su smatrali da su ga izdale tadašnje paradržavne institucije. Zato nisam sa tim pasošem mogla da izlazim sa Kosova, osim na graničnim prelazima Jarinje i Brnjak, koji su najrelaksiraniji." Kosovo ima pravo na zabranu srpskih pasoša, kaže Andrić Rakić. „Oni imaju pravo na to prema Sporazumu, a Srbija to već primenjuje za pasoše sa Kosova." Što se tablica na automobilima tiče, postoje dve mogućnosti - jedna su 'ks' tablice, koje su teritorijalno neutralne i sa njima mogu da putuju i Srbi i Albanci. Druge tablice su 'rks', a sa njima ne može da se uđe u Srbiju. Umesto toga se, opet, izdaju probne tablice, a i ta procedura traje od 15 minuta do pola sata. Poseban problem „imaju građani sa Kosova koji pokušavaju da dobiju prebivalište u Srbiji", dodaje ona. Voz bez odredišta Koliko Srbija vrednuje pasoš Kosova Oni koji imaju pasoš Kosova na ulasku u Srbiju ne mogu da ga pokažu. Mogu da daju samo ličnu kartu, a onda da sačekaju oko 15 minuta da im se izradi dodatni dokument. Taj papir moraju da čuvaju i sa njim mogu da budu u Srbiji samo tri meseca. Kada se vraćaju, moraju da ga pokažu na granici. „Ova dodatna papirologija tokom letnjeg perioda dovodi do velike gužve na graničnim prelazima i mnogo Albanaca dolazi na Merdare, a čeka se i do četiri sata", dodaje Andrić Rakić. „Spekuliše se da je Kosovo upravo zato sada odlučilo da zabrani srpski pasoš. „Sve češća tema u kosovskim medijima je upravo - da neće ukinuti takse na srpsku robu dok ne prestane to čekanje na prelazima." Kada je profesor Nedžmedin Spahiu 2003. godine dolazio sa Kosova u Beograd, bio je jedini Albanac na skupu, a da bi ušao u Srbiju bila je potrebna intervencija, kako kaže, sa „najvišeg vrha srpske države". „U pitanju je upravo reciprocitet. Kosovski nadležni organi odlučili su da slede suludu ideju srpskih nadležnih. „Najbolje što je ljudima obe strane doneo Briselski sporazume jeste upravo ta sloboda kretanja, a to se opet otežava." Da je upravo nastavak dijaloga između Kosova i Srbije „preko potreban", kaže za BBC na srpskom izvršni direktor Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa iz Prištine Fatmir Šeholi. „Odluka o zabrani ulaska sa srpskim pasošem je protivmera prema državi Srbiji, koja na sva vrata minira i manipuliše sa ulaskom Kosova u međunarodne organizacije, što je kršenje Briselskog sporazuma." Što se tiče aerodroma, scenario tek zvuči neverovatno. Građani sa kosovskim pasošem u Srbiji na aerodromu prvo mogu da pokažu samo ličnu kartu, a tek kada uđu u međunarodne vode na narednom aerodromskom punktu - pokazuju pasoš Kosova. „Kosovo je ovih dana to počelo da primenjuje i za srpski pasoš. Procedura je bukvalno ista. Lična karta, pa tek onda pasoš", kaže Andrić Rakić. Srbija i Kosovo - balon koji ne treba da pukne, već da se drugačije oblikuje, smatraju stručnjaci Briselski sporazumom o slobodi kretanja * Kancelarija za KIM Šta kaže Srbija, a šta Kosovo Jetljir Zuberaj, savetnika ministra spoljnih poslova Kosova Bedžeta Pacolija napisao je na svom Fejsbuk nalogu da „Kosovo ostaje posvećeno sprovođenju svih sporazuma postignutih u dijalogu u Briselu": „Uspešno smo sproveli sporazum o slobodnom kretanju koji je normalizovao kretanje naroda između dve zemlje... Ali Srbija preduzima akcije koje ugrožavaju ovaj sporazum i nastavlja da stvara prepreke za naše građane i nastavlja sa propagandom navodnih 'ekstremnih' mera." Direkcija granične jedinice kosovske policije donela je odluku o nepriznavanju srpskih pasoša prilikom ulaska građana na teritoriju Kosova i Metohije, izvestio je RTS. Prema odluci granične policije, zabrana ulaska se ne odnosi na osobe koje poseduju ličnu kartu i izvod za decu sa fotografijom. Na pitanje RTK2 upućeno Kosovskoj policiji da li je ova informacija tačna, Kosovska policija je odgovorila: „Kada se radi o slobodi kretanja/prelasku preko granice između Republike Kosovo i Republike Srbije, to je regulisano Sporazumom o slobodi kretanja iz 2011. godine, na šta možete da se pozovete kao službeni odgovor." Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić rekao je da se „Priština ponaša antievropski i anticivilizacijski". „Prištinske vlasti stalno nalaze nove načine da ometaju slobode običnih ljudi svih nacionalnosti, a posebno Srba, prema kojima netrpeljivost i ne kriju", rekao je Đurić. Dodao je da za ulazak na Kosovo nije potreban srpski pasoš, niti je bio potreban. „Možda samo na graničnim prelazima Srbije na izlasku iz Srbije sa teritorije autonomne pokrajine Kosova i Metohije prema Albaniji i Severnoj Makedoniji." Jedanaest godina nakon proglašenja nezavisnosti, Kosovo je priznalo više od 100 zemalja. Ipak, tačan broj nije poznat. Priština navodi brojku od 116 zemalja, a Beogradu kažu da ih je daleko manje. Među zemljama Evropske unije koje nisu priznale Kosovo su Španija, Slovačka, Kipar, Grčka i Rumunija, a kada je reč o svetskim silama, to su Rusija, Kina, Brazil i Indija. Kosovo je od 2008. godine postalo član nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su MMF, Svetska banka i FIFA, ali ne i Ujedinjene nacije. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk