Letnje vreme, vrućina i klimatske promene: „U budućnosti nas ne očekuju topla leta"
„Kad je toplo, što je toplo?! Kad je kiša, što je kiša? Kad je hladno, što je hladno? Ko će narodu ugoditi".
Osveženje u fontani I u ovom tvitu stvarno ima istine. Izgleda da su mnogi zaboravili da je ovo leto počelo obilnim padavinama, sa malo sunčanih dana. Kraj sadržaja sa Twitter, 1 Ipak ima i onih kojima visoke temperature i ne smetaju toliko, jer vole leto i sve što dolazi s njim. „Problematično je samo tokom noći, jer onda klima uređaj mora da bude uključen, a ne volim tako da spavam. Pre nego što odem na posao, spustim roletne i zatvorim prozore, pa kad se vratim, u stanu bude koliko toliko prijatno", kaže za BBC na srpskom Elena Bajević iz Beograda. Pojedini meterolozi tvrde da su temperaturni rekordi u poslednjih 10 godina probijeni, ali Nedeljko Todorović, meterolog i istraživač klimatskih promena u Srbiji za BBC na srpskom kaže da još uvek ne možemo da kažemo da je ovo najtopliji avgust od kako merimo temperaturu u Srbiji. „Rano je da se govori o tome, jer mesec još uvek traje", kaže Todorović i dodaje da su tvrdnje da su temperaturni rekordi oboreni, „netačne". Iako rekordi možda nisu oboreni, subjektivni osećaj vozača jedne beogradske taksi firme je da je napolju „zilion" stepeni. „Vozim preko dana uglavnom. Klima uređaj u automobilu radi neprestano, jer nisam od onih koji štede gorivo i koji voze sa otvorenim prozorima. Vidim da ljudima nije dobro od vrućine i koga god da vozim, prvo to spomene - Uh, kako je vruće!", prepričava 27-godišnji Boško Milovanović. Kako se „krčkamo" danas, a kako u prošlosti Prema podacima Republičkog hidrometeorološkog zavoda, najtopliji srpski gradovi bili su Valjevo, Ćuprija i Beograd, gde je temperatura dostigla 36 stepeni. Sa izmerenih 35 stepeni, „stižu" ih Novi Sad, Kikinda, Kragujevac i Vranje. Nešto prijatnije je bilo u Zrenjaninu, Negotinu, Loznici, Kraljevu. Ipak, u regionu je bilo i gorih slučajeva. Jedan od najtoplijih gradova u Evropi je Mostar gde je, prema podacima Federalnog Hidrometeorološkog zavoda Bosne i Hercegovine, izmerena temperatura od čak 50 stepeni. Todorović kaže da je jul ove godine bio topliji od proseka, ali da je bilo i znatno više vlage u odnosu na prethodne. „Visoke temperature tokom ovog leta mogu da budu i slučajne", kaže on. Temperatura se u Beogradu meri 130 godina i analize pokazuju da su do sada na ovom području smenjivala topla i sveža leta. Prema priči Todorovića, 1920-ih i 1930-ih godina zabeleženo je da su leta bila toplija. „Temperatura je u letnjem periodu dostizala i 41,8 stepeni Celzijusovih". Potom kaže da je 1950-ih zabeležen blagi pad temperature, a da je 1980-tih ponovo došao period toplijih leta. „U budućnosti nas ne očekuju topla leta, već smene toplih i svežih leta koje su se dešavale i do sada", dodao je on. U potrazi za rashlađenjem mnogi odlaze na gradske bazene Klimatske promene i visoke temperature- znamo ko je krivac Globalno zagrevanje je proces o kome se dosta govori prethodnih godina i koje je navodno glavni uzrok promene klime. Mediji svakodnevno povezuju klimatske promene sa uticajem čoveka na životnu sredinu, ali Todorović kaže da se promena ne dešava sada, već hiljadama godina unazad. „Mi ne možemo sa sigurnošću da znamo kako su te promene izgledale, ali donosimo neke pretpostavke na osnovu rekonstruktivnih metoda" , kaže meteorolog. Objašnjava da se proverom izotopa u sedimentima u drvetu i zemljištu donose zaključci da su te fluktuacije male i da su postupci čoveka zapravo „beznačajni u odnosu na prirodne procese koji se dešavaju". „Da vremenske prilike trpe promene, imali bismo i drugačije ponašanje životinjskog i biljnog sveta", objašava Todorović. Povremene „okupacije" smrdibuba i skakavaca, ne govore da se događaju drastične klimatske promene, jer traju kratkoročno. „Javnost meša ekološko zagađenje, prekomerno korišćenje kesa sa klimatskim promenama", kaže Todorović. Polarni medved- jedan od simbola klimatskih promena? Slika belog medveda nije takva kakvom se čini Kada se priča o klimatskim promenama, uglavnom nam je u glavi slika belog polarnog izgladnelog medveda, koji jedva stoji na parčetu leda, koji se nemilice topi. Todorović kaže da se malo govori o tome da je pre 40 godina ove vrste bilo 8.000 do 10.000 jedinki, a danas ih ima četiri puta više. „Znate li zašto? Jer je lov na ovu vrstu ukinut. Čovek je uništitelj živog sveta i biljaka, a ne klimatske promene", kaže meteorolog. Svakako štedite vodu Iz JKP Beogradski vodovod i kanalizacija kažu da je zabeležena uvećana potrošnja vode od početka avgusta. Oni apeluju na sve da racionalno i namenski koriste vodu vodovoda za piće, pripremanje hrane, kao i održavanje lične i higijene domaćinstva i da navodnjavanje i zalivanje poljoprivrednih površina, hlađenje pločnika, terasa i dvorišta, kao i pranje automobila predstavlja neracionalnu potrošnju vode za piće. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk