Tinejdžeri mogu da oslepe od brze hrane
Stručnjaci upozoravaju da brza hrana može da prouzrokuje gubitak vida, ako se redovno konzumira.
Do ovog zaključka su došli, nakon što je očni lekar iz Bristola utvrdio da 17-godišnji dečak, koji se tako hranio, ima oštećenje vida - gotovo do tačke slepila. Otkada je završio osnovnu školu, ovaj tinejdžer jeo je samo pomfrit, čips i beli hleb, a povremeno dodavao listić šunke ili parče kobasice. Testovi su pokazali da zbog loše ishrane ima nedostatak nekoliko vitamina. Ekstremno izbirljivi Adolescent, koga nećemo imenovati, sa 14 godina posetio je lekara, jer se osećao umorno i loše. Tada mu je dijagnostikovan nedostatak vitamina B12 i doktor mu je prepisao da uzima suplemente, ali se on tih saveta nije pridržavao, niti je obogatio ishranu. Tri godine kasnije, prebačen je u očnu bolnicu u Bristolu zbog progresivnog gubitka vida, prenosi časopis Anali interne medicine. Doktorka Deniz Atan, koja ga je lečila u bolnici, navodi da je dečakova ishrana bila jednolična. „U osnovi njegove ishrane bila je porcija ribe i pomfrita iz lokalne prodavnice - svakog dana. Za užinu bi jeo čips, a ponekad i beli hleb sa parčetom šunke. Zapravo, uopšte nije jeo ni voće, ni povrće". Pacijent je, kaže, to objasnio odbojnošću prema ostaloj hrani. Doktor Atan i njene kolege uradili su analize i utvrdili da mladić ima nizak nivo vitamina B12, kao i manjak nekih drugih važnih vitamina i minerala - bakra, selena i vitamina D. Šokantni nalazi Nije imao ni prekomernu težinu, niti bio mršav, ali je bio ozbiljno uhranjen. „Izgubio je minerale iz kostiju, što je bilo vrlo šokantno za dečaka njegovih godina". Kada je reč o gubitku vida, ispunio je kriterijume da ga registruju kao slepog. „Ima slepe mrlje usred vidnog polja. To znači da ne može da vozi i da mu je vrlo teško da čita, gleda TV i razaznaje lica", kaže Atan. „Može sam da hoda, jer se oslanja na periferni vid". Nutritivna optička neuropatija - dijagnoza koju ima mladić - može da se leči, ako se rano otkrije. Ukoliko se reaguje prekasno, pak, nervna vlakna u očnom živcu odumiru i oštećenje postaje trajno. Atan navodi da ovakvi slučajevi srećom nisu česti, ali da bi roditelji trebalo da budu svesni potencijalne štete koja može nastati previše probriljivom ishranom i da je tada potrebno zatražiti mišljenje stručnjaka. Zabrinute roditelje savetuje da se ne nerviraju oko dece, ako su izbirljiva tokom jela, već da im mirno dodaju po jednu ili dve nove namirnice uz svaki obrok. Multivitaminske tablete mogu da budu dodaci jelima, ali ne mogu da zamene zdravu ishranu. „Mnogo je bolje uzimati vitamine kroz raznovrsnu i uravnoteženu ishranu", napominje ona. Doktorka upozorava da prekomerni unos, recimo, vitamina A može da ugrozi zdravlje, tako da „ne treba preterivati". Vegani su, kaže, takođe izloženi povećanom riziku od problema sa vidom, usled nedostatka B12, ako ne nadomeste to kada isključe meso iz ishrane. „Prehrambeni kvas je dobar izvor B12", rekla je ona. Kako vegani još mogu da unose ovaj vitamin? • žitarice za doručak obogaćene B12 • nezaslađeni sojin napitak obogaćen vitaminom B12 • ekstrakt kvasca koji je obogaćen vitaminom B12 Rebeka MekManamon, savetnica za ishranu i portparolka Britanskog udruženja nutricionista, kaže da ima mnogo razloga koji dovode do ograničene ishrane - poremećaji u ishrani, autizam, alergije i da to zahteva uključivanje specijaliste. „Važno je napomenuti da od 2016. vlada Velike Britanije preporučuje svakodnevno dodavanje vitamina D (10 mikrograma / 400 međunarodnih jedinica) svima, u periodu između oktobra i marta, jer verovatno neće dobiti dovoljno obogaćene hrane. „Suplementi multivitaminima preporučuju se svoj deci do petog rođendana", ističe MekManamon. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk