„Adio, maestro": Enio Morikone - život u fotografijama
Italijanski kompozitor Enio Morikone preminuo je u bolnici u Rimu u 91. godini.
Čuveni kompozitor, poznat po muzici iz špageti vesterna - koji su Klinta Istvuda načinili svetskom zvezdom - tokom karijere duge sedam decenija radio je na više od 500 filmova. Evo nekoliko fotografija iz njegovog života i iz filmova na kojima je radio. Enio Morikone na koncertu u Italiji, 2017. godine. Morikone je rođen 1928. godine i brzo je krenuo stopama njegovog oca, koji je bio džez muzičar. Već sa šest godina počeo je da komponuje muziku. Kada je u Rimu krenuo u muzičku školu sa njim u razred je išao Serđo Leone, slavni režiser sa kojim će često raditi na vestern filmovima. Tokom šezdesetih bio je poznat upravo po špageti vesternima, poput Za šaku dolara i Dobar, loš, zao. Hose Kalvo (levo) Klint Istvud u filmu „Za šaku dolara" iz 1964. godine Morikone je tada radio sa veoma malim budžetom, tako da je za kompozicije najviše koristio električne gitare i zvučne efekte. Njegov saundtrek brzo je postao jedan od najvažnijih delova revolucije koju je Leone uneo u vestern žanr. Među Morikoneovim najpoznatijim ostvarenjima je muzika iz filma Dobar, loš, zao, koja je 1968. bila na prvom mestu top lista u Britaniji. Klint Istvud u filmu „Dobar, loš, zao" iz 1966. Morikone je mogao da "od prosečnog filma napravi hit, od dobrog umetnost, a od odličnog legendu", kaže reditelj Edgar Rajt. Uprkos pokušajima Holivuda da ga odvedu u Ameriku, Morikone nikada nije napustio rodni grad u Italiji. „Nudili su mi besplatnu vilu u Holivudu. 'Ne, hvala, pre bih da živim u Rimu', rekao sam im", izjavio je jednom Morikone. Komponovao je muziku za brojne filmove italijanske kinematografije. Morikone i njegov klavir u Rimu 1968. godine Morikoneova želja da delove svoje ličnosti prikaže kroz kompozicije doveo je do toga da njegove kompozicije budu veoma emotivne, prilagodivši pritom njegov rad za više žanrova, ne samo za vesterne. „Uznemirim se kada ljudi o meni misle kao specijalisti za vesterne. Oni čine relativno mali procenat filmova za koje sam pisao muziku", izjavio je jednom. U filmu Bilo jednom u Americi koristio je džez kako bi muzika bila u skladu sa istorijskom kontekstom. Scena iz Bilo jednom u Americi iz 1984. godine Tokom višedecenijse karijere nekoliko puta je bio nominovan za Oskara. To su filmovi „Dani raja" (Days of Heaven), „Misija" (The Mission), „Nedodirljivi" (The Untouchables), „Bagzi" (Bugsy) i „Malena". Za njegovu muziku u filmu Misija rečeno je da je toliko dirljiva da je nadjačala film, umesto da ga dopuni. Džeremi Ajrons u filmu Misija iz 1986. Morikone snima horski deo muzike za film Isterivač đavola 2, iz 1977. godine Ričard Gir i Bruk Adams u Danima raja iz 1978. Čarls Martin Smit, Kevin Kostner, Šon Koneri i Endi Garsija u (sleva) u Nedodirljivima iz 1987. Morikone je 2007. godine dobio počasnog Oskara, a Oskara za najbolju kompoziciju osvojio je 2016. godine za muziku Tarantinovog filma The Hateful Eight. To je bio Morikoneov prvi vestern posle više od tri decenije. Kurt Rasel (levo) i Samjuel L. Džekson u filmu The Hateful Eight Kurt Rasel, Enio Morikone i Kventin Tarantino (sleva) u Rimu Enio Morikone 2016. godine prima Oskara za najbolju kompoziciju. Za njegov 75. rođendan održao je koncert filmske muzike u Rojal Albert Holu u Londonu. Koncert iz 2003. kojim je Morikone proslavio 75. rođendan Roberto Speranca, italijanski ministar zdravlja, posle Morikoneove smrti je tvitovao: „Adio maestro, hvala za sve emocije koje si nam dao". Morikoneova zvezda u Holivudu All pictures subject to copyright.