Sve naše glavolomke: Od Kviskoteke, preko Slagalice i Milionera, do Potere
Osoba A, osoba B i osoba C sede jedna do druge, kao i troje takmičara preko puta, ispitivanje ko je ko uveliko je u toku, a Oliver Mlakar se mota tu negde po studiju.
Kviskoteka Svega toga ne bi bilo bez Laza Goluže, tvorca čuvene Kviskoteke, inače jugoslovenskog i hrvatskog novinara, koji je preminuo u 85. godini. Vest o Golužinoj smrti za hrvatske medije potvrdio je njegov sin Dominik. Kviskoteka je bila prvi veliki televizijski kviz SFRJ i biti njen šampion bila je stvar prestiža - ali to nimalo nije bilo lako. Šta je Kviskoteka? Najpopularniji kviz Jugoslavije, emitovan od 1980. do 1995. godine, a koji je, kako se navodi u starom tekstu sa Jutarnjeg, „drugove pretvarao u akademike". Prvi voditelj bio je Ivan Hetrik, ali je u toj ulozi daleko poznatiji Oliver Mlakar. Takmičenje se sastojalo iz nekoliko igara - pitalice, anagrami, detekciju, opšte znanje i naravno asocijacije. Goluža je inače „Igru asocijacija" iz Kviskoteke zaštitio kao intelektualno vlasništvo, prvo na jugoslovenskom, a zatim i na svetskom nivou. Iz Kviskoteke poznata je i figura Kviska, čiji je autor Miroslav Šutej. Jedan od najuspešnijih učesnika Kviskoteke bili su Mirko Miočić, Rober Pauletić, kao i Predrag Marković iz Beograda, tada student, a sada poznati istoričar. Ko je bio Lazo Goluža? Diplomirao je komparativnu književnost i italijanski jezik na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. U enigmatiku se, kaže, zaljubio tokom vojske, tako da se godinama trudio da osmisli različite kvizove. Bilo ih je raznih - „Malo ja, malo ti"„3-2-1, ali vredan", „Znaš, znam", „Pješčani sat", ali je najpoznatiji kao autor „Kviskoteke". Prethodno je pokrenuo satirični časopis Paradoks i bio novinar Televizije Zagreb, gde je radio noćni program „Noćne priče" i bio urednik. Dobitnik je nagrada HRT-a i nagrade za životno delo Ivan Šibl 1995. godine. Nakon penzionisanja 2001. radio je na postavljanju kviza „Ko želi da postane milioner" i stvarao nove formate televizijskih kvizova. Evolucija kvizova Od Kviskoteke je sve krenulo za kvizaše sa ovih prostora, a evo gde su kasnije sve mogli da se takmiče. Jedan od najpopularnijih kvizova u Srbiji je svakako Slagalica, prvi put emitovana na RTS-u sada već davne 1993. godine. Kroz 130 ciklusa prošlo je na hiljade takmičara, bilo je tu i sudara finalista, pa i epskih duela u superfinalima. Jedan od najvećih kvaliteta Slagalice je što u većini igara - poput traženja najduže reči ili osnovne matematike - mogu da učestvuju apsolutno svi od sedam do 77 godina. Tokom godina je u Slagalici bilo i takmičara koji su stekli veliku popularnost, poput takmičara koji se nedavno poprilično borio protiv miša u igri „Ko zna zna". Slagalica je pre nekoliko godina dobila i modernu verziju, tako da je mnogi igraju i na pametnim telefonima. TV slagalica je prvi put emitovana 22. novembra 1993. godine I jedan od najpopularnijih kvizova sa početka dvehiljaditih mnogi su dugo igrali, ali na kompjuterima, jer će do smartfona i Fejsbuka morati još mnogo da prođe. Koncept kviza je prilično jednostavan - ne postoje nikakva vremenska ograničenja, nema potrebe za žurbom i niko vas ne juri. Samo je potrebno znanje i tačni odgovori na 15 pitanja. Ko želi da bude milioner je značajan i po još nečemu - reč je o prvom licenciranom kvizu na ovim prostorima, tj. tuđem kvizu čija prava su otkupljivale televizije. Prvi put je u Srbiji emitovan 2002. godine na BK televiziji, kasnije i na B92 i niko nikada nije uspeo da osvoji glavnu nagradu. Agošton Legvari iz Bačkog Gradišta i Saša Tomić iz Požarevca stigli su na korak do nje, osvojivši 2.500.000 dinara, a milioner je na neki način postao i Ivan Zeljković, voditelja kviza - dobio je nadimak Zeka Milioner. I tadašnji premijer Zoran Đinđić bio je veoma blizu u humanitarnoj verziji Milionera. Milioner je dugo emitovan širom regiona - Tarik Filipović bio je dugogodišnji voditelj hrvatskog „Milijunaša", a svoje verzije imali su i Makedonija i Slovenija. Kviz je prvi put emitovan 1998. u Britaniji, a kasnije u više od 160 zemalja širom sveta. Poznata je i čuvena situacija kada je takmičar na poslednjem pitanju iskoristio tek prvu pomoć i to samo da bi nazvao oca da mu kaže da će da postane milioner. Sličan put od Britanije do svetske slave i zemalja bivše Jugoslavija prošla je i Najslabija karika, kviz poznat po - neprijatnim voditeljkama. Voditeljke kviza - u Srbiji je ostala upamćena Sandra Lalatović Čerin - po službenoj dužnosti su morale da budu hladne prema takmičarima i da ih provociraju. U igri je učestvovalo osam takmičara koji se ne poznaju, ali koji su morali da sarađuju da bi osvojili nagradu. Međutim, iz kruga u krug takmičari se međusobno nominuju za ispadanje, a onaj ko dobije najviše glasova postaje najslabija karika i odlazi kući. Poslednjih dvoje idu u finale i bore se za novac. Scena iz britanske verzije Najslabije karike Trend britanskih kvizova na domaćim televizijama nastavljen je kvizom Sam protiv svih, koji je u više navrata emitovan u Srbiji - Prvo na RTS-u, pa na B92. Kviz je jedinstven po tome što u njemu gledaoci postavljaju pitanja, šaljući ih SMS-om, kao i po tome što ne postoji ograničenje koje se može osvojiti. Isti takmičar može učestvovati u nekoliko emisija zaredom sve dok ne da pogrešan odgovor. Poslednjih nekoliko godina jedan od najpopularnijih kvizova u Srbiji je Potera, takođe preuzeta iz Britanije, gde je prvi put emitovana 2009. godine. Potera je u Srbiju i Hrvatsku stigla 2013. godine, a voditelji su Jovan Memedović i Tarik Filipović (kasnije Joško Lukas). Takmičari u Poteri imaju protivnike - Lovce - koji pokušavaju da ih izbace iz igre tako što će odgovoriti na više pitanja od njih. To su uvek ljudi zavidnog kviz znanja, poput kvizaša Žarka Stevanovića i Milice Jovaković - nekadašnjih šampiona Slagalice - ili reditelja Milorada Milinkovića, reditelja. Tokom godina je bilo još dosta televizijskih kvizova, a nešto veću pažnju izazvali su Zlatna žica na BK, kada su se takmičari preko telefona odgovarali, pa pogađali ko je misteriozna ličnost, Uzmi ili ostavi, Kolo sreće… Tu je i kviz Visoki napon, koji je emitovan na RTS-u od 2006. do 2011. godine. Tokom godina su osvojene velike sume - dugo je rekorder bio novinar Jovo Radovanović, novinar Politikinog zabavnika, koji je osvojio 1.340.000 dinara, da bi nešto kasnije Goran Lajht osvojio 1.836.662. Reč je o kvizu koji nije otkupljen ni od koga. Stvorili su ga Miroslav Damnjanović i Predrag Marković - nekadašnji šampion Kviskoteke, od koje je sve krenulo. A nje ne bi bilo bez Laza Goluže. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk