Na pragu velikog otkrića: Prvi korak ka leku „za sve vrste kancera“
Novootkriveni deo našeg imunog sistema mogao bi da bude se koristi kao svojevrstan oklop u borbi protiv svih vrsta raka, tvrde naučnici.
T-ćelija napada rak Tim sa Univerziteta u Kardifu je tokom laboratorijskih ispitivanja otkrio metodu koja bi mogla da se koristi za ubijanje raka prostate, dojke, pluća i još nekih vrsta. Ovo otkriće objavljeno je u naučnom magazinu Nature Immunology, nije još testirano na pacijentima, ali naučnici tvrde da postoji ogroman potencijal. Stručnjaci tvrde da, iako je sve još u ranoj fazi razvoja, ovo otkriće predstavlja značajnu vest. Šta su otkrili? Naš imuni sistem je prirodni sistem odbrane tela od infekcija, ali istovremeno napada i kancerogene ćelije. Naučnici su tražili nekonvencionalne i nove načine na koji imuni sistem prirodno napada tumore. Pronašli su T-ćeliju u ljudskoj krvi. To je imuno ćelija koja može da skenira telo da bi procenila da li postoji pretnja koja mora da bude eliminisana. Razlika je u tome što ove ćelije mogu da napadnu razne vrste kancera. „Postoji šansa da se tako leči svaki pacijent", kaže za BBC profesor Endrju Sjuel. On je dodao: „Prethodno niko nije verovao da je to moguće". „To bi moglo da poveća šanse za pronalaženje univerzalnog načina za lečenje raka - jedne T-ćelije sposobne da uništi mnoge različite vrste kancera". Kako funkcioniše? T-ćelije na površini imaju receptore pomoću kojih mogu da vide sve na hemijskom nivou. Naučnici iz Kardifa otkrili su T-ćeliju sa receptorom koji bi mogao da pronađe i ubije različite vrste kancerogenih ćelija - u plućima, krvi, koži, debelom crevu, dojkama, prostati, jajnicima, bubrezima i materici. A najvažnije od svega je što ne oštećuje normalno tkivo. Tačan način na koji to radi još se istražuje. Ova konretna T-ćelija deluje zajedno sa molekulom MR1 koji se nalazi na površini svake ćelije u ljudskom telu. Smatra se da MR1 obeležava izobličeni metabolizam koji se nalazi u kancerogenoj ćeliji. „Mi smo prvi koji su opisali T-ćeliju koja pronalazi MR1 molekule u kancerogenim ćelijama. To ranije nije bilo rađeno", kaže za BBC Geri Dolton, jedan od istraživača. Šta je značajno? Terapije T-ćelija raka već postoje, a razvoj imunoterapije raka jedna je od najuzbudljivijih grana u ovoj oblasti. Najpoznatiji primer je CAR-T, leka koji se pravi od genetski skovane T-ćelije pacijenata. CAR-Tmože da ima ozbiljne rezulate koji neke pacijente koji su bili teminalno bolesni pretvara u one koji su u stanju potpune remisije. Ali nije bio uspešan u slučajevima „čvrstih tumora". Sada istraživači tvrde da novootkriveni receptori T-ćelija mogu da dovedu do univerzalnog leka. Kako bi to funckionisalo u praksi? Ideja je da se uzima uzorak krvi od pacijenta koji ima rak. T-ćelije bi vile izvučene, pa genetski modifikovane i reprogramirane kao receptori za pronalaženje tumora. Unapređene ćelije bi rasle u velikim količinama u laboratoriji, a onda bi ih lekari vratili u tela pacijenata. Sličan je proces za CAR-T. Ipak, ovaj metod za sada je testiran samo na životinjama i ćelijama u laboratoriji i potreban je sprovesti niz bezbednosnih provera. Šta kažu stručnjaci? Lusija Mori i Đenaro de Libero sa Univerziteta u Bazelu, kažu da istraživanje ima veliki potencijal, ali da je još u ranoj fazi. „Veoma smo uzbuđeni zbog imunoloških funkcije novih T-ćelija i mogućnost upotrebe u terapijama", navode oni. Danijel Dejvis, profesor imunologije na Univerzitetu u Mančesteru rekao je: „U ovom trenutku, u pitanju je početno istraživanje i nije ni blizu stvaranja leka za pacijente". „Nema dileme da je to značajno otkriće za osnovno poznavanje imunog sistema, ali i za budućnost medicine", dodao je Dejvis. Pratite Džejmsa na Tviteru. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk