Korona virus i vakcine: AstraZeneka i krvni ugrušci - sve što treba da znate
U toku je istraga koja treba da pokaže da li su slučajevi retkog tipa krvnih ugrušaka povezani sa vakcinom Oksford-AstraZeneka protiv korona virusa.
Veza između vakcine i ovih retkih trombova - poznatih kao MSVT - još nije dokazana, ali stručnjaci kažu da se dokazi „učvršćuju". Zajednički odbor za vakcinaciju i imunizaciju (JCVI), grupa britanskih stručnjaka koji savetuju kako da se koriste vakcine, sada preporučuju da se zdravim ljudima mlađim od 30 godina ponudi neka druga vakcina. Šta su MSVT ugrušci? MSVT je skraćenica za „moždana sinovenska tromboza". Jednostavno rečeno, to je krvni ugrušak u velikoj veni u mozgu. Krv obično putuje kroz vene od mozga nazad u srce. MSVT ugrušak može da blokira protok krvi u mozgu, smanjivši dotok kiseonika i potencijalno praveći štetu - sprečavanjem normalnog rada centralnog nervnog sistema. Retki trombovi mogu da se nađu i u drugim oblastima, kao što su velike vene u abdomenu, kod ljudi koji su dobili vakcinu Oksford-AstraZeneka, i u malom broju slučajeva u nekim arterijama (krvnim sudovima koji prenose krve iz srca u druge organe). Zašto od vakcine nećete dobiti korona virus Zašto nastaju trombovi? Niko još nije do kraja siguran, ali postoje neki zajednički faktori. U slučajevima MSVT-a koji se trenutno istražuju, svi pacijenti su imali nizak broj trombocita - krvnih zrnaca koji inače pomažu u izlečenja od krvarenja u telu. Kod pacijenta je u njihovoj krvi pronađeno i određeno antitelo (imuni protein koji često pomaže u borbi protiv infekcije) koje aktivira trombocite. Antitelo dovodi do toga da se trombociti greškom okupljaju i zgrušavaju, i zauzvrat aktivira druge delove sistema zgrušavanja u telu. Kombinacija trombova i niskog broja trombocita jedno je od obeležja na koje sada lekari obraćaju pažnju. Ali u vezi s ovim procesom mora da se otkrije još mnogo toga. CTA sken moždane sinovenske tromboze Kako da znam da li ga imam? Svako ko ima bilo koji od sledećih simptoma četiri ili više dana posle vakcinisanja mora da hitno da potraži medicinsku pomoć: Koliko vremena posle vakcine se javljaju trombovi? Većina slučajeva desila se između četiri dana i nekoliko nedelja od dobijanja vakcine. Medicinski stručnjaci u Velikoj Britaniji sada savetuju lekarima da uzmu u obzir ovo retko stanje kao dijagnozu kod svakoga ko ima ove simptome do mesec dana pošto je primio vakcinu. Koliko su retki trombovi? Prema britanskom medicinskom regulatoru, MHRA, identifikovano je 79 slučajeva, a umrlo je 19 ljudi. Ovo je od ukupno više od 20 miliona doza AstraZeneke datih u Velikoj Britaniji. Podaci se i dalje analiziraju, a vrlo je verovatno da će vremenom stići više informacija. Na osnovu aktuelnih informacija, opšti rizik od pojavljivanja ovog tipa tromba posle vakcine procenjuje se na jedan u 250.000 slučajeva. Iako i dalje redak, čini se da se ovaj rizik veći kod mlađih ljudi. JCVI je doneo odluku da - imajući u vidu da su zdravi ljudi mlađi od 30 u manjoj opasnosti od težeg oblika Kovida - ravnoteža između rizika i koristi znači da im treba ponuditi drugu vakcinu, ako je dostupna. Stručnjaci se slažu da za ogromnu većinu ljudi korist od vakcine i dalje umnogome nadmašuje rizik. Da li trombovi mogu da se leče? Generalno gledano, što se slučajevi brže identifikuju, bolje po pacijenta. Lečenje može da podrazumeva veliki broj lekova i uključuje imunoglobuline - imune proteine - koji se daju preko infuzije. Neki pacijenti biće poslati kući sa lekovima za razređivanje novije generacije i biti redovno praćeni. Prema specijalisti za krv profesoru Adrijanu Njulendu, trenutni dokazi sugerišu da preživljava 75 odsto ljudi sa trombom. Panel stručnjaka za krv u Velikoj Britaniji sastavio je smernice za lekare, koje se stalno ažuriraju. Zahvaljujući vakcini, mnoge zarazne bolesti iskorenjene su. Da li se druge vakcine protiv Kovida-19 vezuju za trombove? Profesor Entoni Harnden, zamenik predsednika JCVI-a, kaže da je bilo par slučajeva kod Fajzera i jedan slučaj u okviru kliničkih testova za vakcinu Jansen. Ali dodaje: „Ekstremno su retki i zato je teško reći da li ih izaziva vakcina ili ne." On kaže da ako se dokaže veza sa AstraZenekinom vakcinom, naučnici će morati pobliže da prouče i druge vakcine - kao što je Jansen - koje koristi slične metode za pravljenje vakcine. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk