Rusija u Africi: Da li postaje ključni vojni igrač?
Skorašnje aktivnosti Rusije u Sudanu i Centralnoj Africi postale su predmet žestokih spekulacija.
Oficiri strane vojske proučavaju opremu na ruskom sajmu odbrane To je zato što je, uz obnovljene ekonomske veze, u obe zemlje zapažena aktivnost privatnih ruskih vojnih preduzimača. Ovo je posebno osetljivo pitanje u Sudanu, gde se održavaju masovni, često nasilni anti-vladini protesti. Moskva je počela sve više da obraća pažnju na pod-saharsku Afriku, razvijajući sa njom trgovinske, bezbednosne i odbrambene veze. Šta, dakle, znamo o ruskim aktivnostima u Africi i koliko su oni rasprostranjene? Ruski plaćenici? Poslednjih nedelja Sudanci izlaze na ulice u gradovima širom zemlje, kriveći vladu za razorenu privredu. Usred takve napete atmosfere, neki demonstranti i neki mediji izneli su optužbe da ruski plaćenici pomažu ili savetuju sudanske bezbednosne službe. Ruski servis BBC-ja prošle godine je tokom istraživanja od izvora sa bezbednosnim vezama dobio dokaze da su neki plaćenici putovali u Sudan. U susednoj Centralnoj Afričkoj Republici, Moskva je pojačala bezbednosne odnose sa tamošnjom vladom pod pokroviteljstvom UN-a. Ali spekulacije o učešću Rusije u Centralnoj Afričkoj Republici pojačale su se u julu prošle godine posle smrti tri ruska novinara, koji su otputovali tamo da istraže navode o plaćeničkim aktivnostima. Ruski zvaničnici nedavno su pokušali da umanje razmere rasprostranjenog plaćeničkog prisustva u Centralnoj Afričkoj Republici. Neki analitičari, međutim, smatraju da privatne vojne snage igraju važnu - mada zvanično nepotvrđenu - ulogu o oblastima u kojima Rusija želi da održi ili proširi uticaj. A na konferenciji za štampu održanoj u decembru, predsednika Vladimira Putina pitali su za plaćeničke grupe, na šta je on rekao da oni imaju pravo „da slede poslovne interese u bilo kom kutku planete". Povratak u Afriku Bivši Sovjetski Savez nekada je bio veliki igrač na afričkom kontinentu - sve dok njegov ekonomski i politički uticaj nije izbledeo s okončanjem Hladnog rata. Danas Rusija „želi da povrati i ojača položaj na afričkom kontinentu", tvrdi Ina Andronova iz moskovske Više ekonomske škole. Da li Rusija želi da povrati slavu sovjetskih vremena? Jedan od načina je preko izvoza oružja. Iako su neka od najvećih ruskih tržišta u Aziji, prodaja u Africi značajna je i sve veća. Njen najveći kupac na kontinentu je Alžir, prema podacima dobijenim od Štokholmskog međunarodnog instituta za mirovna istraživanja (SIPRI). Egipat, dugogodišnji korisnik američke vojne pomoći, takođe postaje sve važnija mušterija Rusije. Ali podaci SIPRI-ja pokazuju i da je 2016-17 Rusija primila narudžbe ili vršila isporuke u širokom dijapazonu afričkih država: Među tu robu spadaju transportni i borbeni helikopteri, borbene letilice i sistemi projektila zemlja-vazduh, u mnogim slučajevima polovna oprema koja je modernizovana. Ruska vojna oprema relativno je jeftina u poređenju sa zapadnim dobavljačima, ali i dalje relativno moćna i pouzdana, što je čini privlačnom za siromašnije zemlje. Atrakcije bogate resursima Rusija takođe ima jasnu ekonomsku računicu za prisustvo u Africi. Ona oskudeva u mineralima kao što su mangan, boksit i hrom, od kojih su svi važni za industriju. Izvlačenje dijamanata jedna je od oblasti interesovanja za Rusiju Kompanija za proizvodnju aluminijuma Rusal počela je da doprema boksit iz rudnika u Gvineji, za koju se sada procenjuje da pokriva skoro četvrtinu ukupne Rusalove proizvodnje ove rude. Rusiju zanimaju i dijamanti - državna kompanija za iskopavanje dijamanata Alrosa 2017. godine potpisala je ugovor sa Angolom. „Istočnoafrički gas posebno je zanimljiv i Rosnjeft je otvorio predstavništvo u Mozambiku pošto je tamo dobio dve ofšor koncesije za gas", kaže Aleks Vajns iz Četam Hausa. Pol Stronski, viši naučni saradnik na američkoj Fondaciji Karnegi za međunarodni mir, smatra da Rusija ima nekoliko prednosti ukoliko se aktivira u afričkim zemljama bogatim resursima. „Izvlačenje minerala, nafte, gasa i tome sličnog u delovima Sibira ili Arktika ume da bude skupo i komplikovano, tako da oni žele prava drugde", kaže on. Prošle godine Rusija je potpisala ugovore za podsticanje ekonomskih veza sa Angolom, Namibijom, Mozambikom, Zimbabveom i Etiopijom. Rusija je u avgustu 2018. godine potpisala i sporazum za otvaranje trgovinskog „logističkog centra" u luci u Eritreji. Ali, u globalnom kontekstu, ruska trgovina sa Afrikom uvek je bila mnogo manja u odnosu na trgovinske odnose ove zemlje sa Evropom, Azijom i Sjedinjenim Američkim Državama. Konkurencija Rusije Ne sme da se smetne s uma da su i druge zemlje u ekonomskom razvoju, kao što su Kina, Indija i Indonezija, poslednjih godina značajno proširile trgovinu sa Afrikom. Ipak, Rusija u pojačanim odnosima sa Afrikom možda vidi šansu da povrati nekadašnji globalni status. „Na mestima kao što je Centralna Afrička Republika - gde je Francuska tradicionalno bila najuticajnija sila - ruska aktivnost postoji delimično i da bi se pokazalo da može da deluje u oblastima koje je Zapad smatrao svojom sferom uticaja", kaže Pol Stronski iz Fondacije Karnegi. Rusija je dvaput ugostila sudanskog predsednika Omara Al Bašira, kog je Međunarodni krivični tribunal optužio za ratne zločine. Ipak, obnovljeno interesovanje Rusije za Afriku nije prošlo nezapaženo Ali, postoje granice za ono što Rusija može da postigne, smatraju neki analitičari. Aleks Vajns iz Četam Hausa ističe da Rusija nije nekadašnji Sovjetski Savez. „Ona nema resurse za značajno proširenje u Africi. Umesto toga, usredsrediće se na uže stručne oblasti, kao što su odbrana i izvlačenje sirovina", kaže on. Ipak, obnovljeno interesovanje Rusije za Afriku nije prošlo nezapaženo. Najavivši novu strategiju za Afriku u decembru prošle godine, američka administracija kritikovala je „ubrzano proširenu" aktivnost Rusije i Kine na kontinentu. Rusija, rečeno je, proširuje ekonomske i političke veze „ne mareći mnogo za vladavinu prava ili odgovornu i transparentnu upravu".