Politika, Nemačka i ubistvo: Doživotna robija ekstremnom desničaru
Sud u Frankfurtu osudio je Štefana Ernsta, simpatizera ekstremne desnice, na doživotnu zatvorsku kaznu zbog ubistva političara koji se zalagao za prava migranata.
Valter Libke, lider regionalnog ogranka Hrišćansko-demokratske unije (CDU), ubijen je u bašti kuće iz vatrenog oružja. Ernst je priznao da je pucao, a drugi čovek Markus H. dobio je 18 meseci uslovne zatvorske kazne zbog prekrašaja u vezi sa posedovanjem oružja, ali je oslobođen optužbe za saučesništvo. Obojica su bili simpatizeri ekstremne desnice, a tužioci su rekli da je upravo to bio motiv za zločin. Valter Libke je živeo u gradu Kaselu i on je prvi demokratski izabrani političar ubijen u Nemačkoj decenijama unazad. Pozdravio je odluku kancelarke Angele Merkel da Nemačke primi skoro milion izbeglica i migranata 2015. godine. Ernstov advokat tvrdio je da njegov klijent nije imao političke motive, već da se radi o ubistvu iz nehata. Ali sudije su donele odluku o doživotnoj robiji uzimajući u obzir težiu zločina. Poslednja politička ubistva u Nemačkoj izvršili su pripadnici terorističke organizacije Crvene brigade tokom sedamdesetih godina prošlog veka. Nadležni su takođe optužili Ernsta za pokušaj ubistva izbeglice iz Iraka u januaru 2016. Taj čovek je teško ranjen. Šta se desio Valteru Libkeu? Libke je bio prvi čovek regionalnog veća u Kaselu i član vladajuće CDU na čijem čelu je Merkel. Šira nemačka javnost saznala je za njega kada je 2015. podržao odluku kancelarke o prihvatu velikog broja izbeglica i migranata. Posle burnog sastanka u gradskoj većnici u oktobru 2015, Libke je kazao da mora da stane u odbranu hrišćanskih vrednosti. Počele su da mu stižu brojne pretnje smrću, a dobio je i službeno obezbeđenje. Navodno su Ernst i Markus su navodno prisustvovali tom sastanku. Libkeovo telo pronađeno je 2. juna 2019. u kući u selu Išta. Nemačka javnost bila je šokirana ubistvom koje se podudarilo sa rastom podrške ekstremno desničarskim političkim organizacijama pogotovo u istočnom delu država koji je svojevremeno bio deo komunističkog bloka. Šta je rekao Ernst? Ernst je tri puta davao različite iskaze o tome šta se desilo na dan ubistva. Odmah po hapšenju, Ernst je priznao da je ubio Libkea, a tragovi njegove DNK pronađeni su na majici žrtve. Nekoliko meseci kasnije, pošto je promenio advokata, Libke je izmenio priznanje i optužio Markusa H. da je ispalio smrtonosni hitac posle koškanja sa političarem. Na sudu je Ernst ispričao novu verziju, rekavši da je on pucao, ali da je i Markus H. bio na mestu zločina. Tužioci su smatrali da je Ernstovo prvo priznanje bilo istinito, pa su tražili da se ostala odbace. U završnom obraćanju na sudu, Ernst se okrenio ka Libkeovoj udovici i sinovima i rekao: „Veoma mi je žao zbog onoga što sam vam uradio". Zašto je ovaj slučaj važan? Tokom suđenja, tužioco su tvrdili da je ovo prvo ubistvo koje su počinili ekstremni desničari u Nemačkoj još od 1922, kada je usmrćen Valter Ratenau, jevrejin i tadašnji ministar spoljnih poslova. Prošlog meseca nemački sud osudio je ekstremnog desničara Štefana Balita na doživotni zatvor zbog ubistva i pokušaja ubistva 9. oktobra 2019. u Haleu na istoku zemlje. Balit je pokušao da uđe u sinagogu, međutim nije uspeo da otvori teška vrata, pa je pucao i ubio dve osobe, a nekoliko ranio, dok je sve uživo prenosio na popularnom sajtu za video igre. Radikalno desničarka stranka AFD je trenutno najjača opoziciona partija u nemačkom parlamentu, a pojedini izveštaju nemačkih obaveštajnih agencija ukazuju da postoji sumnja u povezanost političara sa ekstremistima. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk