NASA i Spejs Iks (SpaceX): Evolucija svemirskog odela
Svemirska odela koje su astronauti nosili u sredu, uoči lansiranja nove misije NASA letelicom Crew Dragon, privukla su mnogo pažnje. Zbog čega su odela koja dizajnira NASA već godinama tako posebna?
Futuristička odela, u kojima su se u sredu pojavili astronauti Dag Harli i Bob Benken, izgledala su kao da nemaju nikakve veze sa pufnastim, narandžastim odelima koja su astronauti nosili na lansiranju prethodne misije iz Kenedi spejs centra na Floridi. Kacige astronauta su štampane 3D štampačem, a rukavice su prilagođene za kucanje po digitalnom ekranu. Međutim, njihova osnovna namena ostaje ista - da zaštite astronaute od velikih promena pritiska, u trenucima kada vazduh nestaje iz kapsule. Pored toga, svemirska odela osiguravaju da astronauti imaju dovoljno kiseonika i regulišu temperaturu. Komunikacija sa kontrolom letenja vrši se putem kacige. Bob Benken zakopčava svemirsko odelo Svako jednodelno odelo šije se po meri za određenog astronauta. Začetnik dizajna svemirskih odela je holivudski kostimograf Hose Fernandes, koji je radio na filmovima iz serijala o Kapetanu Amerika, Betmenu i Supermenu. Ova odela napravljena su specijalno za nošenje u SpaceX kapsuli, kojom astronauti putuju u najnoviju misiju Nase. Odela nisu predviđena za šetnje po svemiru. Kompanija Boing ima ugovor sa Nasom da astronaute preveze do svemirske stanice letelicom CST-100 Starlajner (CST-100 Starliner spacecraft). Iz kompanije su takođe osmislili specijalno odelo koje štiti astronaute od pritiska tokom ključnih faza misije - lansiranja i povratka u Zemljinu atmosferu. NASA astronaut Kris Ferguson u odelu Boing blu Odela Boing blu su oko 40 odsto lakša od svemirskih odela starije generacije koja su ranije nosili američki astronauti. Pored toga su i fleksibilnija. Slojevita su, kako bi održavala optimalnu temperaturu. Ona takođe imaju rukavice za korišćenje digitalnog ekrana, tako da će astronauti u kapsulama moći da koriste tablete. Odela su mekana, a kaciga je nalik na kapuljaču sa polukarbonatskim vizirom, što astronautima omogućava periferni vid, a samim tim i bolju preglednost. Rajsferšlusi u predelu grudi olakšavaju astronautima da se lakše prebacuju iz sedećeg u stajaći položaj. U oktobru prošle godine, NASA je objavila izgled odela dve naredne generacije, osmišljena za program Artemis. Iz Nase se nadaju da će astronaute uspeti ponovo da pošalju na Mesec do 2024. godine, i to u svemirskoj letelici Orion. Dizajn novih odela koji je NASA objavila 2019. godine Narandžasto odelo zove se Orion Crew Survival System, a može se porediti sa SpaceX i Boing odelima. Liči na takozvane "bundevice" - odela koja astronauti nose u spejs šatlu, ali su lakša. Drugo odelo se zove Exploration Extravehicular Mobility Unit (xEMU), a dizajnirano je za šetnju po površini Meseca. Mnogo je pufnastnije od odela koja štite astronaute od pritiska unutar kapsule. Razlog tome je što ovakva odela treba da zaštite astronaute od ekstremnih promena temperature - u kapsuli i van kapsule - kao i od mikrometeorita i drugih svemirskih čestica. U tom smislu, ova podsećaju na odela koja su astronauti ranije koristili za šetnje po svemiru na Međunarodnoj svemirskoj stanici. Kosmonaut Aleksandar Skvorcov u odelu Orlan lebdi u blizini svemirske stanice, 2014. Postoje dva odela dizajnirana za šetnje u blizini Međunarodne svemirske stanice. Prvo je rusko odelo Orlan iz decembra 1977, iz jednog komada, na kojem se ranac otvara kao vrata od frižidera, kroz koji ga astronauti i navlače. Drugo je Extravehicular Mobility Suit (EMU), koje je dizajnirala NASA 1981. godine. Švedski astronaut Kristofer Fuglesang u petnji svemirom EMU su dvodelna odela, koja se sastoje iz gornjeg i donjeg dela. Ovo polukruto odelo omogućava astronautu da provede oko 8.5 sati van svemirske kapsule. Astronauti koji se spremaju za odlazak na Međunarodnu svemirsku stanicu treniraju sa oba odela. Odela koja su astronauti misije Apolo 11 nosili na mesecu takođe su nosila naziv EMU. Bila su proizvod godina rada i istraživanja. Baz Oldrin na Mesecu, 1969. Svemirska odela su se značajno razvila u odnosu na period kada je ruski astronaut Aleksej Leonov izveo prvu šetnju svemirom 1965. Odelo koje je nosio Leonov bi se naduvalo kada bi izašao u vakuumski prostor. U kapsulu je mogao da se vrati samo izduvavanjem vazduha iz odela, zbog čega bi se astronaut našao u riziku da bude izložen negativnom uticaju sila fizike koje deluju u svemiru. Slika ruskog astronauta i slikara Alekseja Leonova koja prikazuje njegovu svemirsku šetnju, 1965. Letelica Crew Dragon biće lansirana iz Kenedi spejs centra u američkoj državi Florida danas u 16.33 po lokalnom, tj. 22.33 po vremenu u Srbiji. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk