Černobilj: Kako u Srbiji pamtimo ukrajinsku nuklearnu katastrofu
Černobilj, jedna od retkih serija koju je nemoguće spojlovati, a koju su sa ogromnim iščekivanjem gledali milioni širom sveta, probudila je i sećanja gledalaca u Srbiji na događaje iz proleća 1986.
Vatrogasci polažu cveće kod spomen obeležja u Černobilju U vremenu bez instant vesti, o černobiljskoj katastrofi svet je saznao tek nekoliko dana kasnije, uključujući i stanovništvo u Srbiji. Tada se u atmosferu oslobodila velika količina radioaktivnog otpada kao posledica eksplozija u nuklearnoj elektrani. Oblaci radioaktivnih čestica raspršili su se Evropom, a do Srbije i Beograda jedan od njih je stigao 1. maja, prisetila se na tridesetogodišnjicu nesreće fizičarka mr Snežana Pavlović u intervjuu za Novosti. Kraj sadržaja sa Twitter, 1 Sećanje na Černobilj u Srbiji Oni koji se u Srbiji sećaju Černobilja, pamte upozorenja o kontaminiranoj vodi i preporuke da se ne treba izlagati kiši - koja je bila uzrok povećanja radioaktivnosti tih dana. Kontaminirana hrana Pored preporuka da se tog proleća izbegava zelena salata i povrće sa pijace koje je bilo izloženo kiši, kružile su priče i o jeftinim čokoladicama „od mleka koje su dale krave koje su pasle radioaktivnu travu". Međutim, upozorenje o kiši i izbegavanju povrća u Srbiju je stiglo sa zakašnjem, prisećaju se neki korisnici Tvitera. Posledice po zdravlje Neki ljudi povezuju izloženost kiši iz „černobiljskih oblaka" sa posledicama po zdravlje. Ipak, ima i onih koji su u doba velike nesreće bili mali i imali druge prioritete, a Černobilj vezuju za strah i paniku zabrinutih roditelja. Černobil ili Černobilj? Možda čak više od diskusije o posledicama katastrofe u nuklearnoj elektrani, na društvenim mrežama rasplamsala se rasprava o jezičkoj nedoumici: da li se kaže Černobil ili Černobilj? Šta se dogodilo 24. aprila 1986. Eksplozija u četvrtoj pogonskoj jedinici nuklearne elektrane dovela je do ispuštanja radioaktivnih supstanci u 400 puta većoj količini nego što je to bio slučaj kada je bačena atomska bomba na Hirošimu 1945. godine. Različite su procene o broju žrtava u Černobilju. Prema zvaničnim podacima UN-a, samo 50 ljudi je poginulo u nesreći, a još 4.000 ljudi je preminulo od posledica radijacije. Scena iz serije „Černobilj" Brojne studije pokazuju da je na stotine ljudi obolelo zbog radioaktivnog zračenja posle eksplozije. Procenjuje se da je, računajući period od dve decenije posle katastrofe, direktno ili indirektno, eskplozija u Černobilju odnela oko 200.000 života. Černobiljska tragedija i dalje je najveća tehnološka katastrofa u istoriji čovečanstva. Naučnici godinama proučavaju šta se dešava i oblasti u kojoj je nivo radijacije bio najveći. Pokušavaju da utvrde kakve su posledice po životnu sredinu. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk