Meso ili povrće? Otkrijte kako vaš izbor hrane utiče na klimu
Izbegavanje mesa i mlečnih proizvoda jedan je od najbržih načina da smanjite sopstveni uticaj na životnu sredinu, pokazuju nedavne naučne studije.
Birajte pravu hranu i zaštitite planetu od klimatskih promena Ali koja je razlika između govedine i piletine? Da li činija pirinča proizvodi više gasova staklene bašte od tanjira čipsa? Da li je vino bezbednije po životnu sredinu od piva? Da biste otkrili uticaj na klimu onoga što jedete i pijete, izaberite jedan od 34 proizvoda u našem kalkulatoru i to koliko često ih koristite. Podaci za svu hranu su globalno prosečni. Dizajnirala Prina Šah, razvili Feliks Štefenson i Beki Raš. Hrana je odgovorna za četvrtinu svih emisija gasova staklene bašte i tako doprinosi globalnom zagrevanju, navedeno je u studiji Univerziteta Okford. Međutim, istraživači su otkrili da uticaj različite hrane na životnu sredinu izuzetno varira. Njihovi nalazi pokazuju da su meso i ostali proizvodi životinjskog porekla odgovorni za više od polovine emisija gasova staklene bašte povezanih sa hranom, uprkos tome što čine samo petinu od ukupne količine kalorija koje ljudi unose kroz hranu i piće. Pravite li prave izbore? Od svih proizvoda analiziranih u studiji, govedina i jagnjetina imaju najgori efekat po životnu sredinu. Nalazi podsećaju na preporuke sa Međunarodnog panela o klimatskim promenama o tome kako pojedinci mogu da umanje klimatske promene. Kada je reč o našoj ishrani, oni navode da treba da kupujemo manje mesa, mleka, sira i putera - ali i da jedemo više domaće sezonske hrane, te da je manje bacamo. Preporučeno je i da izolujemo kuće, putujemo vozovima i autobusima umesto avionima, da koristimo video konferencije umesto da idemo na poslovna putovanja. Smanjenje upotrebe mesa i mlečnih proizvoda u ishrani može da umanji individualnu emisiju ugljenika za dve trećine, tvrdi studija Univerziteta u Oksfordu, objavljena u časopisu Nauka. „Ono što jedemo je jedan od najsnažnijih pokretača iza većine najvećih svetskih ekoloških problema, bilo da su klimatske promene ili gubitak biodiverziteta u pitanju", kaže istraživač Džozef Puri za BBC njuz. Promena načina ishrane može da napravi veliku razliku u ličnom uticaju na životnu sredinu, od čuvanja vode do smanjenja zagađenja i gubitka šuma, kaže. Koliko često jedete goveđe meso? „To smanjuje količinu zemlje potrebne za proizvodnju vaše hrane za oko 75 odsto - što je ogromno smanjenje, naročito na skali koja globalno raste", objašnjava Puri. Ukoliko redovno putujete avionom, zamena letova drugim oblicima transporta može imati veći uticaj na vašu stopu ugljenika od promene ishrane. Znanje o tome kako i gde je proizvedena hrana koju jedete takođe je vrlo značajno, s obzirom na to da ista hrana može imati vrlo različit uticaj na životnu sredinu. Na primer, meso goveda uzgajanih na raskrčenom šumskom zemljištu ispušta 12 puta više gasova staklene bašte, nego meso krava uzgajanih na prirodnim pašnjacima. Prosečna govedina iz Južne Amerike rezultira trostrukom količinom gasova staklene bašte od govedine proizvedene u Evropi - i koristi 10 puta više zemljišta. Meso i mlečni proizvodi nisu jedina hrana gde izbor koji pravite može napraviti veliku razliku. Čokolada i kafa koja potiču sa raskrčenog šumskog zemljišta, proizvode relativno visoke količine gasova staklene bašte. Pivopije koje vode računa o životnoj sredini, možda će zanimati činjenica da je točeno pivo odgovorno za manje emisija od onog iz limenki koje se recikliraju, ili još gore - staklenih boca. Čak i najbezbednije meso po klimu i dalje proizvodi više gasova staklene bašte od vegetarijanskih izvora proteina, poput pasulja ili koštunjavog voća. Kako smo napravili kalkulator? Kako se uticaj na životnu sredinu izračunava? Džozef Puri, istraživač sa Univerziteta u Oksfordu i Tomas Nemeček sa Istraživačkog sektora za poljoprivredu i životnu sredinu iz Ciriha, posmatrali su uticaj na životnu sredinu 40 glavnih namirnica koje predstavljaju ogromnu većinu onoga što se globalno konzumira. Procenili su efekte ove hrane na emisije gasova staklene bašte i iznos zemlje i sveže vode koja se koristi za njihovu proizvodnju, uključujući uzgajanje, pakovanje, transport, ali ne i proces pripreme hrane. Analizirajući podatke sa oko 40.000 farmi, 1.600 proizvođača, pakera i distributera, Puri i Nemeček mogli su da izračunaju kako različiti procesi proizvodnje i geografija imaju različite posledice po planetu. Šta je sa veličinama porcije? U studiji je posmatran uticaj jednog kilograma svakog proizvoda na životnu sredinu. Za ovu priču, korišćen je uticaj porcije čiju je veličinu odredila Britanska asocijacija za ishranu i veličina porcije zdrave ishrane organizacije BUPA. Te veličine često su manje od porcija u restoranima i uobičajenih očekivanja ljudi, tako da je uticaj pojedinaca zapravo najverovatnije veći od onog u kalkulatoru. Hrana bogata belančevinama izračunata je korišćenjem uticaja 100 grama proteina iz istraživanja i podataka o proteinima po porciji iz Britanske asocijacije za ishranu, kako bi se izbegle razlike između kuvane i nekuvane hrane. Šta su gasovi staklene bašte? Podaci o emisiji gasova staklene bašte su izraženi u kilogramima ekvivalenata ugljen-dioksida (CO2eq). Ovo je jedinica koja pretvara uticaj različitih vrsta gasova staklene bašte, poput metana i azotnog oksida, u ekvivalentnu količinu ugljen-dioksida. Kako se moja ishrana može preračunati u kilometre? Ukupan uticaj konzumacije određene hrane je izračunat množenjem uticaja jedne porcije i hrane za onoliko puta koliko je jedete u toku godine, na osnovu nedeljnih podataka koje ste uneli. To je zatim upoređeno sa emisijom ostalih dnevnih navika. Evropska agencija za životnu sredinu izračunala je da redovana vožnja automobila na benzinski pogon proizvodei 627 grama CO2eq po kilometru tokom životnog veka automobila, uključujući emisije iz proizvodnje vozila, proizvodnje goriva i emisije izduvnih gasova po kilometru. Zemljište koje se koristi za proizvodnju godišnje potrošnje svake hrane upoređeno je s veličinom dvostrukog teniskog terena, površine 261 metar kvadratni. Godišnja količina vode koja se koristi upoređena je sa tuširanjem, na osnovu podataka koji ukazuju na to da prosečano tuširanje traje osam minuta i da se tokom njega potroši 65 litara vode.