Morske bubašvabe: Neobična stvorenja duga pola metra žive na dnu okeana
Neobične vesti stižu ove godine iz oblasti nauke - planetu napao virus i ogromni rojevi skakavca.
Mokrica je jedna od poznatijih vrsta džinovskih izopoda Sada su naučnici iz Indonezije objavili da su pronašli jednog od najvećih rakova koji živi u dubinama okeana, a kojeg opisuju kao džinovsku morsku bubašvabu. Ovo stvorenje pripada džinovskim mokricama koji su nastanjeni u okeanskim dubinama i izgledaju kao ogromne vaši koje žive u kori drveća, sa ravnim i tvrdim telima. Džinovske mokrice otkrivene su u Sundskom prolazu između Indonezijskih ostrva Jave i Sumatre, na između 957 i 1.258 metara ispod nivoa mora. Kada porastu, ova stvorenja mogu da dostignu veličinu od 33 centimetara. Druge vrste džinovskih mokrica od glave do repa mogu imati i pola metra. Džinovska mokrica je u proseku velika 33 centimetara od glave do repa „Ova vrsta je zaista velika i zauzima drugo mesto u rodu mokrica", rekao je glavni istraživač Koni Margareta Sidabalok sa Indonezijskog naučnog instituta. Do sada je poznato samo sedam vrsta džinovskih izopoda na svetu. Ovo je prvi put da je Džinovska mokrica pronađena i u dubokim vodama Indonezijskog okeana - oblasti u kojoj do sada nisu sprovođena istraživanja. Kahijo Rahmadi glavni zoolog sa instituta kaže da je otkriće dokaz da Indonezija ima veliku biološku raznolikost koja samo čeka da bude otkrivena. Gigantizam Džinovski izopod može da naraste do 50 centimetara Prema podacima Prirodnjačkog muzeja u Londonu, postoji nekoliko različitih teorija koje objašnjavaju zašto je mokrica u morskim dubinama toliko velika. Jedna teorija kaže da u dubinama nema toliko predatora, pa one mogu nesmetano da rastu, dok druga navodi da životinje koje žive na tim dubinama moraju da nose sa sobom više kiseonika, pa su njihova tela veća, s dužim nogama. Dodatno, mokrice imaju manje mesa nego rakovi, poput kraba, tako da predatorima nisu zanimljive. Mokrice imaju duge antene i velike oči - obe karakteristike im pomažu da se snalaze u mračnim dubinama u kojima žive. Ova stvorenja su zapravo čistači dna okeana, jer su stalno u potrazi za ostacima mrtvih životinja kojima se hrane. Prema podacima Prirodnjačkog muzeja, njihov metabolizam je neverovatno spor - džinovski izopod koji je pronađen u Japanu živeo je bez hrane pet godina. Džinovske mokrice se hrane ostacima mrtvih životinja sa dna okeana Zajedničko istraživanje sproveli su Prirodnjački muzej, Nacionalni univerzitet u Singapuru i Li Kong Čian prirodnjački muzej. Tokom dvonedeljne ekspedicije 2018, tim je otkrio i sakupio hiljade vrsta sa 63 različita mesta i identifikovao desetine novih. Tim je opisao dva primerka džinovskih mokrica na ovaj način: jedan mužjak i jedna ženka, dužine od 36,3 i 29,8. centimetara. Četiri primerka mladih džinovskih mokrica su takođe prikupljene iz voda kod Sundskog prolaza, južno od Jave, ali Sidabalok kaže da nisu mogli da identifikuju tačno koja je vrsta u pitanju, jer neke od definicijskih karakteristika nisu bile razvijene. Možda će vas zanimati i bube koje „znaju" rešenje za nestašicu vode Ove bube žive u najsušnijem području sveta i preživaljavaju. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk