Trampov „prljavi rat" protiv medija izazvao žestok odgovor
Američki mediji pokrenuli su kampanju za slobodu štampe kao odgovor na napade predsednika Donalda Trampa.
Boston Gloub je pozvao na jedinstveni odgovor Trampu Više od 300 medija širom Amerike odazvalo se pozivu dnevnog lista Boston Gloub da se suprotstave Trampovom „prljavom ratu" protiv novinara. Američki predsednik uporno tvrdi da vodeći mediji šire „lažne vesti" i da su novinari „neprijatelji naroda". Stručnjaci Ujedinjenih nacija upozorili su da takva retorika ugrožava bezbednost novinara. Uredništvo dnevnika Boston Gloub je prošle nedelje najavilo da će 16. avgusta objaviti uvodnik o „opasnostima napada Trampove administracije na novinare" i pozvalo sve medije da učine isto. Pozivu se odmah odazvalo oko 100 medijskih kuća, a u međuvremenu je taj broj narastao na 300 nacionalnih i lokalnih medija širom zemlje. Uključili su se međunarodni mediji, poput londonskog Gardijana. Šta je objavljeno u uvodnicima? Kampanji se pridružio i Kapital-Džurnal iz Topeke, koji je za Trampove napade rekao da su „zlokobni i destruktivni" i da „moraju da prestanu". Ovaj list je bio jedan od retkih koji je podržao Trampa tokom izborne kampanje 2016. Činjenica da je Tramp dobio izbore uprkos tome što ga većina ostalih medija nije podržala baca sumnju na učinak Gloubove kampanje. Kampanja je naišla i na kritike. Tom Tradap, urednik konzervativnog portala Townhall.com, nazvao je Gloubov apel „jadnim pokušajem da stvori utisak da je ta novina bitna" i napisao: „Nemam nameru da bilo kome naređujem šta da misli ili šta da radi, ali 16. avgusta neću potrošiti ni centa na novine, a pretpostavljam ni mnogi drugi". Vol Strit Džurnal je odbio da učestvuje. U ranije objavljenom tekstu, Džejms Friman je napisao da Tramp ima pravo na slobodu govora i da je Gloubova inicijativa u suprotnosti sa principima za koje se navodno zalaže. Šta misli američka javnost? Anketa koju je u utorak sproveo Univerzitet Kvinipijak pokazuje da 51 odsto republikanskih glasača veruje da su mediji „neprijatelji naroda, a ne važan element demokratije". a da 52 odsto nije zabrinuto što Trampovi napadi mogu dovedu do nasilja nad novinarima. Ukupno oko 65 odsto svih glasača smatra da da su mediji važni za demokratiju, ukazuje anketa. Anketa Ipsosa, sprovedena početkom avgusta, dala je slične rezultate. Ona je, međutim, pokazala i da 23 odsto republikanaca i približno svaki osmi Amerikanac smatraju da je Tramp trebalo da zabrani glavne medije kao što su CNN, Vašington Post i Njujork Tajms. Da li je bilo fizičkih napada na novinare? Tramp je mnogobrojnim tvitovima svakako povećao pritisak na glavne medije. Trampa često optužuju da podstiče napade na novinare Tviter arhiva pokazuje da je dosad 281 put upotrebio termin „lažne vesti". Kada o tome govori na mitinzima, neki novinari se osećaju ugroženim i izbegavaju da uđu u prostor namenjen reporterima. Na predsedničkom mitingu na Floridi u junu, CNN je snimio kako Trampove pristalice psuju i vređaju novinare. Voditelj Džim Akosta je na Tviteru pustio i video snimak koji sadrži neprimerene reči. U januaru je jedan čovek uhapšen zato što je telefonom pretio osoblju CNN, pominjući „lažne vesti". Izdavač Njujork Tajmsa A. G. Salcberger se u julu privatno sastao sa Trampom i upozorio ga da njegove reči „doprinose pretnjama novinarima i mogu da dovedu do nasilja". Međutim, najveći deo Gloubove kampanje je o slobodi štampe, a nasilje se u uvodniku i ne pominje. Neki su, međutim, podsetili na nedavno višestruko ubistvo novinara dnevnika Kapital Gazet u Merilendu. Ovj napad, kao i ubistvo dva novinara u Virdžiniji tokom izveštavanja uživo - koje se desilo pre nego što je Tramp izabran - iskorišćeni su kao primeri rizika profesije, iako su napadači u oba slučaja imali lične motive.