Prevazilaženje razlika: Prijatelji koji su dobri za vaš mozak
Kreativno razmišljanje je ključno za sve, od rešavanja problema do lične ispunjenosti. Šta, dakle, još možemo da uradimo da bismo ga negovali?
Ljudi su skloni da se sprijatelje sa sličnima sebi -zbog istih vrednosti, preferenci i ličnih osobina. Od nas se svakog dana očekuje da donosimo na stotine odluka i sudova. One variraju od malih, kao što je - šta doručkovati, do velikih, kao što je da li da prihvatimo neki novi posao. Problem je što su naši mentalni resursi ograničeni - ljudski mozak može da izađe na kraj sa ograničenim brojem stvari. Kad se suočimo sa tim ogromnim izazovom, usvajamo mentalne prečice da bismo efikasnije funkcionisali. Taj pristup nam pomaže da se probijamo kroz život, ali on može i da ograniči naš razvoj. Nešto tako prosto kao što je razmišljanje o ljudima koji nas okružuju može da učini mnogo toga da to promeni i čak nam pomogne da postanemo kreativniji. 101 namena kašike Možda će vam zvučati neobično pitanje, ali čemu služi kašika? Vaša automatska pretpostavka mogla bi da bude da ona služi za mešanje čaja ili jedenje pahuljica. Obično ne razmišljamo o mnogim drugim namenama koje kašika može da ima. Šta je s kopanjem rupe, nasilnim otvaranjem vrata ili katapultiranjem graška preko stola? Ideja koja nam prva padne na pamet mentalna je prečica: ne morate puno da razmišljate i ta misao vam dolazi bez imalo truda. To su stereotipni razlozi za korišćenje kašike. To je primer heurističkog mišljenja ili onoga što mnogi ljudi zovu instinktom. Ipak, istraživanje pokazuje da postoje neki iznenađujući načini za kreativnije razmišljanje - koji odstupaju od šablonskih misli koje nam se javljaju. Prevazilaženje razlika Jedan je otvaranje prema većoj društvenoj raznolikosti - drugim rečima, kad se družimo ili slušamo ljude koji nisu „isti kao mi". Postoje mnoge kategorije po kojima se razlikujemo: starost, rasa, obrazovanje, rodno mesto, i tako dalje. Kad se od nas traži da imamo interakciju sa nekim iz neke različite kulture ili porekla, od nas se zahteva da zakoračimo izvan naše zone komfora. Čak i samo zamišljanje ovoga može da ima određenog efekta. Drugim rečima, diverzitet mozgu pruža veoma moćan trening. I, baš kao i fizička vežba, ume da bude izuzetno zdravo po nas. Mimo očiglednog Međutim, znamo da „svaka ptica svome jatu leti". Ljudi su skloni da se sprijatelje sa sličnima sebi - u pogledu vrednosti, preferenci i ličnih osobina. Odricanje od tih navika pomaže nam da dovedemo u pitanje heurističko razmišljanje koje oblikuje naše automatske misli. Svaka ptica leti svome jatu Kad su ljudi izloženi raznovrsnijoj grupi, njihov mozak je prisiljen da obrađuje složene i neočekivane informacije. Što više to ljudi rade, postaju sve bolji u proizvodnji kompleksnih i neočekivanih informacija. To nas uči da spremnije tražimo rešenja mimo očiglednog - što je upravo glavno obeležje kreativnog razmišljanja. Problem sa svećom U studiji o prednostima društvene raznovrsnosti, od jedne grupe učesnika traženo je da se sete nekoga ko u potpunosti podleže stereotipima - kao što je ženska babica. Od druge grupe traženo je da se seti nekoga ko im ne podleže - na primer, muška dadilja. Kako zakačiti sveću na zid ako imate samo kutiju šibica i čiode Potom smo izmerili efekat kreativnosti tražeći od učesnika da smisle imena za novi brend paste. Dobili su postojeća imena pasta kao primere. Rezultati su pokazali da su ljudi od kojih je traženo da se sete ljudi koji ne podležu stereotipima bili kreativniji. Oni su se oslanjali manje na heuristički zasnovano znanje koje su imali na raspolaganju u zadatku - primer postojećih imena - i smislili bolja nova imena. Je li neko raspoložen za tanjir „fontegalija" ili „skvigljionija"? Drugo istraživanje bavilo se pitanjem da li iskustvo života u inostranstvu pojačava kreativnost. Istraživači su koristili zagonetku po imenu Dankerov problem sa svećom. Učesnicima je pokazana slika na kojoj se nalazi sveća, kutija šibica i kutija čioda. Zadatak je bio da se smisli kako, uz pomoć samo predmeta na stolu, pričvrstiti sveću za zid tako da ona gori pravilno a ne da kaplje vosak na pod. Pravo rešenje podrazumevalo je korišćenje kutije čioda kao držača za sveću. Rešenje postoji - iskoristili smo kutiju u kojoj su bile čiode Ovaj zadatak zahtevao je od učesnika da ignorišu postojeće asocijacije i da predmete vide kao nešto što obavlja drugačiju funkciju od tipične. Rezultati su pokazali da iskustvo života u inostranstvu pojačava učinak u ovom kreativnom zadatku. Nova perspektiva Naravno, većina nas neće poboljšati kreativnost razmišljajući o kašikama, imenima pasta ili pričvršćivanju sveća za zid. Ali postoje mnoge druge stvari koje mogu da nam pomognu. Vežba iz raznolikosti može da podrazumeva bilo šta, od gledanja stranih filmova do čitanja knjiga o nekome se drugačijim poreklom. Može da podrazumeva pronalaženje novih prijatelja kroz dobrovoljni rad u grupi koja sadrži ljude svih godišta ili učlanjivanje u sportski klub koji sadrži članove iz drugih kultura. Istraživači su otkrili i da stvaranje i uživanje u umetnosti može da nam pomogne da stvari vidimo iz nove perspektive, tako što ćemo se staviti u kožu nekog lika. To takođe može da stvori osećanje povezanosti i opšte dobrodušnosti. Otvoriti se novim iskustvima možda deluje kao nešto teško, ali može da nam pomogne da premostimo jaz i negujemo nova i inkluzivna prijateljstva. U ova teška vremena po društvenu koheziju, može da bude istinske koristi od prihvatanja novog i neočekivanog. Kad to radimo, ne samo da pomažemo sopstveni lični razvoj, već stavljamo sebe u najbolju moguću poziciju da pomognemo pri rešavanju trajnih problema društva. O ovom članku Ovu analizu BBC je naručio od eksperata koja rade izvan organizacije. Doktorka Džuli Van de Viver je vanredna profesorka na Katedri za psihologiji pri Univerzitetu u Duramu.Pratite ja na @j_vdvyver Profesor Ričard Krisp je šef Katedre za psihologiju na Univerzitetu u Duramu.Pratite ga na @ProfRichCrisp