Šta znače krivične prijave protiv učesnika beogradskog Prajda
Aktivista i vernik Srpske pravoslavne crkve Nik Jovičić Sas na beogradsku Paradu ponosa došao je noseći ikonu Bogorodice na kojoj je oreol bio u duginim bojama, koje su i boje LGBT zastave.
Nik Jovčić Sas-Sas, aktivista On za BBC na srpskom kaže da je ova ikona odraz njegovih dubokih verskih osećanja. „Verujem da nas pravoslavlje uči da Bog voli i štiti sve one koji pate, a tu spadaju i predstvanici LGBT+ zajednice", kaže Jovičić. Protiv učesnika Parade ponosa koji su došli sa hrišćanskim obeležjima podneto je nekoliko krivičnih prijava, a fotografije tih dokumenata objavljene su na društvenim mrežama. Parada ponosa održana je u 15. septembra u Beogradu. Učesnici su pod parolom „Ne odričem se" šetali do najvažnijih institucija u zemlji kako bi ukazali na potrebu rešavanja problema pripadnika LGBT+ zajednice u Srbiji. Jednu od krivičnih prijava podneo je predsednik Sindikata zaposlenih policije, Dejan Đukić. „Krivičnu prijavu sam podneo elektronskim putem", kaže Đukić za BBC na srpskom. U krivičnoj prijavi koju je poslao Višem javnom tužilaštvu u Beogradu, Đukić se pozvao na član 317. Krivičnog zakona Republike Srbije u kojoj je naveo da su aktivisti nosili transparente sa slikama predstavnika SPC i ikone na kojima su bili ispisani uvredljivi sadržaji, što je izlaganje poruzi verskih simbola. Krivičnu prijavu prema srpskom zakonu može da podnese svako lice, pravno, fizičko ili državni organ koje tvrdi da ima saznanja da je učinjeno krivično delo. „Očigledno neosnovanu prijavu tužilaštvo može odmah odbaciti", kaže za BBC na srpskom Milena Vasić, advokatica Komiteta pravnika za ljudska prava JUKOM. Sloboda veroispovesti Nik Jovičić kaže da bi bilo problematično ukoliko bi država zaista odlučila da procesuira ljude koji su došli sa verskim obeležjima, jer bi onda država odlučivala o tome šta je „ispravno" pravoslavno učenje. „To bi bio istovremeno napad i na slobodu govora i na slobodu veroispovesti. „Ljudima je dozvoljeno da nose i ikone na paradama koje su protiv Parade ponosa, zato što su slobodni da pokažu verska uverenja i logično je da i to meni bude dozvoljeno", kaže Jovičić. Tokom Parade ponosa oni koji su protestovali protiv nje, sukobili su se sa pripadnicima Žandermerije i tada je uhapšeno pet mladića. Nakon što je Žandarmerija sprečila incidente, okupljeni su iz protesta legli na ulicu. Prvo je došlo do verbalnog sukoba sa Žandarmerijom, pa je usledilo hapšenje Šta znače krivične prijave Iz JUKOMA-a kažu da nakon podnošenja krivične prijave tužilaštvo vodi predistražni i istražni postupak u kom izvodi istražne radnje (pregledanje spisa, fotografija, saslušanje svedoka, osumniičenih i dr.), nakon čega može podneti optužni akt ili odbaciti krivičnu prijavu. „Tužilaštvo može i samo pokrenuti krivični postupak, ukoliko sazna, na primer iz medija ili na neki drugi način da je učinjeno krivično delo", kaže Vasić. Tvrdi da u ovom konkretnom slučaju nije izvršeno ni jedno krivično delo. Prema Ustavu Srbije sloboda mišljenja i izražavanja je jedno od osnovnih ljudskih prava koje se može ograničiti pod Ustavom propisanim uslovima. Vasić kaže da sama činjenica da je neko određenu poruku doživeo kao uvredljivu nije dovoljan osnov za vođenje krivičnog postupka, jer u slobodu izražavanja spadaju i poruke koje moju izazvati različita osećanja. „Pa i šok kod određenih lica", objašnjava Vasić. Misli da je kritika SPC i njen odnos prema LGBT+ populaciji veoma važna tema u srpskom društvu i da svako ograničavanje slobode izražavanja u ovom smislu predstavlja ozbiljnu cenzuru, naročito u državi koja je Ustavom opredeljena kao sekularna. „Treba imati u vidu da se ovde nije radilo o izazivanju i raspirivanju mržnje, već upravo suprotno, ovakav transparent na beogradskom Prajdu je baš pozivao na hrišćanske vrednosti za koje se SPC navodno zalaže", kaže Vasić. Pre nekoliko godina bilo je pokušaja ograničenja slobode izražavanja kada je patrijarh SPC tužio privatnom krivičnom tužbom jednog aktivistu zbog uvrede, jer je na Paradi nosio transparent sa njegovim likom. „Nažalost, sudski epilog ovog postupka nismo imali, jer je patrijarh povukao tužbu, ali verujemo da ni jedan sud ne bi mogao doneti odluku da isticanje problema sa kojim se suočava jedan broj građana čija prava su ozbiljno ugrožena predstavlja uvredu", kaže Vasić. Smatra da se u poslednje vreme događa svojevrstan progon aktivista za ljudska prava od strane desničarskih organizacija koje podnose krivične prijave upravo za ovo delo, jer im se ne sviđa subverzivnost poruke koju aktivisti šalju. „Ovakva praksa nije zabranjena, ali predstavlja jednu vrstu zloupotrebe prava, jer se očigledno radni o neosnovanim krivičnim prijavama i tendenciji da se aktivisti zastraše pretnjom policijom i tužiloštvom", objašnjava Vasić. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk