Ljudska prava i zlostavljanje: Svaka treća žena u svetu je žrtva nasilja
Svaka treća žena u svetu, njih oko 736 miliona, za života doživi fizičko ili seksualno nasilje, prema najnovijoj analizi Svetske zdravstvene organizacije (SZO).
Novi izveštaj pokazuje da, iako je broj žena koje su doživele nasilje ostao uglavnom nepromenjen od poslednje globalne studije SZO iz 2013, ovo nasilje kreće još u mladom dobu. Svaka četvrta žena starosti između 15 i 24 godine već je doživela nasilje od intimnog partnera pre nego što je stigla do srednjih dvadesetih godina. SZO tvrdo da je ovo najveća sprovedena studija ove vrste, koja je ažurirala prethodne procene objavljene 2013. Organizacija je analizirala podatke iz postojećih anketa sprovedenih u 161 zemlji između 2000. i 2018. kako bi napravili nove projekcije. Studija ne uključuje podatke prikupljene tokom pandemije Kovida-19. Nasilje intimnog partnera pokazalo se kao najrasprostranjeniji prijavljeni oblik zlostavljanja širom sveta, sa oko 641 miliona žena koje kažu da su ga doživele. Međutim, šest odsto žena na svetskom nivou kaže da ih je napao neko ko nije njihov muž ili partner. „Nasilje nad ženama je globalni problem javnog zdravlja pandemijskih proporcija i ono počinje u vrlo mladom dobu", kaže za BBC autorka studije doktorka Klaudija Garsija-Moreno. „Brojka bi mogla da bude mnogo više zato što bi strah od osude mogao da posluži kao prepreka mnogim ženama da prijave seksualno nasilje." Gde je verovatnije da će žene doživeti nasilje? Izveštaji govore da je verovatnije da za života žene dožive fizičko i/ili seksualno nasilje od intimnog partnera u zemljama sa niskim primanjima, uključujući Okeanska ostrva kao što su Fidži, južnu Aziju i podsaharsku Afriku. Protesti u Manili na Filipinima Skoro svaka četvrta žena (37 odsto) koja živi u ovim zemljama već ga je doživela, ali to pada na skoro svaku petu kad je u pitanju život žena u Evropi (16-23 odsto) i centralnoj Aziji (18 odsto). „Nasilje nad ženama je endemsko u svakoj zemlji i kulturi, nanoseći štetu milionima žena i njihovim porodicama, što je dodatno pogoršano tokom pandemije Kovida -19", kaže doktor Tedros Gebrejesus, generalni direktor SZO. „Ali za razliku od Kovida-19, nasilje nad ženama ne može da se zaustavi vakcinom." Uticaj pandemije Autori studije napomenuli su da „iako brojke ukazuju na već katastrofalno visoku stopu nasilja nad ženama i devojkama", one ne održavaju uticaj pandemije korona virusa. Govoreći ekskluzivno za BBC, podsekretarka Ujedinjenih nacija i izvršna direktorka UN Žene Pumzile Mlambo Ngčuka rekla je da je nasilje nad ženama „jedno od najrasprostranjenijih, najupornijih i najrazornijih kršenja ljudskih prava u našem svetu danas." „Od izbijanja pandemije Kovida -19, sveži podaci i izveštaji pokazali su da su se svi tipovi nasilja nad ženama i devojkama, a posebno porodično nasilje, pojačali u onome što nazivamo Pandemijom iz senke", rekla je ona. „Današnji izveštaj i uticaj pandemije Kovida-19 pokazuju da mere moraju da se pojačaju da bi se nasilje nad ženama i devojkama iskorenilo jednom za svagda." Sledeći koraci U izveštaju SZO pozivaju se zemlje članice UN da se udruže sa organizacijama iz građanskog društva kako bi se osiguralo da su neophodne usluge dostupne ugroženim ženama. Jedan od ciljeva je i da sredstva budu dostupna za stalno sakupljanje podataka radi poboljšanja usluga i programa. „Voleli bismo da vidimo veću volju i ulaganje, i obnovljenu rešenost vlada da eliminišu nasilje nad ženama", kaže doktorka Klaudija Garsija-Moreno. „Nadam se da ove brojke predstavljaju ozbiljno upozorenje za vlade - pre pet godina se govorilo o ovome, ali sada je neophodno da se uradi više kako bi se postigle kvote Ciljeva održivog razvoja za eliminaciju nasilja nad ženama do 2030". Pogledajte video o sestrama u Rusiji optuženim za ubistvo oca Suđenje sestrama, optuženim za ubistvo oca, podelilo je javnost u Rusiji. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk