Britanski muzej: Otkrivena misterija ukrašenih nojevih jaja
Ako ste živeli pre 5.000 godine i poželeli da nekom bliskom poklonite ekstravagantan poklon - verovatno biste odabrali nojevo jaje.
Ova dva nojeva jaja pronađena su u Italiji između 5. i 6. veka pre nove ere Neki od tih prelepih predmeta čuvaju se u londonskom Britanskom muzeju. Jaja su pronađena u Italiji, ali je njihovo poreklo dugo bila misterija - nojevi nisu živeli u Evropi u to doba. Nova saznanja međunarodnog tima arheologa možda su uspela da daju odgovor. Ljudi širom Evrope, Sredozemlja i Severne Afrike prodavali su nojeva jaja pre 5.000 godina. Ukrašena su na više načina - oslikana su, ulepšana slonovačom ili plemenitim metalima, a neka su prekrivena sitnim dragim kamenjem ili drugim materijalima. Pet jaja u kolekciji Britanskog muzeja ukrašeno je crtežima životinja, cveća, vojnika, kola ili različitim geometrijskim oblicima. Arheolozi su jaja pronalazili u grobnicama bogatih pojedinaca i verovatno su to bili luksuzni predmeti, objašnjava doktorka Tejmar Hodos, koja vodi projekat na Univerzitetu u Bristolu. Ali otkrivanje mesta gde su bila položena jaja može da ponudi i objašnjenje o njihovoj istoriji, navodi se u novom istraživanju objavljenom u časopisu Antikvitet. Tim doktorke Hodos pokušao je da otkrije odakle potiču nojeva noja i da li su ljudi tog vremena uzgajali nojeve ili se pak radilo o divljim vrstama. Divlji nojevi su izuzetno opasni, toliko da je drevni grčki istoričar Ksenofon pisao da niko nije mogao da ih uhvati. Otkrivanje ove vrste informacija pomaže nam da bolje razumemo drevne civilizacije i obrasce trgovine koji su postavili temelj modernom svetu. Šta su otkrili istraživači? Arheolozi su analizirali izotope ili hemijske elemente u ljusci jajeta. Koristeći savremena nojeva jaja iz Egipta, Izraela, Jordana i Turske, istraživači su uporedili izotope u drevnim i modernim jajima da bi utvrdili njihovo poreklo. Rezultati pokazuju da jaja verovatno potiču iz delte Nila na severu Egipta, kao i iz istočnih zemalja, poput Jordana, Sirije i Turske. Tim doktorke Hodos veruje da su nojevi bili divlji, što nagoveštava da su trgovci prošli velike razdaljine da kupe jaja. „To je bio rizičan poduhvat, jer je noj neverovatno opasan, pa ne samo da je neko morao da pronađe gnezdo, već su morali da ukradu i jaja", objašnjava doktorka Hodos. Šta su saznali o izuzetnom ukrasu? Istraživači su koristili brojne alate i tehnike kako bi pokušali ponovo da naprave alatke koje su drevne zanatlije koristile za ukrašavanje jaja - ali na kraju tim nije uspeo da kopira ukrašavanje. Izgleda da ova jaja kriju i mnoge neistražene tajne, a da bi ispričali svoju celokupnu priču, potrebna su dalja istraživanja, rekla je doktorka Hodos. Arheolozi sada planiraju da istraže simbole i upotrebu jaja nojeva, kao i da odgonetnu zašto su postala toliko popularna na Mediteranu (gde nojevi nisu ni živeli). Dakle, zapamtite, ako ukrašavate jaja ovog Uskrsa, samo sledite jako dugu tradiciju. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk