Životinje i Kina: Kako su konopci postali mostovi nade za najređe primate sveta
Prelaženje sa jedne krošnje na drugu prirodna je stvar za gibone.
Giboni prelaze sa jednog kraja šume na drugi - uz pomoć kanapa Ali to je prilično nezgodno u slučajevima kada je klizište napravilo veliku prazninu u šumi. Kretanje im je tako otežano, kao i pronalaženje hrane ili parenje. Za najređeg primata na svetu sada postoji privremeno rešenje - most od konopaca koji ponovo spaja drveće. Naučnici su snimili gibone kako se penju ili njišu na ovim kanapima. Neki su konopce koristili kao rukohvat, dok su najsmeliji hodali po užetu. Giboni žive samo u šumama kineskog ostrva Hajnan. Svih devetoro članova iz grupe savladalo je most od užeta, osim jednog odraslog majmuna, koji je snažno preskočio s jednog drveta na drugo. Ovu akrobaciju ponekad radi u pratnji tinejdžera iz grupe. Naučnici koji se bave zaštitom ove vrste kažu da bi kanap dug 18 metara mogao da bude spas za ugrožene vrste, dok se šuma ne obnovi. Već smo videli da su neki primati, poput orangutana, koristili veštačke mostove od kanapa. Ali, ovo je prvi put da su giboni sa Hajnana prihvatili veštačke lijane. Gibon je najugroženiji primat na svetu. Ostalo ih je svega 30. Giboni žive u malim porodičnim grupama Zaposleni koji rade u Programu zaštite koji vodi farma i botanička bašta Kadori u Hongkongu pokušavaju da spasu vrstu od izumiranja. Doktor Bosko Čen kaže da bi most od užeta trebalo da pomogne u povećanju broja gibona. „Kada smo 2003. godine počeli da radimo u rezervatu, pronašli smo samo dve grupe sa ukupno 13 gibona, koje su preostale u celom svetu", rekao je za BBC. „Populacija gibona postepeno se oporavljala, treća i četvrta grupa formirane su 2011, odnosno 2015. godine. „Početkom 2020. godine potvrdili smo formiranje pete grupe, a svetska populacija se vratila na više od 30 jedinki. To pokazuje da se vrsta polako oporavlja i da treba da gajimo nadu." Naučnici su pokušali da utvrde kako se razvio ljudski mozak ubacivanjem gena u mozak majmuna Pošumljavanje bi trebalo da bude prioritet u sprečavanju izumiranja vrsta, dodao je on. „Moramo da budemo sigurni da efikasno kontrolišemo krivolov, da širimo šumu koja je optimalno stanište gibona i da nastavimo da nadgledamo grupe ovih primata da bismo predvideli i sprečili bilo kakve nove pretnje po vrstu." Giboni su poznati po tome što glasno obeležavaju svoju teritoriju Nekada uobičajeni širom Kine, giboni su danas ograničeni na deo šume na ostrvu u Južnokineskom moru. Unutar svog staništa, oni prelaze iznad zemlje od drveta do drveta. Praznine u krošnjama, koje su nastale zbog prirodnih promena, ali i onih koje je uzrokovao čovek, mogu ih vezati za određeno područje, otežavaju im ishranu i parenje i povećavaju rizik da ih uhvate predatori. Gotovo 20 vrsta gibona postoji širom sveta, od severoistočne Indije do Bornea, a većina je ugrožena uništavanjem šuma, lovom i ilegalnom trgovinom. Dve vrste gibona nedavno su nestale u Kini, a sve preživele kineske vrste, uključujući i gibona sa Hajnana, Međunarodna unija za zaštitu prirode klasifikuje kao kritično ugrožene. Pogledajte i ovaj zabavan video - selfi jednog majmuna Kako izgleda selfi jednog majmuna Studija je objavljena u časopisu Scientific Reports. Pratite Helen na Tviteru. Pratite nas na Fejsbuku i Tviteru. Ako imate predlog teme za nas, javite se na bbcnasrpskom@bbc.co.uk