messages: Når Inger Greve Alsos henter borkjerner i innsjøer i Nord-Norge jakter hun på spor etter liv. Ved hjelp av DNA kan hun avsløre hvilke planter og dyr som har levd her for opptil tjuefem tusen år siden. Nå vil hun at kunnskapen skal hjelpe oss til å forstå dagens prekære klimasituasjon. Jeg forbinder botanikk med fine planter som er festet på presset og festet på ark og blir oppbevart i herr og fru barium eller hva man nå kaller det for. Vi har Geir på besøk en botaniker professor i botanikk ved Tromsø museum UiT Norges arktiske universitet som heter Inger Greve Alsos som jeg ikke i det hele tatt forbinder med sånn blomsterplukker planteplukker. Nei fordi vi har jo researcha litt i forkant her, og jeg kjenner meg egentlig ikke igjen i det jeg tenkte det jeg la i botanikk som er liksom hagestell.  det her er snakk om historie.  det er hvordan Nord-Norge og landet for øvrig blei forma som det blei. Utrolig spennende greier så jeg kan ikke vente med å komme i gang. Og det vi snakker minst om tjuefem år tusen års historie. Vi må altså si velkommen Inger. Tusen takk. Ja og så kan vi jo legge til at for de som er interesserte i sånne juicy detaljer at Inger er en av de seks som leder Toppforsk-prosjektet for Universitetet i Tromsø, og Toppforsk er allerede et stempel på at dette er viktig forskning. Botanikk og biosystematikk og taksonomi. Hva har det med DNA å gjøre? Hva er taksonomi for noe? Taksonomi det er læren om artene. Ja det er det å beskrive artene. Så for i det hele tatt å kunne snakke om naturen så må vi sette navn på ting. For ellers så vet vi ikke hva vi snakker om. Så vi gir plantene navn. Og vi ser på hva er den planten og hva er en annen plante, og alt det her det har jo botanikerne gjort i århundrer. Og nettopp som du sa samlet inn planter, presset i herbarium, lagt i Tromsø-herbariet for eksempel i Oslo tilsvarende Trondheim og Bergen. Og det her har virkelig fått nytt liv nå etter at vi har kommet så langt med DNA-analyser. For nå kan vi gå inn i våre gamle herbarier og ta ut en bitte liten bit av det planten som ligger der pent presset, og så kjøre en DNA-analyse av det og sånn lager vi oss et DNA-referansebibliotek over alle planter i Norge. Altså et nesten sånn eller arkiv for planter. Ja et livsarkiv. Og det som da som danner grunnlag for si vår kanskje vårt mest moderne verktøy i utforsking av vegetasjonshistorien, nemlig det at vi kan se på miljøprøver, vi kan nå gå ut og ta innsjøsedimenter. Så en innsjø er så naturlig over akkurat det som har vokst rundt en innsjø. Og så ja. Ja for det trekker ned som en sånn her wokpanne. Ja du kan tenke deg rundt en innsjø i dag så løvet felles om høsten og noe ut av det blåser ned i innsjøen. Noe føres ned med bekken.  alt som vokser rundt der over årtusener vil liksom lagres litt av det vil lagres på bunn av innsjøen. Så med tiden så bygges det opp et tjukkere sånn sedimentlag på i innsjøen. Og det kan vi gå ut vi går gjerne ut til det dypeste punktet på innsjøen samler lengst mulig kjerner, kanskje tre til fem meter, kanskje ti meter hvis man er på en større innsjø. Og så kan man datere de forskjellige lagene, og så kan man kjøre en DNA-analyse. Og den DNA-analysen gir bare masse små DNA fragmenter som i seg sjøl ikke sier noen ting. Altså du har gått fra Men da ja. Du har gått fra å plukke blomstene til å bore altså sette ned bor for å få kjernen i boret med deg hjem. Ja så jeg har med meg det her naturens arkiv over hva som har vokst på akkurat den her plassen over de siste ti femten kanskje tjuefem tusen år. Og så tar jeg dem med meg inn i DNA-labben, og så gjør en  DNA-analyse og får ut ørsmå  DNA-fragmenter, rett og slett en altså en  DNA-kode som jeg da kan matche mot det referansebiblioteket vi har lagd basert på herbariet. Men hvor dypt går dere, altså hvor lang kan en sånn kjerne være? Vi går nå langt så langt som vi klarer så jeg tror de fleste plassene så er det kanskje en opptil fem seks meter, ikke stort sett ikke noe mer enn det.  det kan godt være ti tusen år i bare to meter. Men jeg tenker kommer jo sikkert litt sånn tilbake til hva som i utgangspunktet fikk deg er interessert i det her, men det må jo ha vært liksom lukten av blomster og fine farger og sånt. Tenker nå jeg da når man når man begynner med botanikk. Mens her er det rett og slett bare en knallhard jordprøve som du må plukke ut sånne små fragmenter, det er ikke sånn at du ser hvordan plantene så ut for tjue tusen år sia. Jeg ser jeg ser ikke. Når jeg går i kjernen min så ser jeg ikke, men jeg kan matche den så finne for eksempel kanskje var det reinrose kanskje var det en annen plante som vokste akkurat der for ti tusen år sia, og så kom kanskje bjørkeskogen inn for åtte tusen år sia så sånn kan jeg liksom se på hvordan vegetasjonen har endret seg gjennom tidene. Og det er dette dere gjør i ECOGEN som er navnet på Toppforsk-prosjektet, det er en av de tingene dere gjør. Ja det er det vi prøver på i ECOGEN det er å rekonstruere vegetasjonen over hele denne her perioden.  fordi si det meste av informasjonen vi har om endring i naturen det er basert på sånn kortvarige overvåkningsstudier. Vi begynte med vegetasjonsovervåkning kanskje ti tyve år siden kanskje tretti år siden noen få plasser.  og det er liksom de datarekkene vi har. Og så vet vi at ok fem kalde somre gjorde det med vegetasjonen, høyere beitepress gjorde det og det, men vi har sett det bare over noen få år. Vi vet ikke langtidsendringene. Hvor langt tilbake kan dere gå med sånn borekjernemetodikk?  Vi har vi har to plasser hvor vi har kjerner som går over tjuefem tusen år så det er Andøya i Nordland som var det eneste området som ikke var nediset i Norge under siste istid. Så isen dekte hele Norge, Sverige, Finland og sannsynligvis mesteparten av Kola, gikk ned til England, men akkurat nordspissen av Andøya der er kontinentalsokkelen så bratt at det gikk bare rett ned. Så der var det isfrie områder så det siste tjueseks tusen år sia. Hvordan vet dere det? Fordi vi har C-fjorten-dateringer som går så langt tilbake i tid, og vi har en kontinuerlig kjerne og planter gjennom hele den perioden. Har du noen ikke sant det er det er jo juicy. Det er også veldig spennende at det faktisk ikke var is på spissen av Andøya. Visste du det? Ja men ja men jeg tenkte at er det en plass som er isfri i Norden og når ingen andre er det så må det jo være liksom nede med Kristiansand og der. Det tenkte jeg jo det mest logisk at det er den sørligste, som er nærmest det varme delen av jorda. Men. Ja nei det er det er lokale forholdet, det er berggrunnen rett og slett formasjoner i fjell og fjorder som gjør og spesielt denne bratte kontinentalsokkelen der som gjør at akkurat der så rant brearmene bare rett ut i sjøen. Men hva var der altså hva dere har avslørt for tjueseks tusen år siden hva finner dere levde på den spissen?  Altså de aller eldste lagene så finner vi sånn fjellvalmue for eksempel som man finner høyt på Dovrefjell og på Svalbard, fjellvalmuen som er overalt på Svalbard i dag, hvor det er også mange lokale arter så det er litt spesielle interessant interessante arter. Den finner vi helt fra starten. Vi finner forskjellige sorter gress, vi finner noen urter men som vi ikke har alle har vi ikke bestemt til art, men så finner vi i noen perioder også så finner vi DNA av furu og gran. Og det er veldig sånn uventet på Andøya. På Andøya?  Og det var ikke det vi hadde ventet å finne der for å si det sånn. Det er jo en sånn frase jeg har vokst opp med, nord for rana vokser ikke grana naturlig. Men vi snakker nå om kanskje rester etter forrige varmeperiode. For det har jo vært varmt før, og det er jo det som er interessant. Det har jo vært varmeperioder eller kuldeperioder og med å studere de her periodene så får man en sånn indikasjon på hva skjer nå når det blir varmere. For det har det Ok for da  er vi tilbake. Da er vi på vi har litt sånn usikre dateringer sånn som det er begrenset antall med funn som går så langt tilbake i tida. Så vi korrelerer flere kjerner og sånt og vi ser at det er ganske stor sammenheng i de undersøkelsene som er gjort der, både tidligere studier av pollen og makk og fossiler og sånn frø og sånn som vi har funnet der at det er noen perioder som helt klart var varmere enn andre. Vi vet også at det var åpent hav der. Og vi vet at det var en alkekongekoloni der. Vi har funnet masse bein.  Når da For rundt atten til tjue tusen år sia. Hoi. Ja vi har funnet både DNA av det, og mine kolleger har funnet bein av alkekonge så vi vet at det var åpen sjø. Vi vet at fugler i dag bringer masse næring inn på land.  altså sjøfuglene bringer masse næring inn på land. På Svalbard for eksempel de frodigste grønne liene du finner på Svalbard, det er jo under fuglefjellene.  og  altså lav temperatur i seg sjøl er ikke det største problemet for plantene.  lav temperatur sakker ned alle sånn næringssykluser, sånn at det blir lite næring tilgjengelig for plantene.  og det å ha en sånn her næringskilde som de her fuglene har brakt med seg masse inn, det gir det kan kompensere for lav temperatur. Sånn at planter som ellers ikke ville kan ha vokst kanskje under de temperaturforholdene kan klare å få nok næring og vokse det er i prinsippet det samme som du gjør i hagen din.  Gjødsle. Ja med å gjødsle ja sant da får du masse flotte mer sørlige arter til å vokse i hagen så du slutter å gjødsle og slutter å luke bort konkurrentene så dør de, men så lenge de får denne lokale gjødselen så klarer de seg. Du har altså fem seks meter borekjerner så tar du hjem til Tromsø museums botaniske magasin og der ligger alle plantene pent i på ark.  kan denne borekjerna som du da undersøker og klarer å se variasjoner over disse tyve tjuefem tusen årene, kan den kan den samles på noen måte? Er det er det du gjør en undersøkelse og så måker du ut jorda og i hagen ja. I hagen. Ja nei jeg gjør først og fremst undersøkelsen og så gjør vi en del sånn geologiske undersøkelser på den også for å vite fordi det her er jo sedimenter som har blitt tilført til innsjøen og det sier noe om hvor mye ras var det, var det mye var det veldig fuktig, så har du mer avrenning, så får du mer akkumuleringer av sedimenter som høyere akkumulasjonsrate.  så det sier masse mye om både temperatur og nedbør i området. Så hvis det var mye avrenning så var det var det varmere for da tinte isen lite granne, er det Det kan være avrenning fra isbreen, men det kan også være rett og slett at det var mer åpent hav, økt nedbør og mer avrenning på grunn av det. Men altså og da kommer vi over på dette her spennende med botanikken og klimaendringen. Hvordan kan disse funnene over tid hvordan kan den være en hjelp for å forstå fremtida forstå det som skjer i dag og fremtida? Altså det som det som vi forventer først og fremst med klimaendringen, hvis du tenker på liksom Norge og spesielt Nord-Norge, det er jo at de den delen av floraen våre som er tilpasset å vokse i fjellet eller liksom lengst nordligst i Finnmark og sånn de vil kanskje få det verst. Det er ofte arter som er veldig god på å klare seg med nøysomme arter, de klarer seg med lite temperaturer altså lave temperaturer, lite næring, men de er ikke konkurransesterke. Så hvis det kommer hvis det blir varmere og en høyere art vokser ved siden av den så tar den alt sollyset, den tar næringen, de blir utkonkurrert. Og hva skal de her små arktiske artene gjøre da?  skal de hoppe over til Svalbard?  Grønland? Eller er det de er liksom sånn de er fanget på ytterkanten av sitt utbredelsesareal. På kanten av stupet. På kanten av stupet ja bokstavelig talt. Så jeg har vært veldig interessert i hva skjer med arter når de er fanget på kanten av stupet? Og jeg har sett mye på hva hvordan kom de til Svalbard for eksempel?  og det har vi funnet ut at det var masse spredning i fra altså akkurat da isen begynte å smelte, det gikk fort.  mange arter kom inn veldig fort. Med fugler? Sannsynligvis veldig mye med havis. Havisen fungerer som en sånn ferge. Den transporterer ting rundt. Og ofte igjen i kombinasjon med drivtømmer og litt sånn løst materiale som erosjon de store russiske elvene, erosjon i kanten der.  og det her det kommer opp og havner opp i driftis og så tar det bare noen få liksom å komme rundt Svalbard og ned på norskekysten for eksempel, vi ser jo drivtømmer her i dag som kommer fra russiske elver, så vi vet at det her er en transportrute. Så det har nok vært viktig fortida. Man må se på akkurat de her periodene, hva skjedde under den der holocene oppvarminga altså rundt ti elleve tusen år siden da vi hadde en veldig rask varming. Hva skjedde da med de arktiske artene sånn sannsynligvis vi håper virkelig at vi finner noen i de borekjernene vi har fra Nord-Norge i dag.  forsvant de alle sammen fra floraen da? Eller er noen av de fortsatt? Kan vi for eksempel i bunnen av våre kjerner, det som representerer den kuldeperioden sånn rett etter siste istid, kan vi der finne noen arter som vi har på Svalbard i dag eller på Grønland men som ikke finnes i Norge i dag?  hvis det er det så tyder det jo på at arter dør ut. Hvis vi derimot finner omtrent de samme artene som er i området fortsatt i dag, bare litt høyere oppe kanskje i litt mindre lommer eller noe sånt, så vil jo det si at artene har en utrolig evne til å klore seg fast og overleve selv med temperaturøkningen på to tre grader. Du det der er jo altså å reise uten å måtte utløse fergebillett bare ta seg tur opp til Arktis det er jo helt fabelaktig. Men vi har jo mange mennesker som kjøper billett og reiser til Svalbard. Det har du også vært involvert i å forske på. Ja, for jeg har vært opptatt av hva gjør alle de nye artene til naturen vår? Vi vet for eksempel at vi har vi har noen arter i nordlige Canada som vi vet at vikingene tok med seg og de fortsatt er etter tusen år. Hva vil skje med alle de plantene som nå kommer inn her, alt som løper løpsk og ut av hagene våre? Alt det vi har med oss. Jeg hadde en student som satt på flyplassen oppe på Svalbard. Og passasjerene som kom inn de fikk tilbud om gratis skorens. Og han skrapte da av skit og sånn fra såla, og inni der så er en del frø i de skolissene innimellom skolelisser og borrelås og sånt så var det masse frø.  opptil hundre frø eller mer på ett par sko. Og vi prøvde å spire det her ved dagens Svalbardtemperatur. Vi gjorde et selvfølgelig ikke ute. Vi gjorde det inne i klimalaboratorium. Og en fjerdedel av de spirte. Og så kan man tenke at frø kan jo godt leve i jorda i ti år, kanskje hundre år, og da er det varmere, og da kan alt det her spire. Det er så enkelt å bare vaske skoene før du reiser i dag. Også og så unngå å få alle de frøene transportert opp til så sårbare områder. Så det er lett å gjøre noe for å forhindre at de kommer inn i dag. Men hvis de først har spredd seg. Ser man på andre områder som Hawaii eller noe sånt som det er helt ekstremt hvor man bare finner lommer av den stedegne vegetasjonen alt annet er innført. Det Ja for det er der kjenner ikke jeg til eller du snakker om det som om det er en selvfølge, men du må forklare også litt hva som er problemet med det. Altså ja er det ikke liksom naturlig seleksjon da Ja det ja det kan du si, men vi påfører det er også noe som jeg virkelig ønsker å se i de her kjernene fra Nord-Norge. Når vi snakker om innførte arter i dag, så har vi satt en grense på attenfemti. Det som var registrert i attenfemti det tenker vi det hører til her i naturen, og det som var før nei det som kom etter det kan være innført ja fremmede arter, men egentlig så tenker vi at kanskje menneskene lenge før den tid også har tatt med seg arter. Og noen av de har kanskje forårsaket store endringer, og så tenker vi vil vi ha de endringene eller ikke, og andre har kanskje ikke gjort noe medført noen store endringer i det hele tatt, de er kanskje dårligere tilpasset våre lokale forhold enn de som faktisk har. De bare er der de gjør ikke vesen av seg. De er de bare de bare er der og gjør ikke noe seg. Og med alle de endringene vi ser nå i naturen så tenker vi, hva skal vi fokusere på?  hvor skal vi sette inn innsats for å bevare noe?  vi kan ikke gjøre det overalt. Vi må fokusere. Og da må vi vite hva_slags type endring er endrer vegetasjonen til kanskje noe som vi ikke ønsker. Hva_slags type endring er ufarlig eller si beholder samme naturverdiene vi har i dag. Og hva kan vi gjøre?  for eksempel med hvilke av endringene skyldes klima? Hvilke av endringene det menneskelig aktivitet, for eksempel at vi har hugget ned skog, at vi har plantet skog, eller at vi har reinbeite, at vi har sauebeite? Er reinbeite og sauebeite lik påvirkning på vegetasjonen, har de forskjellig påvirkning?  blir det varmere så vil jo kanskje tregrensa gå opp. Det herre buskas og sånt får mer nordlig utbredelse og høyere opp i fjellet, men kanskje hvis man vi setter på en stor saueflokk så kan man motvirke temperaturendringen.  så man kjenner til liksom kan vi hvordan kan vi ved vår bruk av naturen motvirke de endringene som ikke er ønsket som vi som vi nå får på grunn av at av klimaendringene? Jeg blir nesten litt sånn svimmel av å høre på det der. Det høres så vanskelig ut. Det høres jo helt umulig ut.  Det gjør jo det, jeg er enig med at det høres litt. Og så og så høres litt høres det litt politisk ut.  for hvem skal ta de valgene? Og hvem så hvem skal ta de valgene, og hvis vi skal og hvis vi skal ta noen valg hvis og du og jeg må velge Geir, hvem skal vi høre på?  hvem sine råd er gode å få? Så da er det liksom tilbake til den der borekjerna eller alle de borekjernene dine. For der regner jeg med at når dere har kommet i dybden på analysen, så vil dere kanskje gi noen pekepinner på hva. Hvis du har hatt valmuen fra tjueseks tusen år siden, så er jo det å sikre valmuens overlevelse for meg en hjertesak nesten og det vil kanskje være sånn med de andre.  dere vil kunne se hva er har slappa helt av, og blitt nesten borte under frost eller under varme antar jeg. Og det da er det DNA. Da er det DNA vi bruker for å og at vi må rett og slett lære mer om hvilke endringer skjer over tid. For eksempel bjørkemålerangrep. Store altså veldig synlige sånne bjørkemåleangrep.  men bjørkemålerangrep når du får hele altså alt løvet på. Bjørkemåler Bjørkemåleren Nå skjønner jeg bjørkemålerangrep bjørkemåleren. Når den har spist opp et stort område så all alle ser at der skjer det noen ting, men kanskje femti år etter har systemet gått tilbake til det var. Er det noe vi ja eller er det faktisk noe som vi må være obs på? Uten kunnskap så kan vi ikke ta noe valg. Så det er det er vår jobb det å frembringe den kunnskap som sier noe konsekvenser av de valgene vi tar. Men for dem så sitter og lurer på om akkurat det eksempelet der. Er det noe vi har påført naturen gjennom global oppvarming eller innført fremmede arter, eller er det bare noe som skjer? For å finne svaret på det så må vi gå inn i og ikke bare se på DNA til planter, men også se på DNA til bjørkemålere. Også se om det er noen korrelasjon. Når du får hvis du da klarer å finne bjørkemåler-DNA og ser at det samtidig er en endring i hva_slags planter vi finner, da vet vi at den forårsaker en endring. Hvis vi finner bjørkemåler-DNA og planten er liksom viser det samme både før og etter, ok da er det her innenfor den variasjonen som naturen tåler og liksom fikser på egenhånd. Veldig godt eksempel da ja  Det er jo litt det er jo spennende med det med den metoden.  altså det er jo før så hadde vi jo plantearkene i herbariet og så gikk vi og så på dem og så om en plante ligna på den andre og så sa vi ja, det her den samme som den vi har fra før og sånn. Og nå bruker man DNA og det er jo en sofistikert metode.  det skal jo være totale reine rom, sterile rom, og det skal gjøres på en ordentlig laboratorie av mennesker som ikke forurenser det skjønner ikke forurense det. Men er ikke DNA er ikke det et politiverktøy, er ikke det noe som handler om kriminalitet og Det er også litt fascinerende en Er det samme instrumentet, den samme teknologien som dere bruker, som? Ja vi er altså det vi utvikler på si med hensikt å studere naturen det er akkurat samme utviklingen som brukes nå for eksempel i tollkontroll. Har du har du med deg en veske av et dyr som ikke lov å jakte på for eksempel? Det brukes i matkontroll, den fisken en fiskefilet som bare av seg selv de som er god på fisk kan ikke alltid identifisere en fiskefilet, da kan du gjøre en DNA-analyse for å se hva slags fisk var det.  eller hvis du går og kjøper en dyr teblanding som virkelig skal helbrede deg for det meste så kan du kjøre en DNA-analyse og se var den var de her veldig sjeldne spesielle plantene med medisinsk virkning, var de faktisk i den her teen, eller er det bare humbug. Så det er visst en avsløring. Ja det er en avsløring ja.  ja men også kriminalitet. Man kan se man kan ta for eksempel fra mistenktes sko kan man ta litt jord, og så kan man sammenligne det med åstedet og se om man finner samme DNA-spor i det. Det akkurat når det gjelder at det skal liksom være gyldig som bevis i rettsak så er det litt sånn på si vår. Det vi gjør på metodeutviklingssida, det kommer til å liksom ha helt konkrete konsekvenser for hva man gjøre i rettsalen i fremtida.  foreløpig så er vi som du sier vi har forurensning, vi går vi dress og altså vi har på oss de hvite vi ser ut som vi skal inn på operasjonsstua når vi går inn på DNA-labben. Tenker på hva vi har spist til frokost har munnbind foran, men tenker liksom kan det komme noe fra oss og sånt. Men nå har vi begynner vi å få mer peiling på hvor det kommer fra i begynnelsen, vi var så nervøse når vi gikk inn der altså forferdelig.  Ja for det ville vært litt rart hvis det viste seg at dem hadde liksom Snickers for ti tusen år sia hvis det er noen som hadde det i munnvika og mista. Ja så vi begynner vi begynner å forstå det mer, men vi og hvis når vi får enda litt mer forståelse om det så tenker jeg at det her holder som bevis i rettsak, ja.  Så dette grønne forskningsfeltet som jo botanikk er i mine øyne det har altså de mest sofistikerte metodene og laboratoriene i dag, så det er jo det er jo en utrolig spennende utvikling. Men Inger hvordan havna du i botanikken? Hva var det som fikk deg dit? Altså du har du har flytta mye rundt i livet ditt når du var liten jente. Du har skarre-r fra Bergen og født i Tyskland og Hammerfest kjenner du like godt som bukselomma di, og så ble du botaniker. Du kunne blitt flyvertinne for eksempel, eller reiseguide på hurtigruta eller ingeniør på Statoil i Hammerfest eller. Nei jeg tror jeg har alltid vært glad i blomster og dyr jeg hadde vinduene fulle av potteplanter da jeg gikk på barneskolen, og det tror jeg ikke så veldig mange andre som hadde. Jeg var veldig glad i dyr også på det meste så hadde familien tre hunder, syv akvarier. Jeg drev med oppdrett av forskjellige akvariefisker som måtte være spredd.  jeg hadde femten kaniner, skilpadde, en undulat så altså og hadde egentlig tenkt å bli veterinær. Og så begynte på biologi og kjemi her samtidig, og så trivdes så godt på biologi. Og hadde nok egentlig kanskje tenkt litt mer på zoologi, men så var det et prosjekt på hvitkinngås på Svalbard hvor de tenkte trengte noen som kunne se på hvordan vegetasjonen påvirker hvordan gåsa hekker og hvordan hvor godt den passer reiret og hva den spiser og sånt. Så da havnet jeg der, og så ble det så har botanikken har mange fordeler. Den er der, du kan gå ut og studere den, er på samme plass, du finner den igjen når du har for mye store data og  og jeg har alltid vært glad i blomster og spesielt fjellplanter ja. Inger jeg gleder meg til å høre mer av hva dere finner. Sender du ut nyhetsbrev? Det kommer innimellom, ja. Nei jeg vil bare legg meg på den lista der. Tusen takk Inger, det er vært fantastisk artig å være med deg bakover tjueseks tusen dommer på bakover i tid til spissen av Andøya, og å få alle de den innsikten i hva vegetasjonshistorier kan gjøre for oss for at vi skal forstå hvor vi står i dag, og hva slags eventuelle, og nå sier jeg eventuelle en gang til, håp det er for framtida. Takk skal du ha. Sjøl takk. Vil du vite mer om for eksempel hva som levde på den lille tuppen av Andøya som var isfri under forrige istid? Ja da kan du lese mer om forskninga til Inger på UiT punktum N O skråstrek femti. Vi høres neste gang med en ny, interessant forsker.