messages: Velkommen til denne videoen. Ett av mange innslag i den store arrangementsserien Konstruksjonen av Norden. Konstruksjonen av Norden er et samarbeid mellom Nasjonalbiblioteket og den tverrfaglige forskningssatsingen UiO Norden ved Universitetet i Oslo. Jeg heter Tore Rem og leder UiO Norden. I denne serien så har vi vært opptatt av hva Norden har vært. Vi skal nærme oss hva Norden er og kanskje til og med hva Norden skal bli. Men vi har ikke mindre enn vært opptatt av hva slags forestillinger vi har hatt om Norden opp igjennom og hva slags forestillinger andre har hatt om oss. I dag så er jeg så heldig å ha med meg Benedicte Gamborg Briså og vi har beveget oss inn i det fabelaktige kartsenteret ved Nasjonalbiblioteket. Og det har vi gjort for å se nærmere på hvordan forestillinger om Norden har manifestert seg på ganske konkret vis i kart. Først Benedicte. Hva slags innganger til Norden har dere her ved dette senteret? Hva har dere å by på? Å vi har mye å by på. Vi har det som regnes som den største, og i den grad man kan si komplette samling trykte kart over Norge Norden og nordområdene. De eldste er fra fjortenåttito og de yngste er fra ut på attenhundretallet. Totalt så er det en drøye tusen objekter hvor av hundre gamle atlas og inni dem så er det jo mange kart. Men vi skal ikke se på alle dem i dag. Nei. Og du har funnet fram noe som vi skal se litt nærmere på og nå er jo jeg spent selvfølgelig. Ja. Ja. Ja jeg har funnet frem to godbiter som kaster lys over, og i hvert fall kan brukes til å diskutere, dette med Norden og konstruksjonen av Norden. Og det første kartet det er det fine, blå. Dette vakre blå. Ja det er Martin Waldseemüllers verdenskart fra femtentretten, og ja, det er i original. Er jo fantastisk flott. Men her er det vanskelig å kjenne igjen det vi tenker oss som Norden. Ja. Norden er altså halvøya vår, er den hvite halvøya under den grønne lange, for det er nemlig Grønland. Det er fascinerende. Ikke sant. Ja så Grønland henger fast i Norden. Ja den henger fast i Norden og det var en ganske vanlig måte å tegne inn Grønland på kart på fjorten- og femtenhundretallet. Altså hvor begynner det? Ja hvor begynner det? Det begynner, vi vet jo ikke om det begynner der, men så langt vi kjenner tilbake, så begynner det med Claudius Clavus' håndtegnede Nordenkart fra fjortentjuesyv. Og så er neste stopp i den litt sånn uklare lenken, det er fra fjortentjuesyv til fjortenåttito. Da ble det første trykte Nordenkart gitt ut, fjortenåttito, og det første trykte verdenskart der Norden er med. Og Claudius Clavus på det kartet fra fjortentjuesyv, der lar han Grønland henge sammen med Nord-Skandinavia. Og det gjøres også på det kartet fra fjortenåttito og det kartet i fjortenåttito olm-utgaven av Ptolemaios Geografia. Det skapte presedens utover hele femtenhundretallet for hvordan man fremstiller Norden på kart. Så dette at Grønland da henger sammen med nordlige delen av Norden, det er med videre. Riktignok på litt ulike måter det er egentlig snakk om i hvor stor grad Grønland plasseres rett nord for Norden eller litt lenger vest i havet og hvor tykt eller tynt det er. Men man visste jo ikke at Grønland er en øy, det ble først fastslått helt klart langt utpå attenhundretallet. Men dette er et perspektiv fra kontinentet. Ja. For en som ikke har greie på dette her så vil jeg jo tenke at vikingene visste det at Grønland var en øy antagelig. At det er en tapt kunnskap som i mellom her. Jeg tror ikke det var du, det vet jeg ikke, men jeg tror vel ikke at det var mulig å seile nord for Grønland. Nei. Nei. Så man kunne ikke utelukke at det hang sammen. Ikke sant. Ja. Men årsaken altså en av teoriene om hva som er årsaken her, er jo at det på fjorten- og femtenhundretallet, selv om man hadde mistet kontakt med Grønland, så var man klar over at det var der. Og rent sånn mentalt så hørte det liksom til man visste at det hørte til Norgesveldet og det ble liksom regnet til Norden fremdeles. Ja Ja. Og i tillegg så var det på fjorten- og femtenhundretallet ganske vanlig at man hektet områder man ikke visste hvor sluttet på områder man kjente. Det forsvinner sånn mot slutten av femtenhundretallet. Da ser man at de i større grad slutter å tegne kysten der hvor de ikke kjenner lenger, eventuelt stipler litt videre. Mindre improvisasjon. Ja. Men altså olm-kartet er bare sånn hvordan du daterte det, men Ptolemaios. Ja. Ja. Det er mye lenger tilbake da er vi på hundretallet eller noe sånt. Det er mye lenger tilbake. Ja hundre hundretallet etter Kristus han var hvert fall greskspråklig, vitenskapsmann, geograf, astronom og skrev et læreverk i karttegning som heter Geografia. For Europa så gikk kunnskapen om det verket, og i det hele tatt bevisstheten om det, gikk tapt, så i middelalderen så kjente man ikke til det. Og så på slutten av trettenhundretallet, tidlig på fjortenhundretallet muligens, så kom det mange mennesker fra Konstantinopel. Man fryktet en invasjon fra osmanerne den kom i fjortenfemtitre. Og de menneskene, da de kom til Europa, så hadde de med seg avskrifter av avskrifter av Ptolemaios' verk Geografia, som hadde vært oppbevart i bysantinske klostre. Og det ble noe helt nytt for Europa. Så vi snakker om gjenoppdagelsen av Ptolemaios på fjortenhundretallet. Og den kunnskapen som var i boken der, den spredte seg ganske raskt. Og Claudius Clavus' håndtegnede kart fra fjortentjuesyv står faktisk bakerst, ganske langt bak hvert fall, i et eksemplar av en håndskrevet et håndskrevet eksemplar av Ptolemaios' Geografia. Som var eid av Guillaume Fillastre. Han var kardinal og det kan se ut som om Claudius Clavus var en av hans assistenter. I dag så er Claudius Clavus' kart oppbevart i kommunebiblioteket i Nancy i Frankrike. Og så etter hvert som man da på fjortenhundretallet begynte å trykke bøker og trykke kart, det gjorde man ganske fort etter at man begynte å trykke bøker, så ble Ptolemaios' Geografia utgitt som trykket bok i mange forskjellige utgaver. Og det som er spesielt med i fjortenåttito, det er at han som var, ja, vi kan si redaktør for den utgivelsen, han sto for og han fikk laget kartene. Han tok inn flere kart, for Ptolemaios og grekerne kjente ikke, selvfølgelig kjente de ikke Amerika. Nei. Og de kjente jo heller ikke Norden. Det var det jeg skulle spørre hvordan kom med Norden ut av det hos Ptolemaios? Nemlig, de kjente til Norden til Danmark Skåne egentlig som en lite øy, Skandia. Ja. Så på Ptolemaios-kartene som da kom fra Konstantinopel, så er jo, så er ikke med selvfølgelig ikke Amerika og ikke med lenger nord enn til Danmark. Så han som var redaktør for den olm-utgivelsen, han fikk laget flere det de kalte tabula moderna, nye kart laget i Ptolemaios-stil.  det er rett og slett puslespillbitene utenfor det Ptolemaios kjente til og et av dem er et Norden-kart. Som da muligens hvert fall er inspirert av, bygger på, har kunnskap fra, vi vet jo ikke helt, Claudius Clavus' kart og der er Grønland også lenket til Norden. Nitten. Ja. Og sånn sett så står Waldseemüllers kart, dette kartet er også fra da en Geografia-utgivelse, står liksom veldig i den tradisjonen om å lenke Grønland til Norden. Ja, finnes det alternativer til det? Ja. Man var jo man diskuterte jo en del hvordan ting hang sammen på den tiden og da har jeg en annen godbit her. Det startet med at jeg leste Absalon Pedersson Beyers Norges beskrivelse femtensekstisyv til femtensytti. Og der skriver den godeste Absalon, de som i dag beskriver universalem kosmografian, de skriver at Grønland er befestet med Amerika. En fjerde part av verden som er det nyfunnede land. Dette høres mer ut som det Trump ønsket seg. Ja, du. For ikke lenge siden. Ikke sant ikke sant, og så tenkte jeg har Kosmografia universalis, ha, det er en bok som heter det. Ja. Sebastian Münsters store geografiske og historiske verk, femtenførtifire. Kosmografia kaller vi det egentlig bare, kan det være det Absalon henviser til, tenkte jeg. Og da kunne jeg jo bare gå inn her hente frem boken og bla opp, og den er det jeg har her Münsters Kosmografia femtenførtifire. Og her er Grønland lenket til Nord-Skandinavia, til Norden. Så det kan jo ikke stemme også begynte jeg å lure hva i all verden er det som, har jeg tatt feil, har jeg misforstått? Og se på Amerika her særlig i Nord-Amerika så er det kun ett stedsnavn, det er Terra Florida. Terra Florida, så etter da, så jeg fikk det jo ikke til å stemme, Grønland er jo ikke befestet med, som han skrev, Amerika. Så jeg bladde litt frem og tilbake også på siden foran så er det en slags liten oversettelsestabell av latinske geografiske og topografiske begreper og navn. Der står Terra Florida oversatt med Grünland. Så det kan være det Absalon reagerer på fordi at Amerika som en fjerde verdens del, det reagerer han ikke på. Men at Grønland skal være befestet med Amerika og så er man jo da vant til at Grønland henger sammen med Norden. Så hvis Grønland henger sammen med Amerika eller regnes som en del av det så får det også konsekvenser for hvor hvilken verdensdel vi tilhører. Og dette her skriver han ganske sinna om og dette med Amerika som en fjerde verdensdel var egentlig på femtenhundretallet fremdeles litt i støpeskjeen. Når dukker det opp på kart, altså Amerika? Amerika, navnet Amerika, dukker opp på et Waldseemüller-kart, altså han som har laget det, femtennullåtte. Der det er første kartet hvor navnet Amerika står og det kartet har en har en ganske morsom moderne historie. Fordi at det ble muligens trykket opprinnelig i så mange som tusen eksemplarer og kun ett er bevart.  det er et svært veggkart, men egentlig mange deler som er montert sammen og hengt på veggen. Og det ble i nittennullen gjenfunnet i en muligens avlåst fløy, jeg er ikke helt sikker, på Wolfegg slott i Tyskland. Og ute på totusentallet så ble det solgt til Library of Congress, amerikanske nasjonalbiblioteket, for hundre millioner kroner. Utrolig. Ja. Og ved den høytidelige overrekkelsen i totusenogsyv så sa Angela Merkel at årsaken til at de hadde sagt ja til at det kunne selges ut av Tyskland og til USA, var på grunn av det USAs hjelp til Tyskland etter krigen. Og det gode forholdet de to landene i mellom etter krigen. Så et gammelt kart til da å hundre millioner kroner, er da rett og slett brukt som en sånn slags vennskapslim, storpolitisk vennskapslim, altså i vår tid. Og Waldseemüller, han plasserte da navnet Amerika på det kartet som da nå er utstilt i Library of Congress på Amerika. Og det var som en sånn hyllest Amerigo Vespucci, som var en av oppdagerne like etter Colombus. Som er var den første som liksom lanserte ideen, var faktisk ganske klar også, at dette her er et nytt kontinent. Han hadde ikke vært over på vestsiden holdt på å si og sett ut i Stillehavet, men han hadde da en helt klar oppfatning at dette her er et nytt kontinent. Og den teorien, den kjøpte Waldseemüller og brukte navnet Amerika på da dette nyfunnede landet. Og etter hvert så ombestemte han seg. Så han da i femtentretten lagde dette her, så har han ser du Amerika er Brasil egentlig, den der, ja, står det ikke noe navn.  og av og til på andre kartene hans så står det Terra Incognita, altså ukjent land og da er det jo litt morsomt, fordi at man navnet Amerika, selv om Waldseemüller trakk seg, sluttet å bruke det. Så var, navnet var lansert og det hadde festet seg. Så vi har da navnet på Amerika fra Amerigo Vespucci som mente at det var et eget kontinent, også har vi da innbyggerne som man da lenge har kalt indianere, som da kommer ifra Colombus' teori om at man var kommet til India eller til Østen. Og begge delene er blitt hengende ved, men de kommer fra to ulike oppfatninger av hvordan ting hang sammen. Og oppi alt dette her så er det viktig selvfølgelig for Absalon hvor hva henger vi sammen med? Det er jo et slags overordna spørsmål her da som knytter både dette Library of Congress-kjøpet og vår fasinasjon over Grønlands tilhørighet sammen. Altså kart er ikke bare geografi, det er også politikk. Ja, det er i høy grad politikk og selvfølgelig når man ikke vet helt. Man vet en del, man tror man vet en del, man antar det for å være sannsynlig at og så i tillegg så spiller all politikken inn. Hvordan skal man gjøre dette her? Helt til slutt, når begynner Norden egentlig å ligne på det vi tenker oss som Norden, når begynner det å ligne på moderne kart? Ja. Når begynner å ligne? Slutten av femtenhundretallet vil jeg si. Ok. Vipper vi ut på sekstenhundretallet så er det vi kjenner oss veldig godt igjen på Nordenkart fra slutten av femtenhundretallet og ut på sekstenhundretallet da er det ingen tvil. Da takker jeg for en veldig morsom reise. Tusen takk.